prot · G309108 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag skall tydligen i detalj gå in påBroströmskoncernens affärsmässiga överväganden för att göra nöjd.Det är så att genom den här affären tillförsäkras koncernen en betydelsefullsamseglings-pool med och får dessutom betydandegodsvolymer för sin Medelhavstrafik. Det finns alltså även sådana avvägningar, men jag har intevelat trötta kammaren med att i detalj ge precis varenda litenuppgift som behövs för att han skall förstå att har gjort en ganskahygglig affär och ett klokt övervägande. Jag räknar inte med att kommer att acceptera det. Vi har olika uppfattningar. Jag tycker attBroströms har en ledning som arbetar sunt och riktigt. tydligen att koncernen arbetar på ett felakfigt sätt. Var och en harolika åsikter - man kan vara bra karlar för det. Jag har, såvitt jag vet, icke på något sätt framställt dethela så att Broströmskoncernen har gjort något fel. Det jag har försökt atthävda är att regeringen har gjort fel, som inte har funnit en annan lösning föratt förstärka företagets ekonomiska situation än att medge att man får säljafartyg utomlands. Det är ju inte så underligt att jag ställer dessafrågor som representant för med utomordentligt storasysselsättningsproblem. 1975 sysselsatte 4 570 personer i last- ochpassagerarfartyg. är den personal som krävs, för de 22 fartyg man harkvar, 1 012 stycken. Det har försvunnit över 3 000 människor utan vidare. Ochdet är en sysselsättningseffekt som är av stor omfattning i en region somdrabbas hårt av varvsinskränkningar och andra bekymmer. Det är alltså utifrån de här sysselsättningsmässigautgångspunkterna som jag är mån om att svensk sjöfartsnäring skall kunna levavidare och att Broströmskoncernen får en ekonomisk bas och kan utvecklas. Detär utifrån de utgångspunkterna som jag tycker att regeringen har handlatdåligt. Jag har åtta gånger försökt tala om attdet blir sju ytterligare anställningar inom . alltså vara alldeles trygg i den delen. Dessutom har jag kunnat konstatera att som andra socialdemokratiska ledamöter i den här salen kräver krafttagfrån regeringen - krafttag när det gäller att stå i talarstolen och lova ettantal miljoner. Jag tycker att det är bättre om vi utan skattepengar försökerrekonstruera svenska företag så att de inte går med förlust, . Närdet dessutom nu momentant blir ytterligare sju arbetstillfällen skall det bliintressant att höra nästa replik. Den kommentaren skall bli mycket kort, herr kommunikationsministern.243 personer har varslats om uppsägning, och kommunikationsministern säger:Det blir sju ytterligare anställningar. Om Broströmskoncernens försäljning av vissa fartyg, m.m. Om åtgärder mot olämplig trafik rned snöskoter Vår jord är rund. Den är inte platt, den ärrund, är tyvärr så att det som här har nämnts gällerförhållanden på andra sidan jorden. Vi kan kräva mycket av den svenskaregeringen, men förutsättningarna för oss att också klarasysselsättningspolitiken i är begränsade. Jag tror inte att de svenskaskattebetalarna skulle uppskatta det. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Om åtgärder mot olämplig trafik med snöskoter erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:362, och anförde: harfrågat mig om jag avser att ingripa för att stävja missbruk av snöskotrar genomhastighetsbegränsning och/eller registrering. Enligt bilregisterkungörelsen (1972:599) fårterrängskotrar inte användas utan att vara registrerade. Jag delar oro överutvecklingen av snöskotertrafiken. Regeringen har därför på mitt förslag den 21februari uppdragit åt trafiksäkerhetsverket att överväga om man genomtekniska krav kan begränsa effekten och hastighetsresurserna hosterrängskotrar. Jag har också tagit upp överläggningar med företrädare försnöskoterbranschen för att få till stånd en rimlig anpassning av fordonen. Ävenandra åtgärder - bl. a. hastighetsbegränsningar-kan bli aktuella. Det gällerdock att hitta lösningar som motverkar missbruket utan att medföra onödigasvårigheter. OLLEGÖRANSSON (s): Låt mig tacka statsrådet för svaret. Jag vill först säga att man inte skall döma ut allaskotrar. Snöskotern är till nytta för många människor. Den kan underlättayrkesutövningen för de m;iiiiiiskor som bor i glesbygd, och den är naturligtvistill oerhört stor nytta för fjällräddarna. Det är inte så ofta den behöveranvändas där, men när en insats krävs är den ett effektivt hjälpmedel. Det finns sålunda yrkesgrupper i dessa områden för vilkaskotern har sin betydelse. Men man kan trots allt konstatera att det iirolägenheter med skotern.och det har också statsrådet gjort i svaret, där hansäger att det har vidtagits åigäidcr för att få till stånd någon form avbegränsningar. Olyckorna mei.1 snöskoter ökar nämligen , ochskadorna - benbrott, ansiktsskador och annat - är legio vid denorrländska sjukhusen. Även dödsfall är inte ovanligt. Man kan också konstatera att skotern kan användas förbrottslighet, då raststugor i fjällen plundras och bränns. Vi har också exempelpå hur skotern används för grym jakt på vilda djur. Skotern innebär dock möjligheter för människan att nå överallt större ytor, och det är väl närmast där min fråga kommer in. Det finns knappast en enda kvadratmil som inte bär spår av skotertrafiken. Det kanvara nyfikna skoterburna turister som driver bort renarna för samerna. Detpåstås att det kan räcka med ett gammalt skoterspår på en fjällsida för attrenarna skall vända eller vandra länga sträckor bort från de betesmarker därman hade tänkt sig att de skulle hålla till. Jag vill fråga om statsrådet har uppfattningen att våraorörda naturområden skall fyllas av buller och avgaser av ungefär samma slagsom vi har i våra storstäder. Det medför enligt mitt sätt att se att bl. a.fjälltrakterna får allt mindre rekreationsvärde för de människor som vill sökasig fill den stillhet och den friska luft som förr har funnits där. Man frågar sig vad som skall göras åt dessa olägenheter.Ja, restriktioner är en väg. I har man utfärdat ett generellt förbud motskotertrafik, även om man beviljar dispens. I har man en annan effektivbroms, såvitt jag förstår. Man har i skotrarnas drivmattor ettregistreringsnummer inpräglat, så att tydliga avtryck i snön berättar vilkenskoter som färdats i markerna. Även om vi har registreringsplikt i vårt land, vilketstatsrådet hänvisar fill, måste det vara en omöjlig uppgift för poliserna attövervaka dessa enormt stora områden. Förutom att det rör sig om stora ytor ärskotrarna också mycket snabbgående, . Jag skulle önska att statsrådet närmare utvecklade demöjligheter han själv ser när det gäller det tilltagande ofoget medsnöskotrarnas användning. rör det sig inte om så många snöskotraratt vi får någon storstadsträngsel. Totalt sett finns det 70 000 i landet. Menjag håller med om att detta faktiskt är ett problem och att det är itilltagande. Jag kan säga att vi i går kom överens med branschen om inför nästa säsong inte skall importera eller tillverka snöskotrar medhögre effekt än 60 hästkrafter. Det betyder att de i gynnsammaste tänkbara fallkommer upp i . har vissa av dem effekter pä ända upp till90 hästkrafter och kör per fimme. Vi har alltså på kort sikt kommit framgenom frivilliga åtgärder. Vi har också tänkt att ta ett bredare grepp påfrågan. Uppdraget till trafiksäkerhetsverket är ett led i detta. Från branschen har man också tryckt på om att sådant somförarbehörighet och utbyggnad av leder bör tas upp. Jag kan säga att det här är ett problem, och blir det intebättre genom att man får en frivillig överenskommelse om långsammare skotraroch en bättre tingens ordning, så är det inte otänkbart att vi får ta tillsådana åtgärder som man vidtagit i och . Men låt oss hoppas att detinte skall behöva gå så långt, utan att man nu skall kunna komma fram påfrivillighetens väg. Jag tror att vi kanske trots allt kommer till rätta med devärsta ofogen, om vi Om åtgärder mot olämplig trafik med snöskoter Om åtgärder mot olämplig trafik med snöskoter får bortde oerhörda hastigheterna, och om vi sedan tillsammans med skoterbranschen kanta upp en del andra saker, såsom frågan om körkort, kan det bli ännu bättre. Jag vill dock säga att jag håller med herrGöransson om att förutsättningarna för en effektiv polisövervakning ärbegränsade. Därför tycker jag att den kanadensiska modellen - där man alltsåefteråt kan se vem som har åkt med skotern - verkar vara intressant. Den tyckerjag att vi skall se närmare på. Det är bra att kommunikafionsministern ärberedd att pröva olika möjligheter för att stävja ofoget. Jag är övertygad omatt många friluftsälskande människor vill skriva under på detta, liksom demänniskor som måste ha skotern för transporter och i sin yrkesutövning. Men jag måste säga att jag faktiskt hade väntat mig skulle ha större ambitioner när det gäller möjligheterna att skruva nerhastigheten. är väldigt snabbt, inte minst med hänsyn till attmånga av de här djuren - iilgar t. ex. - helt enkelt inte kan hålla undan fören skoterfarande människa i den hastigheten. Utan överdrift kan det väl ocksåsägas att många älgar har fått så stressande konfrontationer med skotrar att dehar kastat sina kalvar långt innan det varit tid att föda. Det var min förhoppning attkommunikationsministern skulle ha sagt att han strävar efter en sådanbegränsning av hastigheten på skotrarna att den svarar mot all annan högstatillåtna hastighet utan körkort på land, nämligen , och att det skulle krävas körkort eller andra speciella tillstånd för att få körafortare. Att vem som helst skall kunna framföra detta fordon i hastighet kan inte vara rimligt, enligt mitt sätt att se. Det som säger kan låta bra,men det är inte rikfigt så lätt att genomföra. Om man begränsar hästkrafternaytterligare kommer man nämligen också åt arbetsskotrarna, och det vill man juinte. är alltså absolut toppfart - som kanuppnås bara under de gynnsammaste tänkbara befingelser - så det är intesärskilt många som kommer upp i den hasfigheten med sin skoter. Dessutom troriag att om vi skulle tänka oss att fatta ett allmänt beslut om enskoterhastighet av högst och att det skulle krävas körkort föratt få köra fortare, skulle det egentligen inte återstå några realistiskamöjligheter att övervaka efterlevnaden av ett sådant beslut. Det går alltsåinte. Jag håller med om att i fimmen är mycket, men vi kan utgå från att detta är en absolut toppfart, närmast möjlig barai medvind och i nedförsbacke. Sedan är det också så att det ofta är fråga omväldigt långa transportsträckor i dessa delar av landet, varför det kanske inteskulle uppfattas som någon bra bestämmelse - att bara få köra i fart - av dem som har skotrarna för sitt jobb, om de skulle behöva ta sig fram i den takten. Det är klart att man kan ställakörkortskrav, men - som jag sagt - hur skall Nr 108 vi å andra sidan rimligtvis kunna övervaka detta? Jag har en känsla av attdet Tisdaeen den skulle bli mycket svåri. OLLEGÖRANSSON (s): Vi pratar som sagt var om två olikakategorier av skoterägare. Jag har klart undantagit de människor som behöverskotern för sin yrkesutövning i glesbygden. Men det är den övriga delen - skallvi kalla den turistdelen? - av skoterägare som jag är ledsen på och som jagvill att det skall göras någonting åt. Det är alltså för den gruppen som manbör begränsa hastigheten mycket kraffigt. är en oerhört hög hastighet för djur som springer i snötäckt terräng, och den hastigheten kan på intetsätt försvaras, enligt mitt sätt att se. Men det är alltså inte nyttotrafiken jag är ute efter,utan det är den okynnesåkning som förekommer bland både vuxna och barn. Detinträffar ibland därvid historier som måste te sig helt olämpliga ute iterrängen. Därför vill jag verkligen att de förslag pä detta område som vi såsmåningom får utmynnar i föreskrifter om mycket lägre hastigheter för deskoterförare som icke är yrkesverksamma. Om utbjudande av stadigt informationsmaterial Överläggningen var härmed avslutad. §12 Om utbjudande av statligt informationsmaterial Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara tredje vice talmannen () anmäldafråga, 1979/80:368, och anförde: att trafiksäkerhetsverket framställt och tryckt upp en kostsam katalogdär man utbjuder informationsmaterial och läromedel gratis till skolor ochdärvid i onödan tränger fillbaka en del av NTF:s verksamhet i fråga omläromedel. I anslutning härtill har frågat mig om jag avseratt vidta någon åtgärd för att förhindra att statliga myndigheter i dagensekonomiska läge ikläder sig nya ekonomiska åtaganden av liknande slag ochdärigenom undergräver en del av den ekonomiska grundvalen för en sedan mer än40 år bedriven framgångsrik frivillig verksamhet i trafiksäkerhetens tjänst. Såväl trafiksäkerhetsverket som NTF har till uppgift attinformera allmänheten i trafiksäkerhetsfrågor. Det ger goda möjligheter att påolika vägar nå ut till alla trafikantgrupper. Det är klart utsagt från statsmakternas sida att samrådskall ske för att undvika dubbelarbete. Mellan verket och NTF finns enöverenskommelse om samverkan och fördelning av arbetsuppgifter angående bl. Det har resulterat i rader av väl samkördaaktiviteter . Sådangratisutdelning av material som påtalar i sin 13 protokoll 1979/80:105-108 Om utbjudande av statligt informationsmaterial frågakommer enligt trafiksäkerhetsverkets chef inte att förekomma i fortsättningen.Informafion och överläggningar om kommande utbud av material m. m. kommer äveni fortsättningen att ske enligt den samverkansöverenskommelse jag tidigarenämnt. Jag vill också nämna att trafiksäkerhetsutredningen somblir klar bl. a. skall bedöma en lämplig fördelning av arbetetmellan dem som sysslar med trafiksäkerhet. Tredje vice talmannen (): När man som gammal MHF-are har intresseratsig något för trafiksäkerhetsfrågor, är det naturligt att man tar del av detinformationsmaterial som kommer ut. När jag fick trafiksäkerhetsverketspåkostade katalog i min hand reagerade jag verkligen av två skäl. Jag slog upp det avsnitt som gäller information omnykterhet och upptäckte en tvåsidig bild av en känd skådespelare som låg redlöspå en soffa med några omkullvälta buteljer omkring sig och några sönderslagnaglas i en tårta bredvid sig. Men det som föranledde min fråga var att jagundrade: Vad är skälet fill att trafiksäkerhetsverket av statliga medel satsarmellan 300 000 och . på en kostsam katalog, där man presenterarinformationsmaterial och där det på första sidan står: "En katalog fråntrafiksäkerhetsverket med informationsmaterial som du får gratis eller lånarutan kostnad." Jag stiillde mig frågan om skälet härfill är att NTFsköter sin verksamhet dåligt. NTF har bedrivit en frivilligverksamhet i trafiksäkerhetens tjänst och skickat ut material tillsjälvkostnadspris till skolor och organisafioner. Jag blev så fundersam attjag ringde runt till några lärare i mitt hemlän som undervisar itrafiksäkerhet. Där fick jag en helt annan bild. En lärare sade: "Vi har iåratal haft samarbete med NTF, och det har varit en mycket bra service. "En annan lärare sade att "samarbetet alltid fungerat väldigt fint". Själv ansåg jag att åtgärden från trafiksäkerhetsverketssida att trycka upp denna kostsamma katalog och erbjuda material gratis rimmadeväldigt dåligt med den bild av budgetsituationen som statsråden gett oss ochsom vi i är medvetna om. Därför ställde jag min fråga. tackarjag för svaret. Jag tycker att det är rakt och öppet. Jag vill göra en reflexion. I den sista meningen i svaretnämner statsrådet att trafiksäkerhetsutredningen "blir klar tillsommaren". Jag hoppas att inte utredningen glömmer att göra en utvärderingoch en analys av det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet, dess betydelse och dessvolym. Statsrlidet talar här om överenskommelser, om samkördaaktiviteter och om samråd. Jag vill ställa en rak fråga: Har det verkligenskett ett samråd för att undvika dubbelarbete innan den här katalogen trycktesoch innan gratisutdelningen erbjöds? Först vill jag säga att det trots allt inteär den kände skådespelaren som återfinns på den bild det här talades om - detär en helt annan och vanlig civilperson. Jag håller med om att det är enslående likhet mellan den kände skådespelaren och mannen på bilden. Men det ären detalj. Jag reagerade exakt likadant som herr vice talmannen närjag fick syn på den här broschyren. Jag frågade: Vad har detta kostat? Denfrågan lät jag vidarebefordra fill trafiksäkerhetsverket. Det gällde både dennabroschyr och annat material som jag tycker ser väldigt påkostat ut. är dettainte så alldeles förfärligt dyrt. Men det innebär ändå ett dubbelarbete, somjag själv - precis som - anser vara onödigt. Därför kommertrafiksäkerhetsverket - som också verket har meddelat - inte attfillåta att sådant sker. Något tillfredsställande samråd, innan den här broschyrentrycktes, har inte skett. Därutöver vill jag säga att jag delar om det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet, där varje satsad kronager mycket stor effekt. Om planeringen av brobygget vid Almösund Tredje vice talmannen (): Det är sällan som man i den här kammaren fårså raka besked och ett så klart instämmande från ett statsråds sida i enfrågedebatt som jag har fått . Jag tackar för att statsrådet har svarat pådetta sätt - det tycker jag är mycket värdefullt. Beträffande kostnaden för den här broschyren har jaginhämtat upplysningar. Den kostar i en upplaga på 30 000 exemplar 347 000 kr.Det står i ett fillägg att de upptagna kostnaderna har beräknats underförutsättning av frikfionsfri produktion. Sä utvecklar man detta och säger attvi sannolikt får räkna med att kostnaden kan bli . Det ärmycket pengar, herr statsråd, när det blir för enkatalog som jag bedömer vara onödig. Det skriftliga svaret och det som statsrådet sade senasttolkar jag så att det är ett olycksfall som skett i trafiksäkerhetsverketsarbete, och statsrådet har försäkrat sig om att detta olycksfall inte upprepas. Överläggningen var härmed avslutad. §13 Om planeringen av brobygget vid Almösund Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:371, ochanförde; frågat mig om regeringen är beredd att ge sådana direktiv attbrobygget vid Almösund inte Om planeringen av brobygget vid Almösund onödigt\'isförsenas. Enligt har dels förlängt anbudsfidenför den nya bron, dels fattat beslut om en konstruktion som inte gör detmöjligt att använda befintliga vägar och tillfartsvägar. Anbudstiden för den nya bron förlängdes med envecka till . Den nya bron kommer inte att försenas på grund avdetta. Den nya brokonstruktionen är vald med hänsyn till följandeomständigheter. Biltrafiken på har femdubblats sedan denöppnades för trafik. Antalet oskyddade trafikanter - gående, cyklister ochmopedister - har ökat väsentligt . Utrymmet för dem var i detnärmaste obefintligt på den gamla bron. Trafiken i farleden under bron har bli vit mycket meromfattande. Fartygen har också blivit betydligt större. Det är alltså säkerheten för den ökade biltrafiken, för deoskyddade trafikanterna och för båttrafiken som bestämt valet av den nya bronsutseende. Detta kallar inte jag, som gör, för enoplanerad och obehövlig uppbyggnad av en del av ett trafiksystem. Avslutningsvis vill jag informera omatt de av broolyckan närmast berörda kommunerna har uttryckt sin storatillfredsställelse med den snabbhet som har visat i den aktuellasituationen samt planering över huvud taget. Brobygget kommer attforceras så långt det är möjligt utan några särskilda regeringsdirektiv. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Som jag framhöll redan i frågan har den brutnabroförbindelsen gett öborna många stora problem. De tvingas till mycket långaarbetsresor. Det uppstår också ekonomiska problem, t. ex. genom att framförallt kvinnorna tvingas att arbeta deltid för att över huvud taget klara utsituationen. En del måste bli långpendlare och hyra in sig på fastlandet underarbetsveckorna. Ytterligare andra tvingas att skaffa sig en bil till. Det finnsalltså flera skäl till att det brådskar med brobygget, och jag antar attkommunikationsministern lika väl som jag följt massmedia och läst om dekonsekvenser broaset fått för Tjörnborna. Vad det i fortsättningen kan få förkonsekvenser i form av sociala problem, psykiska problem och svårigheter medatt exempelvis byta jobb man saknar broförbindelse vet vi ännuinte något om. Men helt klart är väl att socialt och psykiskt kommer den härtiden inte att gå spårlöst förbi för öborna. Det är därför viktigt att en nybro blir klar . I frågesvaret nämner kommunikationsministern attanbudstiden inte kommer att förlänga fiden för uppförandet av en ny bro. Dettycker jag är glädjande. Sedan nämner kommunikationsministern en del olika skälför att välja en speciell brokonstruktion. står det att kommunikationsminis- tern sagt att en lösning som innebär att man använderbefintliga brofästen och uppfartsvägar inte är tekniskt möjlig att genomföra. har vi alltså fått en del andra skäl. Helt klart är emellertid att de hårtdrabbade öborna har väldigt svårt att acceptera att man förlänger byggtiden föratt ta hänsyn till ökad båttrafik m. m., eftersom man om bron inte hade rasatknappast hade byggt en ny bro av de skälen. I den interpellationsdebatt som vi hade häV i kammarenefter broraset sade kommunikationsministern att vad som gäller just nu är attbygga en bro sä fort som möjligt-inte minst för att man då skulle spara 1 milj.kr. , som ju de nuvarande förbindelserna kostar. Just har jag fått besked om att det finnsbyggnadsföretag som hävdar att det går att bygga upp bron . Med enbeställning skulle alltså i så fall bron kunna vara klar till semestern1981. Jag skulle vilja fråga kommunikationsministern omkommunikationsministern är beredd att verka för att ge sådana direkfiv att mananvänder den lösning som ger den kortaste byggtiden och givetvis med hänsyntagen till säkerhetsfrågorna. Jag tror inte att öborna vill att man skall byggaen bro som kan rasa på nytt, men jag tror att det skulle vara positivt för dedrabbade öborna om kommunikationsministern kunde ge ett sådant besked häri kammaren. Om planeringen av brobygget vid Almösund Visst kan vi bygga en likadan bro som förutoch använda uppfartsramper och allt sådant, men då får vi en bro som man kansegla på. Det är för djupt för att man skall kunna bära av med betongfundament.Dessutom skulle det bli osäkert för sjöfarten. Det är det som har gjort att manhar valt den i princip tyska konstruktionen med en hängbro som inte blirpåsegelbar och som gör att farleden blir 110 m i stället för 50 m. Men då måsteman också ha nya uppfarter, och det gör att det blir en besvärligarekonstruktion. Det är i samband med att man väljer en ny konstrukfion av bro somman passar på att bredda körbanan. Om man hade kunnat bygga en likadan bro somden fidigare hade vi kanske fått nöja oss med det, just därför att det hadegått fortare. Jag skall bara ge ett par siffror. Anbudstiden för det härbrobygget är faktiskt . Då har i allmänhet också tagitfram ett förslag till konstruktion som man räknar på. Det får anbudsgivarna nuockså göra själva. Den planerade byggstarten för bron kommer att ske sjumånader efter olyckan. Normalt är att det tar upp . Allt görsför att påskynda färdigställandet. Vi har också valt en konstruktion som dekommunala representanterna har sagt nog är den riktiga - jag håller gärna medom att det vore bra om det gick att bygga bron snabbare, men all expertis harsagt att brokonstruktion, anbudstid, osv., gör att bron kan stå klar sommaren1982, tyvärr inte tidigare. Om påföljden av taxitrafik utan tillstånd MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag tycker att de besked somkommunikationsministern nu har givit är positiva. Men min fråga var: Om det nunär anbuden kommer in visar sig att det finns tekniska lösningar som gör detmöjligt att bygga bron snabbare och klara påseglingsriskerna - som jag sadefidigare vill öborna säkerligen inte ha en bro som går att segla på igen ochsom alltså kan försvinna över - är då kommunikationsministern bereddatt förorda ett sådant alternativ, även om man därmed inte löser alla deproblem som kommunikationsministern nämnde i sitt svar att man skulle lösa? Detvar den fråga jag ville ha svar på. Ja, det är jag.