prot · G30974 · 1979-12-31 00:00:00 — Den socialdemokratiska motionen innehåller enrad konkreta förslag inte minst när det gäller den ekonomiska sidan som innebärdirekta åtgärder och direkta förslag till satsningar i , Det är det somär skillnaden gentemot den borgerliga motionen. () replik: Jag kan lugna med alt deförslag som vi har lagt fram och som syftar till att göra det möjligt attålägga dem som icke sköter sin skog att göra det icke drabbar de skötsamma. Vihar faktiskt skickat över förslag till både industriministern ochjordbruksministern med sådana kriterier. På den punkten behöver inte känna någon oro. Med skogsvårdslagens hjälp klarar vi inte enordentlig virkesförsörjning i den mera planerade hushållning som vi kommer attvara i behov av för att garantera all också de industrier som ligger i de mestutsatta områdena skall få sin råvara. Man måste bl. a. tillgripa sådanaåtgärder som vi socialdemokrater har föreslagit: obligatoriskaskogsvårdsplaner, långsiktiga virkesavlal och möjligheter att säkravirkestillgången i första hand till industrier som ligger i bygder som ärömtåliga ur sysselsättningssynpunkt och där nedläggningar annars skulle hota, () replik: säger att den socialdemokratiskamotionen innehåller en hel rad konkreta förslag till åtgärder. Uppräkningen avåtgärder är mycket längre i den motionen - del är helt klart. Men resultatetbehöver inle gå efter en motions storlek eller dess många uppräkningar, I vårmotions första yrkande har vi föreslagit att regeringen får extra bemyndigandeför åtgärder i , Värt förslag om att ge regeringen möjligheter lillspeciella kraflåtgärder, där sådana behövs, kan vara hur övergripande som helstoch ge vilka möjligheter som helst i de konkreta fall som kan bli aktuella.Detta är väl själva kontentan. Jag tror inle att detta förslag är sämre, ty vikan inte i förväg, hur vi än bär oss åt, räkna med alla tänkbara situationersom kan komma. vill jag bara säga några ord till SvanteLundkvist med anledning av hans uttalande alt socialdemokraternas åtgärder inle drabbar de skötsamma. Allt vad planer, uppgiftslämnande och sådant heter irriterar människorna, varför man inte i onödan bör belasta dem med sådant. Skogsvårdslagen skall ju nu börja tillämpas och vi fär se vad den kan betyda. Jag hoppas att den i 174 detta fall kommer att bli effektiv.Hur vi än jobbar med planer, anmälningar och sådant får vi inle mera skogsråvara. En sådan uppslårinte genom Nr 74 onrfirllande pappersexercis. Del är nog hiir sorn meningtrrna iir deltide.men den vi får väl ålerkoinmai frågtin. Talmannen anmälde att anhållit all tillprotokollet få Allmänpolitisk antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. I dagens långa debatt har flera av talarna,enligt min mening med all rätt. konstaterat att den offentliga sektorns snabbatillväxt är elt större hot mot vår samhällsekonomi än . Skallvi komma ifrån vårt stora underskott i bytesbalansen, och härom är vi allaöverens, finns det bara ett sätt, och det är alt öka produktionen för att kunnaexportera mera och för att kunna möta konkurrensen från importvaror. Därvidlag ärden offentliga sektorn inte lill mycken hjälp. Vi kan inte få någravalutainkomster av vara sociala förmåner, barnbidrag, skolmåltider och allaandra i och för sig mycket välmotiverade sociala åtgärder. Men underskottet ivår bytesbalans måste minska. Vi måste producera för alt kunna importera oljaoch andra nödvändiga varor. Proportionerna mellan den offentliga sektorn ochden valutainbringande sektorn måste ändras. Del är därför glädjande alt kunnakonstatera att regeringen nu målmedvetet inriktar sig på elt sparande när delgäller de offentliga utgifterna, ett sparande som främst skall åstadkommasgenom rationaliseringar och som inte innebär några försämringar för de svagastegrupperna i samhället. Tyvärr förefaller det, herr talman, som om återhållsamheteninte är lika stor pä del kommunala planet. Jag är fullt medveten om attriksdagen ålagt kommunerna betydande utgifter, men när man läser i dagspressenfinner man alt ambitionerna på det kommunala planet ibland är orimligt högtställda. Del är inte här ovanligt alt kommunerna söker ulföra vissa arbelen,städning och fönslerputsning är bara elt par exempel, i egen regi i stället föratt lägga ul uppdragen på entreprenad. Erfarenheterna har nämligen visat attmånga arbelen i kommunernas egen regi blir betydligt dyrare än om de läggs utpä enskild entreprenad, där flera olika företagare får konkurrera om priset.Sådana ambitioner all sköta allt i egen regi driver upp kommunalskatternaytterligare, och det är inte så bra. Det är ofta de små företagen som blir lidande närkommunerna skall driva verksamhet i egen regi. Men det finns också andraorsaker lill alt de små företagen just nu känner sig särskilt illa klämda. Jagsyftar då på ränteläget. Att en anpassning till den internationella räntenivånvar nödvändig för skall inte förnekas. Men denna åtstramning hardrabbat den mindre och medelstora företagsamheten hårt. På ungefär ett halvtårs tid har räntekostnaderna för företagen höjts med . Som motivering för räntehöjningarna har det sagts att manvill stimulera de exporterande storföretagen all ta hem sina exportinkomster såsnabbi som möjligt i stället för att låta dem slå kvar mot högre räntautomlands. Småförelagen är endast i undantagsfall exporterande men måste trotsdetta Nr 74 fyllt ut bära bördan av de åtgärdersom närmast har riktat sig rnot de stora. Onsdagenden för storföretag med redovisadenettovinster slår en räntehöjning på I % 30 januari1980 igenom med endast 0,, eftersomföretagens skattekostnader minskar Den mindre företagsamheten kan emellertid endast i undan- Allmänpolitisk tagsfall redovisa vinster och fårdärför helt bära effekten av räntehöjning- debatt arna, somsjälvfinansierings-och konsolideringsförmågan minskar. De drabbasockså särskilt hårt av att räntan på checkkrediterna, som är en nödvändighetför alla småföretag, har höjts extra. Småföretagarna har heller intenågra möjligheter att gå ut på den långa kreditmarknaden ulan måste inrikta sigpå den kortare och dyrare marknaden. Till delta kommer att de höjda kassakvots-och likviditetskvotsbestämrnelserna för bankerna tunnat ul kreditmöjligheterna. Allt delta gör alt investeringarna inom denna del av vårtnäringsliv kommer i farozonen. Om man inle har mycket stora förväntningar pålönsamheten - och vem har det ? - drar man sig för investeringarmed nuvarande höga ränteläge. Jag har inget recept på hur man skall motverka dessanegativa verkningar för småföretagare av räntehöjningar. Jag vill endastkonstatera faktum, att det ar de små och svaga företagen och all del ärnyföretagandet som drabbas hårdast. Räntehöjningarna har ulan tvivel haft vissa psykologiskaskadeverkningar när det gäller investeringsviljan. Men det finns också tindrafaktorer sonr medför psykologiska skador. Jag syftar då på debatten omkollektiva löntagarfonder som skulle lägga beslag på en stor del av förelagensvinster lill förmån för något stort, grått kollektiv. Denna debatt skapar orointe btira bland förelagarna utan också hos de sparare som normall tillgodosernäringslivet med riskvilligt kapital. Dess bättre har denna debatt nyanserats en hel del påsenare lid, och olika alternativ har framförts. Del talas bl. a.om regionala fonder. Jag tror att del ligger en del i den tankegången, därföratt det skulle minskii riskerna för all vissa regioner dräneras pä pengar lillförmån för andra regioner. Skall det emellertid vara någon annan mening meddessa fonder iin all öka fackföreningarnas makt måste nyll riskvilligt kapitaltillföras marknaden genom ett individuellt sparande med möjligheter för despartinde att senare få ta ut del man sparat. Från företagarnas sida htir man iprincip ingenting emot ett vidgat meddelägarskap i företagen men - jag vill änen gäng understryka detta - endast under förutsättning av individuelliinknyi-ning sotn ej leder till ell överförande av ägandet från människornalill en politiskt anknuten fackorganisation. Mänga sinsemeiliin konkurrerandefonder skulle också hindra en maktkoncentration av den art som de flesitimänniskor med all rätt fruktar. Makten får inle tvångsvis överförtis frånenskilda människor till politiskt uppbundna organisationer. Näringslivet oroas också av energifrågorna, och det htrr tned skärpaslagils fast i debatten åtskilliga gånger här . logisktsamhälle som är del nödvändigt med tillräcklig tillgång lill ''O energi och naturligtvis så billigenergi som möjligt. Detta är nödvändigt om vi skallkunna öka produktiviteten och därmed också vår konkurrenskraft. vet inteom och när oljetillgångarna minskar drastiskt, och priserna på de den kvantitetervi kan få in stiger som bekant med raketfart. Kärnfrågani debatten är alt vi helt enkelt inle snabbt kan minska värt------------ oljeberoende.Tillgången på olja kan vi inte göra något åt - de avgörande Allmänpolitiskbesluten fallas inle i vårt land ulan av ayatollor och schejker i den just nudebatt oroligaste delen av världen. Luftiga drömmar om kol, biomassa, vågkraft,vindkraft, solenergi osv. kan förmodligen inte i tillräcklig grad förverkligasunder delta århundrade. En utbyggnad av vattenkraften ger oss endast ganskamarginella tillskott, till priset av oersättliga natur- och miljövården. Vi måste minska vårt storaoljeberoende, inle bara av ekonomiska skäl utan också av miljöskäl. Jag kan idet här sammanhanget nämna att i mitt hemlän, , ien rapport om den fysiska riksplaneringen har pekat på hurförsurningen - till stor del orsakad av oljan - håller på att bli dettaårhundrades största miljökatastrof. Om utvecklingen får fortsätta kan redan pånågot tiotal år av vårt läns sjöareal vara förstörd och stora skadororsakas pä mark, skog, djurliv och kanske också grundvattnet, vilket ärutomordentligt allvarligt. I södra och västra kommer huvudparten avförsurningen utifrån, men vi exporterar själva ungefär lika mycket som viimporterar, och det är det hemska i den här affären. Skall vi ha någon framgångi våra försök att påverka regeringarna utomlands i riktning mot bättre reningav utsläppen, måste vi naturligtvis själva föregå med gott exempel, I drabbas vi av ett par inhemskaförsurningskällor, exempelvis oljekraftverket i , som skickar ulungefär svavel per är vid drift av ett av de tre aggregaten, dvs, merän alla hushåll och industrier i tillsammantagna. OcksåPilkingtons i släpper ut stora mängder svavel, men dessa är begränsadetill . vill emellertid nu ytterligare öka sinautsläpp. Jag hade tillfälle att ställa en interpellation lilljordbruksministern om denntr allvarliga fråga. Glädjande nog har nulänsstyrelserna både i och i gäll emotkoncessionsnämndens beslut i ärendet. Del talas nu myckel om sådana alternativaenergikällor som torv, kol, vindkraft och även energiskog. Men innan sådana lasi bruk måste man också noga undersöka konsekvenserna. Kanske kan ultraljud frånvindkraftverk orsaka skador på djur och människor, kanske kan odlingen avenergiskog suga upp för rnycket ur marken och förändra det lokalaklimatet, kanske kan användning av torv medföra spridning av tungmetaller genomluften. Förgiftningarna frän kol och olja smög sig på oss därföralt vi inte var uppmärksamma pä farorna. Vi får inte upprepa det misstaget-vi harinle råd med del. Vi måste noga undersöka vilka negativa biverkningar nyaenergislag kan föra med sig för vår miljö och för människorna. Vi får inle än Nr 74 en gång när del gällerenergifrågorna handla först och sedan länka och 1delta anförande instämde (). debatt (): Utvecklingen i under tidenefter kännetecknas av en kraftig expansionsperiod, bl, a,befolkningsmässigt, fram lill 1970. 1 genomsnitt uppgick befolkningsökningenlill 3 000 invånare . Omkring 1970 skedde elt kraftigt trendbrott. Under1970-talet har folkmängden minskat med i runt tal 3 000 invånare. Bakom dennaminskning döljs en nettonyttningsförlust på 10 000 personer. Orsaken lill denna stora nettoflyttningsförlust är denobalans på arbetsmarknaden som uppkom när industrisektorn upphörde attexpandera sysselsältningsmässigl. har en minskning avindustrisysselsätlningen noterats. Den stora inflyttningen under tidigare årresulterade i en ung befolkning, som i sin lur gav upphov till betydandetillskott på arbetsmarknaden av ungdomar men också av kvinnor som sökte sig utpå arbetsmarknaden sedan deras barn vuxit upp. Som konsekvens av den kvarstående obalansen kankonstateras att länet nu har drygt 3 000 arbetssökande fillgängliga föromedelbar placering, omkring 2 400 personer i beredskapsarbete och omkring 2000 personer i arbetsmarknadsutbildning. Länets stålindustri, som på.resp. ort är helt avgörandeför sysselsättningen, har drabbats av betydande problem under 1970-talel.Sammantaget har sysselsättningen inom stålindustrin minskat med drygt I 000personer. , , somgjuterifö-retagel Kohlswa har haft en ogynnsam utveckling. Särskiltunder senaste lågkonjunkturen uppvisade man lågt kapacitetsutnyttjande och heltotillfredsställande ekonomiska resultat. Den konjunklurförbättring som inträttunder 1978 och 1979 har för , och inneburit attrnan lyckats åstadkomma blygsamma positiva resultat, medan verksamheten inomSurahammars fortfarande ger stora förluster. Det sistnämnda företaget är nu beroende av koncernbidragfrän moderbolaget . Elt stort problem inför en konjunkluravmattning är attstålindustriförelagens ekonomiska soliditet försvagats krafligt. Deras förmågaatt klara nya förlustår är därmed i varierande, grad reducerad. Som jag tidigare nämnt är en av orsakerna lill den dåligautvecklingen bristande kapaciletsuinytljanden. Detta är särskilt påtagligt för Suraham mars , där särskilt de nästan nya anläggningarna beslående av hytta i och stålverk i Surahamnrar uppvisar ett otillfredsställande kapaciletsutnyltjande. I sin utvärdering av stålindustrins framtida utveckling framhöll i "all det är mycket angelägel alt möjligheterna till ett högre utnyttjande av de moderna 178 anläggningarna i Spännarhytlan ochSurahammar klarläggs. ringar imalmbaserad specialstålsmetallurgi bör ske i förrän ledig Nr 74 kapacitet i dessa anläggningar utnyttjas helt." Några nyaanläggningar för malmbaserad specialslälsmetallurgi har heller 30 janutiri1980 Tvärtom har ett antal hyllor lagts ner. mellanberörda företag och har dock inle kunnat Allmänpolitisk åstadkommas.I stället har dessa förelag gjort investeringar i utbyggnad av debatt har hyttan i kunnat utnyttjaspå ett någorlunda hyggligt sätt, men sedan SKF-Steel i från årsskiftetövergått till en annan råjärnsförsörjning har kapacitetsulnyttjandel ånyosjunkit lill en alltför låg nivå. Resultatet av detta är nu att verksamheten vidSpännarhytlan liksom vid stålverket i allvarligt hotas. 1 detta läge är det myckel angeläget att. en eventuellmöjlighet till samverkan mellan , som f. n.diskuteras, underlättas genom statlig medverkan. Om pågående överläggningarvisar att samverkan kan ske på företagsekonomiskt godtagbara förutsättningar,bör statlig finansiell medverkan komma till stånd för de nödvändigainvesteringar som då bör genomföras på berörda orter. Vad gäller torde verksamheten inom denrostfria sektorn och bergborrdivisionen ha goda framtidsutsikter, medan däremotkolstålsek-torn, som sysselsätter omkring 800 personer, är ett betydandeproblem. För denna verksamhet har företaget, trots konjunkturförbätlringen1978-1979 och vissa satsningar för att åstadkomma resultatförbättring, intelyckats uppnå ett godtagbart resultat. Företaget har startat en utredning omkolslålsektorns framtid. Resultatet av denna utredning måste bli föremål försärskild uppmärksamhet från statens sida, inte minst med hänsyn till del storaantal personer som är sysselsatta i sektorn, tillhör som bekant de mindrehandelsslålverken i landet. Bl, a, genom det till- och frånintresse som visalsfrån statens sida vad gäller de mindre handelsstålverken men också till följdav interna ledningsproblem har något klarläggande om företagets framtid ännuinte kunnat ske, I samband med handläggningen av miljöskyddsärenden harförelaget nu meddelat all man skall starta en allsidigutredning om företagets framtida verksamhetsinriktning, investeringsbehov m, m.Delta är ett framsteg, men företaget är också beroende av agerande från statenssida i handelsstålssektorn och av de åtgärder som vidtas inom , Kohlswa är landets största stälgjuteri. Man harliksom övriga företag inom stålgjuteribranschen haft problem med lågtkapaciletsutnyltjande. Omstruktureringarna inom branschen har av olika skälgäll långsamt, och detta har resulterat i att gjuleriverksamheien i , sombedrivs med modern utrustning, inte givit önskvärd resultatförbättring.Utvecklingen inom stålgjuteribranschen måste ägnas fortsatt uppmärksamhet. 1 det socialdemokratiska partiets stålmolion ställskonkreta förslag avseende åtgärder för såväl specialstålindustrin som stalgjuterierna och de mindre handelsstålverken. Jag vill med mitt inlägg stryka under det angelägna i att vi snabbt kommer till handling, för här brådskar det verkligen ' ' Nr 74 når del gäller offensiva insatser. Onsdiigenden ' som bor inom bruksorternaupplever en stor oro. 30jiintitiri 1980 nödvändigt all kraftfulla ochsamfällda åtgärder sätts in för att behålla den För vad det egentligen handlar om är Allmänpolitisk tiotusentals människor och derasfamiljers försörjning. Del handlar om all (jebatt slå vakt om samhällen där människori dag lever och trivs. får inteslås ut. Jag vill fortsätta min beskrivning av näringslivet iVästmanlands län med att poängtera i vilken ovanligt hög grad länets näringslivär beroende av utvecklingen inorn energiområdet. Inte minst utvecklingen vidAseä-Atorn-rnen även utvecklingen vid ASEA - kornmer all bli starkt beroende avutformningen av landels energipolitik; För verksamheten vid dessa och andraförelag som levererar utrustning till den energiproducerande industrin är detangeläget att landets energipolitik läggs fast efler folkomröstningeni kärnkraftsfrågan . Särskilt angeläget är det all Asea-Alonrs framlidaroll och uppgifter fastställs. Som bekant är ASEA också mycket stor leverantör avinduslriutrustning. De senaste årens utveckling vad gällerindustriinvesteringar har därför också påverkat ASEA i dämpande riktning. Detär givetvis en mycket angelägen uppgift för landet i dess helhet att störreinvesteringsaktivitet kan uppnås i industrin, men det har också stor betydelseför ASEAts utveckling. En annan sektor inom näringslivet som är starkt beroendeav vad sorn händer inom energiområdet är bilindustrin. Utöver deföretagsenheter som tillhör levererar den västmanländska industrin ibetydande omfattning komponenter till bilindustrin. Förändringar ibilproduktionen får därför snabbt återverkningar i länet. Genom rikdagens beslut kominer verksamheten vid iVästerås att läggas ner . Fram lill denna tidpunkt försvinnerdärmed omkring 400 arbetstillfällen. I enlighet med regeringens uppdrag harliinsstyrelsen tillsatt en särskild arbetsgrupp som sktill följti utvecklingenoch f(")rsöka utarbeta förslag lill åtgärder som syflar lill alt lindrtieffekterna av förändringen. För denna verksamhet iir utredningsgruppen i behovav att staten tillskjuter ulredningsansliig. Medelsbehovet iir tiv måttligomfattning, men det iir angeläget till resurser siiills till tirbelsgruppensdisposition. 1 sitt yttrande överpilotutbildningsutredningens belänkande har i länanfört en rad starkt sakliga skäl för att lokalisera trafikflygarskolan tillHässlö i med hiinsyn lill de lokalise ringsmässiga förutsättningarnamed också med hänsyn till behovei av att lokalisera ny verksamhet till Västeråssom ersättning för flygflottiljen, som skall avvecklas. Samtliga riksdagsledamöter från delarlänsstyrelsens bedömningar, vilket bl: a. en gemensam motion lill innevarande ger ullryck för. Jag förutsätter all såväl synpunkter som den västmanländska motionen beaktas vid den forlsalla behandlingen av frågan. 180 [ ftåga orn övriga åtgärder somsyftar lill att medverka till en positiv utvecklinginom länels niiringsliv iir inpliiceringen tiv kommuner i stödoin- råden samtverksamheten inom utvecklingsfonden av stor betydelse. Med hänsynlill näringslivets siiinintmsätlning och kravet på ell lillriickligl 30jiinutiii lOcSO befolkningsunderltigför fullgod regional service är del angeliiget titt vissa av--- värt länskommuner erhåller försliirkta stödmöjligheter. Frtimför allt giillerAlliiiäiipoUlisk detta Fagerstaregionen som med konrmunerna Fiigersta,Skinnsktitleberg debatt och utgör en tiv landels sviigaste A-regioner.I flerti avseenden htir Fagersliiregionen problem som iir liktirtade dem somfinns i kommuner som efter riksdagsbeslut inplacerats i stödoinrådenii 4 och 5.viirför en onrpröv-ning av Fagerslaregionens inplticering i stödområde är trvstörslti betydelse. Närdet sedan giiller resursernti inom utvecklingsfondenför , sä år dessa forlfartinde tiv rätt liten omfattning iförhålltinde lill jiimförbarti län. Det är friimför allt vissa tirbetsgrupper inom fondensverksitmheisoinrådc som del är särskilt angeläget all kunna salsa på genomökade resurser, såsom stimulans lill och medverkan i föreltigerisproduktsökning och produktförnyelse, marknadsföringsinsatser m. m. Med hiinsyn lill den situation som f. n. råder iVäslmanliinds liin finns del starka skiil att vid medelsfördelningenåstadkomma ökade förutsiiltningtir för konstruktiva insatser i delnäringspolitiska och regionalpoliliska arbetet i länet. Det högindustrialiserade Viislmanlands länhar - och står inför- allvarliga problem. Vi är också fullt medvetna om all vihar många tiv problemen gemensamt med övriga delar av vårt land. Vad sorn krävsi dagens situation iir en handlingskraftig regering som vill och har förmågaall tti lag i problemen och all medverka lill all vårt land åter blir enexpansiv industrination. I dettti iinföriindc instiiirrtlc Roltind Suirtlgren (s). På försliig iiv taliniiniienbeslins all kiinrirr.ucns förhandlingar skulle tbrtsiilliis \idirrorgoirdiigens sairrirrairtriitlc. S2 Kammaren åtskildes . TOM T;SONTHYBLAD