prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:54 § 1 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. Om villkoren för statlig exportkreditgaranti § 2 Om villkoren för statlig exportkreditgaranti Utrikesministern erhöllordet för att besvara (vpk) anmäldafråga. 1979/80:184, och anförde: har frågat mig om jaganser att svenska företags kortsiktiga exportintressen skall tillåtasöverflygla en politik som syftar fill att stärka de demokrafiska krafterna iväriden. Vad som åsyftas är att lämnatförhandsbesked till en svensk bank att nämnden är beredd utställa garanti förett lån avsett att finansiera export av utrustning till . Beslutet ärfattat enligt de riktlinjer som fastställts av . Beslut i avspeglar inte regeringensinställning till regimen i . Vi förbehåller oss rätten att fördömaövergrepp mot mänskliga rättigheter även i länder med vilka vi upprätthållerhandelspolitiska förbindelser. (vpk): Förtrycket ökar i . Situationen i Chilehar inte förbättrats , snarare har den i mänga avseendenförvärrats. Det konstaterar FN:s särskilde rapportör om de mänskligarättigheterna i i en rapport i samband med en debatt i generalförsamlingenstredje utskott. Övergreppen och förtrycket fortsätter. I rapporten talas omfortsatta "allvarliga kränkningar av rätten till liv, till frihet och tillfysisk säkerhet". Det påpekas att antalet fall av tortyr och misshandel avfångar som kommit till rapportörens kännedom är större än under de tvåföregående åren. Allt fler människor som gripits för facklig eller politiskverksamhet eller för att ha deltagit i fredliga demonstrationer utsätts förförnedrande behandling, misshandel eller t. o. m. tortyr. Det är mot denna bakgrund man måste se och bedöma detfaktum att beviljat en stor statlig garantiför export till . är i storleksordningen 500 milj. kr.Statens åtagande sträcker sig upp till ett tak på 350 milj. kr., inkl. räntor.Stödformen är en s. k. S-garanti - en nyinrättad garanti som täcker in störrerisker än normalt med tanke pä den "samhällsnytta" som en eventuellorder kan ge. Chilebeslutet är det första som har fattats. Det är också förstagången blodiga kupp 1973 som staten ger mer omfattande stöd tillChileexport, Om villkoren för statlig exportkreditgaranti Denna åtgärd är ett direkt stöd fillmilitärjuntan i . Den är ett slag i ansiktet på alla dem som lidit ijuntans fängelser, på alla dem som tvingats lämna sitt hemland på grundav förtrycket och på alla dem som kämpar för att få bort juntan och återställademokratin. Beslutet av är en skam för vårt land. Den fråga jag ställde till utrikesministern var:"Anser utrikesministern att svenska företags kortsiktiga exportintressenskall fillåtas överflygla en politik som syftar till att stärka de demokratiskakrafterna i väriden?" Jag beklagar utrikesministerns svar, som inte ärnågot som helst avståndstagande från stöd till juntan iChile, Den nuvarande regeringen anser tydligen att företagens kortsiktigaexportintressen skall gå före allting annat. Det är inte bara en kortsynt utanockså en reaktionär inställning, som skarpt måste fördömas. Jag har inget att invända mot C.-H.Hermanssons beskrivning av förhållandena i . Men sedan måste jag göra endistinktion. Vilken skall den svenska reaktionen bli? Vi kanprotestera, ensamma eller tillsammans rned andra, i internationellaorganisationer etc, och vi kan inleda olika åtgärder på sanktionsområdet. Mig veterligen har ingen utöver vpk aktualiserat tankenatt vi skall påbörja en egen handelsblockad mot , Men det är just en sådanunilateral handelsblockad som skulle vara förutsättningen för det ingripandegentemot som C,-H, kräver av regeringen. Jag tror att - dess värre - den enda effekten av enblockad, etablerad av ensamt, skulle bli att man avtrubbade ettinstrument som kan behövas i vissa lägen, t, ex. visavi . (vpk): Utrikesministern frågar: Vilken skall densvenska reaktionen vara gentemot det förtryck som utövas mot folket i ?Och han säger att de enda här i som kräver en handelsblockad, riktadmot juntan i , är företrädarna för kommunisterna. Det är möjligt att den bedömningen är riktig. Detförefaller så, att döma av det faktum att våra motioner om bojkottåtgärder haravslagits av de övriga partierna. Men jag vill erinra om att det såväl i Chilesom ute i vårt land finns starka stämningar för en sådan handelsblockad. Många människor anser att det är att föra en dubbel ochcynisk politik, om man å ena sidan fördömer vad som händer i och å andrasidan genom exportkrediter och handel ger ett stöd till juntan i . Jagdelar denna mening. Regeringen kan heller inte undandra sig sitt ansvar i denhår frågan. Regeringen - och särskilt utrikesministern - kan inte låta bli attha en mening om det faktum att genom sitt beslut ger ettdirekt stöd till militärjuntan i . Vad anser utrikesministern om beslut?Var det riktigt eller var det oriktigt? Vill han försvara det eller vill hanfördöma det? Tystnad på denna punkt måste tolkas som ett godkännande avdet statliga stödet till juntan i . En sådan tystnad skulle ytterligareförvärra de negativa verkningar för internationella anseende somExportkreditnämndens beslut redan har haft. Om villkoren för statlig exportkreditgaranti Som jag sade i mitt svar, fattarExportkreditnämnden sina beslut inte på order från utrikesministern eller någonannan minister utan enligt de riktlinjer som antagits av . är missnöjd med riktlinjerna, går det ju för sig attmotionera om att de ändras, så att beslut skall varapolitiskt grundade och inte ha med exportfrämjände syften att göra. T. v.gäller alltså de riktlinjer som antagits av , och det är bara dem jagkan hålla mig till. anser att det är en cynisk politik attbevilja exportkreditgarantier till länder vilkas interna förhållanden ellerutrikespolitik man ogillar. Jag tror att vi bör akta oss för att driva denlinjen, för det skulle omöjliggöra för och för de'84 andra länder fränolika delar av världen, öst som väst, som bedriver handel med attsamtidigt med detta handelsutbyte utöva en hård politisk press på landet. Jagkan inte inse att det är cyniskt eller uttryck för dubbelmoral att göraåtskillnad mellan handelspolitik och utrikespolitik. (vpk): På den senare punkten har jag en annanuppfattning än utrikesministern. Det handlar här inte om att baraföljer riktlinjerna enligt beslut. Formellt gör det visseriigen det,men måste ju alltid göra en prövning av vad den företarsig. Det här är det första beslut nämnden fattar enligt de nya normerna om s.k. S-garantier, och det är första gången staten går in med ett stort stöd förhandeln med juntan i . Och detta är, herr talman, uppseendeväckande. Lika uppseendeväckande är det att utrikesministern ochregeringen inte har någon som helst mening om detta, utan förefaller att tyststödja något som i realiteten innebär ett stort handtag fill förtrycket i Chilemot de arbetande människorna. För det första är inget beslut fattat ännu.Nämnden har bara givit ett förhandsbesked. För det andra är det faktiskt inte Exportkreditnämndenssak att fatta beslut på politiska grunder. ett ögonblicklägger av demagogin och håller sig till vad som faktiskt gäller här, så trorjag att han borde kunna acceptera de regler efter vilka haratt falla sina beslut. Om villkoren för statlig exportkreditgaranti säger också att jag inte har någon meningom detta. Visst har jag det! Jag har den mening som jag just nu har givituttryck åt, nämligen att vi kan arbeta efter de regler som gäller förExportkreditnämnden och att vi kan fullfölja de åtaganden vi har påhandelspolitikens område, inom och andra internationella organisationer,som vi ger uttryck för vår avsky i fråga om brott mot de mänskligarätfigheterna i och i en rad andra länder med vilka vi upprätthållerhandelspolitiska förbindelser. (vpk); Vad utrikesministern här säger är i långastycken vilseledande. Det handlar inte om huruvida skallfatta sina beslut utifrån rent politiska grunder eller inte. Det handlar här omatt man infört en ny stödform, s, k. S-garanti, som skall täcka in störrerisker än normalt med tanke på den s. k. samhällsnyttan. Menar verkligen utrikesministern att det är förenligt medsvensk samhällsnytta - detta ord taget i vid mening - att ett så omfattandestöd ges till militärjuntan i ? Det är den frågan utrikesministern måstesvara på. Det är förenligt med svenskt intresse attsvensk industri kan exportera sin produktion. Det är detta som det svenskavälfärdssamhället i stort sett är uppbyggt på. Det är möjligt att C.-H.Hermansson har en annan mening och att han tycker att vi bör avstå från attbedriva handel med andra länder än sådana som vi accepterar - vilka det nu kanvara enligt C.-H. F. ö. år ännu inte något beslut fattat i EKN. Vi vetalltså inte om det kommer att bli en S-garanti eller inte. Vad vi vet år attEKN har sina regler att hålla sig till, och det gäller för nämnden att göra enkreditvärdesbedömning i fråga om det hår projektet. Utfaller den bedömningen såatt det år tveksamt om man bör gå in med en vanlig exportkreditgaranti ellerinte, så kan man ta särskild hänsyn till sysselsättningsproblem i . Jaghar en känsla av att C.-H. och hans parti i andra sammanhang intebrukar mena att sådana synpunkter som baseras på att man vill skapaförutsättningar för sysselsättning i är totalt likgiltiga. råkar detvara en prövning som handlar om , men samma regler gäller givetvis även ifråga om andra länder. (vpk): Sysselsättningen inom en så stor koncern somL M kan utan affärer med militärjuntan i , vars terrorverkligen stått i centrum för den internationella uppmärksamheten. Utrikesministern kan väl f. ö, inte mena att vi skall begåvilka nedrigheter som helst med hänvisning till inre ekonomiska läge.Här handlar det ju om en direkt, statlig stödåtgärd som hjälper juntan och somstärker dess position i kampen mot de demokratiska krafterna i , Vi har infört speciella regler närdet gäller handeln med . Det finns en stark opinion för speciellaregler också när det gäller handeln med . Vi talar här konkret om ,och inte om något allmänt problem som att handeln skall följa politiska hänsyn.Det är vi talar om, och det finns speciella skäl - de kännerutrikesministern mycket väl till också från debatten i FN - för att mangentemot juntan i tillämpar en stark restriktivitet när det gällerhandeln. Det finns en stark opinion som kräveråtgärder mot många länder, och en rad andra, även om det råkar vara Chilesom är aktuellt just i den här debatten mellan C.-H. Om vimenar att sanktionsinstrumentet skall kunna användas i vissa lägen - därvidlagtror jag att vt är överens - måste vi acceptera att man inte bör användasanktionsinstrumentet i varje läge där man ogillar en annan regim. Av detta skäl har vi infört något så pass unikt i världensom förbud mot nyinvesteringar i som vi avstått från attanvända samma instrument eller liknande instrument gentemot andra regimer somvi också ogillar. Vi har gjort detta gentemot , eftersom vadgäller systemets grymhet är unikt. Min poäng är just att förhållandena i Chileär av en sådan unik beskaffenhet att det är befogat att tillämpa särskildaregler när det gäller handeln med den därvarande militärjuntan. Det var justdärför jag ställde min fråga till utrikesministern. Om förhållandena i vore unika, skullejag vara mycket glad, men som C.-H. väl känner till ärdet tyvärrinte så, vare sig på den latinamerikanska kontinenten eller i övrigt, (vpk): Jag vill bara hänvisa till den bedömning sornjag citerade och som gjorts av FN:s specielle politiske rapportör när detgäller förhållandena i . Jag tycker att hans rapport styrker denståndpunkt jag intagit i denna debatt. Om villkoren för statlig exportkre-ditgarand Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att minska orättvisorna i skattesystemet § 3 Om åtgärder för att minska orättvisorna i skattesystemet Budgetministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:174, och anförde: har frågat mig vilka åtgärderregeringen kommer att vidta för att minska orättvisorna i skattesystemet. Inom budgetdepartementet pågår fortlöpande övervägandenangående skattereglerna. Ett led i detta arbete är givetvis att lägga framförslag till ändringar om de gällande reglerna visar sig kunna missbrukas ellerannars leda till otillfredsställande beskattningsresultat. Jag vill härsärskilt nämna några åtgärder av det slag som torde avses med frågan. Förstvill jag påpeka att ett viktigt inslag i det omfattande reformarbetet undersenare är varit att minska orättvisor i skattesystemet. Detta var också ett avsyftena bakom den genomförda RS-reformen. Jag vill också erinra om att under senare tidfattat beslut om begränsningar i möjligheterna att skattemässigt utnyttjaavdrag, vilkas effekter inte ännu hunnit återspeglas i taxeringsstatistiken.Jag tänker här framför allt på det beslut som har fattatpå grundval av proposition 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m, m.och som innebär att den omedelbara avdragsrätten för reparationer begränsas itvå avseenden. Det ena avser s, k. andelshus och det andra reparationer sornhar utförts med statligt lånestöd eller bidrag. För framtiden vill jag peka på att det ingår blanduppgifterna för den kommitté som skall se över beskattningsreglerna förfamiljeföretag även att överväga reglerna för handelsbolag - inkl.kommanditbolag. Härvid skall tillses att reglerna inte öppnar möjligheter tillobehöriga skatteförmåner, något som anses vara fallet f. n. särskilt i fråga omkommanditbolag. I direktiven (Dir 1979:106) nämns bl. a. möjligheten attbegränsa delägarnas rätt till avdrag för underskott i bolagets verksamhet motderas egna inkomster. I fråga om underskottsavdragen i allmänhet uttalade jag iproposition 1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. attjag delade den uppfattning som framfördes av skatteutredning, nämligenatt fortsatt specialinriktat utredningsarbete är påkallat. Direktiv för ensådan utredning håller på att utarbetas. Inom budgetdepartementet bereds ett förslag till lag motskatteflykt. Detta arbete är inriktat på att förslag skall läggas fram tillinnevarande . INGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret. Det har kommit en bok av som visar hur rikaoch fattiga betalar skatt i . Det är en intressant läsning. Följderna avvårt orättvisa skattesystem avslöjas. avhöginkomsttagarna på betalar mindre i skatt än Om man går till Malmös miljonärer, så finner man att de betalarlåg skatt, dvs. Av alla inkomstkategorier är det miljonärernasom betalar den lägsta genomsnittsskatten. Fastighetsmiljonärerna är mycket dåliga skattebetalare.Med en medelinkomst på . betalar nästan alla låg skatt, nästan ingenhög skatt. Det finns också barnmiljonärer. En pappa kan låna ut pengar tillsitt barn räntefritt, som barnet i sin tur lånar tillbaka till pappan motränta. Då får pappan göra avdrag för räntan. Det är också en lönande affär att skriva över fastigheterpå sitt barn. Man kan sprida inkomsten och förmögenheten på flerafamiljemedlemmar. Och så stannar pengarna i familjen. Antalet avdrag ökar, ochden rika familjen blir ännu rikare. Det är som att spela Monopol med riktigapengar och riktiga hus som insats, I fyra församlingar i äger 38 barn i 2till 27 fastigheter som är taxerade till 20 milj, kr. Det finns höginkomsttagare som har så låg taxerad inkomstatt de räknas som låginkomsttagare, och som sådana kan de söka bostadsbidragoch också få den lägsta avgiften på dagis. Vårt skattesystem tillåterobegränsade avdrag. Människor som tjänar en miljon kan göra avdrag föralltihop och betala skatt som om de inte hade några inkomster alls. och helt lagHgt bli nolltaxerad. Mer än var tredjehöginkomsttagare betalar låg skatt, alltså . Det är också intressant att se hur förtroendevalda betalarskatt, eftersom de skall fatta de politiska besluten om skatten. Av riksdagsledamöterna är det som betalarlägst skatt - trots att de tjänar mest. De gör de största avdragen och får denlägsta skatten. En moderat ledamot tjänade ,, gjorde avdrag på , och fick O kr, i skatt till staten och i skatt till kommunen.Detta är helt lagligt. Denne ledamot har bara använt sig av de paragrafer somfinns, paragrafer som alltså gynnar de rika. Det finns ett skattefrälse i vårt land som tjänar grovapengar på det nuvarande skattesystemet med bl. a. dess avdragssystem. För dessaskattefrälses lyxliv med miljonvillor, båtar och bilar får vanliga människorbetala. Det är de vanliga inkomsttagarna som får dra det tunga ekonomiskalasset i vårt samhälle. Av svaret framgår att regeringen inte överväger att göranågonting åt detta. Men jag skulle vilja ha ett konkret svar frånbudgetministern, om han tycker det är riktigt att de som tjänar mest betalarminst i skatt - ett svar som är ja eller nej, helst. Om åtgärder för att minska orättvisorna i skattesystemet Av svaret framgår klart och entydigt att endel hänt , att en del beslut fattats här i kammaren så sentsom för och att ytterligare ett par åtgärder av speciellbetydelse i det sammanhang som tar upp är under förberedande - jagtänker då framför allt på det utredningsarbete som inletts beträffandeunderskottsavdragen. INGA (vpk): Av svaret framgår att regeringen inte tänkerta itu med orättvisorna i skattesystemet. Jag konstaterar också att IngemarMundebo inte svarade klart på min fråga. Skattepolitiken är en klasspolitik. Den skulle kunnaanvändas som ett fördelningsmedel som hjälper upp de inkomstsvaga i vårtsamhälle. Men som det är nu används den till att gynna de redan rika. Det heter i svaret att det pågår fortlöpande övervägandenoch att man, om del visar sig att skattesystemet kan missbrukas, skall kunnavidta åtgärder. Men dessa förhållanden har varit kända . Ochregeringen har fört en politik som har gynnat dem som har höga inkomster ochsom har kapital. Vi har orättvisa skatter. Vi har fått förslag om slopandeav arbetsgivaravgifter, införande av inflationsskyddade skatteskalor, förändringari marginalskatterna, höjningar av momsen och höjning av skatten på tobak. Alladessa förslag har inneburit lättnader för höginkomsttagarna, medan låg-ochmellaninkomsttagarna har missgynnats. Vårt orättvisa avdragssystem gynnar, somjag klart visade i mitt första inlägg, dem som är allra rikast i vårt samhälle. Jag tycker att de uppgifter som har kommit fram i GöranSkyttes bok borde leda till att man från regeringshåll utarbetade något förslagsom förändrar det förhållandel att man kan göra avdrag för alla sina inkomsteroch bli nolltaxerad, om man är miljonär eller höginkomsttagare. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om hundskatten Budgetministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:191, till jordbrukministern, och anförde: har frågat jordbruksministernom han är beredd att medverka till borttagande av hundskattetaket. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag har för avsikt att föreslå regeringenatt lämna förslag till om ändringar i bestämmelserna om hundskatten.Utgångspunkten för förslaget bör vara de riktlinjer som harangett och som innebär bl. a, att kommunerna skall ha täckning förregistreringskostnaderna och för de övriga kostnader som hundarna ger upphovtill för kommunerna. Detta skall ske genom avgifter från hundägarna. Varjekommun skall få bestämma hundavgiftens storlek inom vissa i lag fastställdagränser. Jag har erfarit att jordbruksministern avser att undervåren 1980 ta upp frågan om den framtida finansieringen av djursjukhusen. Dennafråga och frågan om hundavgiftens storlek kommer därför att kunna behandlas iett sammanhang. Min erfarenhet från som kommunalpolitikervar att hundskatterna i hög grad dominerade vid budgetsarnrnanträ-dena. Förkommunerna har hundskatten ingen större betydelse. Ändå uppgickskattebeloppet från de närmare 500 000 skattebetalande hundägarna till 37milj. Det betyder att avgiften i genomsnitt per hund och år är något mer än72 kr. Den nu gällande förordningen om hundskatt tillkom 1923,och någon större förändring har inte skett tillkomst. Låt mig barafå notera att det har gjorts en utredning, SOU 1972:89 med rubriken mig också anföra dels att regeringen fick i uppdrag avriksdagen att framlägga förnyat förslag om hundskatt eller hundavgift, somutredningen ville kalla det, dels att statsrådet själv här i 1977utlovade att ett sådant förslag skulle föreligga . sägerbudgetministern i sitt svar till mig att förslaget kommer , och dettackar vi för. Min fråga var baserad på önskemålet att få ökadeekonomiska resurser för att kunna medverka till att ett djursjukhus kanfortsätta sin viktiga samhällsinsats. Förslag och önskemål har framställts attskattetaket skulle så att berörda kommuner därmed skulle kunna utökasitt ekonomiska åtagande. Jag noterar med tacksamhet budgetministerns besked att viäven har att förvänta oss att den här frågan kommer att aktualiserasöver ett regeringsinitiativ. Om åtgärder för att undvika felaktiga besked om kvarskatt Överläggningen var härmed avslutad. § 5Om åtgärder för att undvika felaktiga besked om kvarskatt Budgetrninistern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:216, ochanförde: har frågat mig om jag ärberedd vidta åtgärderså att en kontroll, motsvarande den som finns förallhindra för höga utbetalningar av skatteåterbäring, kan äga rum i syfte attförhindra att slutskattesedlar distribueras med felaktiga- uppgifter omkvarskattens storlek. I det nya ADB-systemet för beskattningen görs fortlöpandeen rad maskinella rimlighetstester och andra kontroller av det registreradematerialet för att förhindra felaktiga besked på slutskattesedlarna. Visarkontrollerna att ett fel kan föreligga får skattemyndigheterna ett maskinelltframställt meddelande sorn underlag för undersökning och rättelse. Som har sagt finns det en särskildkontrollrutin beträffande vissa skattsedlar med överskjutande skatt. a. skattsedlar där den överskjutande skatten uppgår till betydandebelopp. Om åtgärder för att undvika felaktiga besked om kvarskatt Sådanaskattsedlar markeras maskinellt, och granskning sker. Enligt vad jag har inhämtatplanerar att införa en motsvarande rutin för skattsedlar medkvarskatter. Jag vill också påpeka alt det redan f. n. görs vissa kontroller avatt fel inte föreligger i fall av särskilt höga kvarskatter. Mot denna bakgrundanser jag att några ytterligare åtgärder inte behövs . Frågan om behovet avatt utveckla kontrollrutinerna vid debiteringsarbetet kommer emellertid attövervägas vidare i samband med den allmänna utvärdering av taxeringsreforrnensgenomförande som pågår inom budgetdepartementet. JÖRGENULLENHAG (fp): Jag ber att få tacka budgetministern för svaret. För någon vecka sedan rapporterade flera tidningar, bl, a.Svenska Dagbladet och , om en egendomlighet i skattemyndigheternasrutiner. Den som fått för hög kvarskatt måste själv höra av sig tillskattemyndigheterna för att fä rättelse. Datorerna säger stopp omnågon fått tillbaka för mycket på skatten, medan någon motsvarande spärr inte finnsmot för stor restskatt. Vi är säkert många i denna kammare som har blivitkontaktade av förvånade skattebetalare, som i och för sig tycker det är riktigtatt myndigheterna genom en automatisk kontroll garderat sig mot för högautbetalningar av skatteåterbäring men som med rätta tycker att det är fel attnågon motsvarande kontroll inte finns för att undvika uppgifter om för högkvarskatt. Detta var bakgrunden till min fråga. sägerbudgetministern i svaret på frågan att han inhämtat att riksskatteverketplanerar att införa en motsvarande rutin för skattsedlar med kvarskatter. Detinnebär att jag nått det syfte som frågan hade. Det ställs i utsikt att dennuvarande stötande ordningen kommer att ändras. Detta bör självfallet ske såsnabbt som möjligt. Budgetministern omtalar också att ytterligareöversynsåtgärder kommer att vidtas. Det är bra. Det är naturligtvis viktigt att man har en stor öppenhetoch en hög beredskap för att rätta till skevheter i ett nytt system. Det germig också anledning till en följdfråga av allmänt intresse tillbudgetminislern: Gör statsrådet den bedömningen att det nya ADB-systemet förbeskattningen efter justeringar och förbättringar kommer att kunna fungerabättre än det gamla systemet?