prot · G309108 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad man tycker sig utläsa bakom UHÄ:s initiativ är ettsenkommet försök att ta efter entusiastiska försök med en ny pedgogik, som nurätt länge blommat upp än här, än där ute i världen men snabbt nog vissnatigen, därför att den närts av orealistiska förväntningar. Det är bra att medvissa mellanrum överse en utbildning, men det bör i så fall vara en demokratiskutredning - inte en överordnad "ledningsgrupp" och en underordnad"expertgrupp" utan en jämlik grupp av personer med erfarenhet ochbredd. Det är därför beklagligt att utbildningsministern i sittsvar närmast solidariserat sig med en underordnad instans misstag i stället föratt - som jag hade hoppiats på - själv ta över ledningen. Jag skulle därförändå önska att utbildningsministern övervägde att senare lyfta upp den härfrågan till en vanlig, hederlig utredningsnivå, och att därvid meratillgodogöra sig vad erfarna kliniska lärare har att säga än vad tilltagsnaadministratörer och likställda rycker och tänker. Här som eljest inom medicinenbör det kunna ställas krav på vad som i den allmänna läkarinstruktionen kallas"vetenskap och beprövad erfarenhet". Jag är den förste att vi!sr)rda Gu:..iarBiörcks mångåriga engagemang i dessa frågor, och jag har ägnat en del av dagenåt att läsa den här artikeln , Är läkarutbildningen i vad denborde vara? Det var den inte 1964. och det är den säkert inte heller . Vad jag i svaret säger är att jag/, n. inte är beredd attta något ytterligare initiativ. Jag har beskrivit den beslutsväg som vi normalthar på detta område, och jag är också övertygad om att de synpunkter som GunnarBiörck hai' anfört kommer att studeras med stort intresse på UHÄ. Det ärmöjligt att man i ett senare sammanhang kan behöva överväga nägon annanutredningsform. 1 likhet med anser jag att denna utbildning ärväldigt viktig, bl. a. av det skälet att den ligger i korsningen mellan såmånga olika ansvarsområden - inte bara utbildning och forskning, utansocialvård och sjukvård kommer också in här. Jag kommer alltså med uppmärksamhet att följa frågan ochdet fortsatta utredningsarbetet, och jag vill än en gång understryka att jaginte utesluter möjligheten av att någonting kan behöva göras ävenfrån regeringens sida. i (m): Det är alltid mycket angenämt att diskuteramed utbildningsministern, och jag är väldigt tacksam för att han i den härrepliken kom mig några steg till mötes. Jag tror att få saker skulle vara merägnade att skapa en lugn och positiv stämning kring de här frågorna än justmöjligheten som utbildningsministern här ställde i utsikt: att han framdelesskall ytterligare ta tag i frågan. Om försöksverksamhet med betygsfri intagning tillgymnasieskolan i Överläggningen var härmed avslutad. §6 Om försöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan i Statsrådet erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels (), dels () den19 mars anmälda frågor, 1979/80:385 resp. 386, och anförde: har frågat mig huruvida jagämnar frångå riksdagsbeslutet och bemyndigandet omförsöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan i . har frågat mig huruvida jag anser att vadsom framförs av fackliga organisationer vid MBL-förhandlingar bör väga tyngreän de beslut fattat. Frågorna har föranletts av uppgifter i dagspressen om attjag skulle ha uttalat att försöksverksamhet med betygsfri intagning tillgymnasieskolan i län inte kan komma till stånd på grund av lärarfackligtmotstånd mot den planerade försöksverksamheten. De båda frågorna avser samma ämne. Jag besvarar dem därförgemensamt. I propositionen 1978/79:180 om läroplan för m.m. framhöll min företrädare som skolminister att det med ett positivt resultatav försöksverksamheten med betygsfri intagning skulle bli möjligt för riksdagenatt senare besluta om att avveckla betygsättningen i . Riksdagendelade denna uppfattning. Svaret på de båda frågorna är givetvis att jag inte avserfrångå beslut. Bakgrunden till det uttalande som har tillskrivits mig.att "vi har aldrig genomfört något som facket varit emot",är att jag på en fråga av en reporter om jag avsåg att "köra överfacket", svarade att vi vanligen, när vi fått reda på att de fackligaorganisationerna har en annan uppfattning i en fråga, i första hand försöker iöverläggningar konuna fram till en lösning. Om försöksverksamhet med betygsfri intagning Ullgymnasieskolan i Detta ärett uttalande som generellt avser våra kontakter med de fackligaorganisationerna. Beträffande det nu aktuella ärendet är läget i korthetföljande. Genom beslut bemyndigade regeringen () att bedriva försöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolanm. m. i län med undantag av kommun. Regeringen uppdrogsamtidigt åt SÖ att inkomma med förslag till alternativa modeller förutformningen av försöket . SÖ har senare vid tvåtillfällen begärt uppskov med redovisningen av uppdraget, senast till decembermånad 1979. , inkom enskrivelse från SÖ vari bl. a. hemställs att försök med intagning tillgymnasieskolan på andra grunder än betyg i län med undantag av Hälleforskommun får bedrivas för intagning till gymnasieskolan läsåren 1982/83-1984/85.Ärendet bereds i , och jag är inte nu beredd att uttala mig omregeringens kommande beslut med anledning av SÖ:s just redovisade förslag. MARGOTWALLSTRÖM (s); Jag ber först att få tacka för svaret. Det var nog många - både elever, lärare och andra - somblev besvikna när de såg statsrådet uttalande i den 6mars att det inte skulle bli någon försöksverksamhet med betygsfri intagningtill gymnasieskolan i . När man visste att i enighet fattat beslutom den här försöksverksamheten, blev man också förvånad. Skälet angavs itidningen vara att regeringen inte ville "köra över facket". Detframstod som märkligt att /SR, som vid MBL-förhandlingar har avvisat deföreslagna kompletterande urvalsgrunderna, skulle kunna stoppa hela dentidigare beslutade försöksverksamheten med betygsfri intagning. Värt att nämnaär också att de två övriga lärarfackliga organisationerna är positiva till denhär försöksverksamheten. Det är man också i , där ju verksamheten skallgenomföras. säger statsrådet i svaret att hon givetvis inte avsettatt frångå beslut. Det får vara svar nog, och vi får hoppas attberedningen i regeringen av det här SÖ-förslaget blir positiv och attförsöksverksamheten kan komma fill stånd. Eftersom det fanns en del som kunde tro att det här varett lättköpt sätt för en som sagt att det är bra med betyg att fördröja den härförsöksverksamheten, får vi efter detta svar ta det som självklart attstatsrådet instämmer i syftet, såsom det har formulerats iläroplansproposifionen och senare i riksdagsbeslutet, att försöksverksamhetenskall klarlägga om ett urvalsförfarande kommer att behövas och att ettpositivt resultat av försöksverksamheten gör det möjligt för att senarebesluta att avveckla betygsättningen i . BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga, som är föranledd av ett uttalande i massmedia. Enligt det uttalandethävdade statsrådet - såsom statsrådet här ocksä har citerat: "Vi harhittills aldrig genomfört något som facket varit emot." Detta gällersåledes den försöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan somenligt riksdagsbeslut skall äga rum i län. Detta var ett uttalande som förvånade ur många aspekter -dels mot bakgrund av att man på moderat håll inte så generellt brukar uttryckastöd för de fackliga organisationernas vilja, dels mot bakgrund av att fackligaorganisationer körts över av regeringen i en uppmärksammadpersonutnämningsfråga. Men det var förvånande främst därför att riksdagsbeslutinte skall förhandlas bort med stöd av MBL. dementerar statsrådet citatet,och väl är väl det. Frågan om försöksverksamheten i län är viktig.Statsrådet har en annan uppfattning om betygen i än den som lågtill grund för det' beslut som riksdagsmajoriteten fattade . Jag hörtill dem som tycker att skall vara betygsfri, men finns detinte någon praktisk lösning på problemet med en betygsfri intagning tillgymnasieskolan. Inte heller vet vi hur ett betygsfritt högstadium fungerar ipraktiken. Det är därför vikfigt att vi får de praktiska erfarenheterna. Ochinte heller statsrådet bör enbart av princip vara motståndare till en betygsfriintagning, om det i praktiken visar sig vara ett bättre och smidigare system. har statsrådet här sagt att hon inte avser att frångåriksdagens beslut, och det är bra. Men det kunde vara skönt att få en bekräftelsepå att den föreslagna tidpunkten för försöksverksamheten inte kommer attförsenas på grund av att fackliga organisafioner har en annan uppfattning änriksdagsmajoriteten i denna fråga. Jag tycker att de här två frågorna ärskäligen onödiga. Det faller nämligen på sin egen orimlighet att just jagskulle ha uttalat mig på det sätt som återges i beträffandede fackliga organisafio-nerna. Som bekant föreligger inte så sällan skiljaktigauppfattningar hos lärarförbunden, och hur jag än bär mig åt måste jag alltsåköra över något förbund, om vi inte i överläggningar lyckas komma fram till enlösning som alla kan acceptera. Jag tycker att de som är litet insatta iskolfrågor skulle ha insett detta. Om man läser hela artikeln - och inte bara tittar pårubriker och inledning -kan man se att jag inte är emot försöksverksamhet somsyftar till att få fram andra urvalskriterier än betyg. Detta har jag sagtupprepade gånger. Dessutom har jag tillagt att jag tror att det blir mycketsvårt att komma fram till någonting annat. Jag står fast vid min uppfattningatt betyg är utomordentligt bra instrument, bl. a. för urval. Men det innebärju inte att jag skulle motsätta mig försöksverksamhet. Jag kaninte ge några besked om vare sig tidsplan eller Om försöksverksamhet med betygsfri intagning Ullgymnasieskolan i Om försöksverksamhet med betygsfri intagning tidgymnasieskolan i utformningav regeringens beslut - det brukar vi inte göra medan ett ärende är underberedning. Att det skulle vara en onödig fråga, när mankan läsa i tidningen att det inte blir något försök med betygsfri intagningtill gymnasiet i , det låter litet konstigt. Det är väl självklart reagerar, när man vet att det finns ett riksdagsbeslut pä detta område.Däremot kan det vara sä - som statsrådet säger - att reportern harmissuppfattat vad som sagts om de fackliga organisationerna. Liksom vill jag ha ett klarläggande - attförsöksverksamheten verkligen blir av och inte kommer att fördröjas samt attde mål som SÖ har ställt upp skall vara de viktigaste. Det sägs nämligen attförsöksverksamheten skall skapa bättre förutsättningar att tillgodose val avstudieväg för elever med särskilda behov, att den skall öka den enskildeelevens ansvar för sin fortsatta utbildning och yrkesverksamhet samt att man sålångt möjligt skall dimensionera gymnasieskolan med utgångspunkt i elevernasval. Detta är viktigt. När man läser den här artikeln - ochläser hela artikeln -finner man att statsrådet till slut säger: "Jag troremellertid att betyg är d°n bästa bedömningen av studieprestationer." Dåkunde man kanske bli litet rädd för att försöksverksamheten inte skulle bli aveller att den skulle fördröjas. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag tror att vi när det gäller den här fråganhade kunnat skiljas ganska eniga - eller som vänner. Men när man säger att detär onödigt att fråga om det här uttalandet i massmedia kan jag i varje fallinte annat än bli irriterad. uppgift är bl. a. att se till att regeringengenomför de beslut som fattas här i kammaren. Och den rubrik som stod itidningen var mycket uppseendeväckande, eftersom den ändå tangerade två viktigaprinciper. Det gällde dels det majoritetsbeslut som har fattat, delsfrågan om MBL-förhandlingar skall kunna användas för att omöjliggörariksdagsbeslut. Därför måste man också ta upp detta till debatt för att här fåett rejält klargörande. hoppas jag verkligen inte att personligainställning i betygsfrågan och motvilja mot att avskaffa betygen på något sättkommer att försena den här försöksverksamheten. Jag hoppas att vi kommer att fåett klargörande i varje fall på den punkten. Just därför att det föreligger ett riksdagsbeslutoch därför att lärarförbunden inte sä sällan är oeniga borde inte det häråtergivandet i av vad jag förmodades ha sagt ha föranlettnågra frågor. Jag vidhåller den uppfattningen. Sedantycker jag att det är litet märkligt att insinuera att jag. har enuppfattning, medvetet skulle sabotera och försöka försena. Också i Nr 108 det härfallet försöker vi faktiskt i överiäggningar komma fram till en Tisdagen den gemensamuppfattning i regeringen liksom i utskottsarbetet, liksom i andra 25 rnars 1980 Överläggningen var härmed avslutad. Om ettnytt prisregleringssystem för fisk §7 Om ett nytt prisregleringssystem för fisk Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:380, och anförde: har frågat mig vad orsaken ärtill att beslut om ett hytt prisregleringssystem för fisk ännu inteverkställts samt när och hur jag tänker aktualisera frågan. beslutade om en ny fiskeripolitik.Beslutet innebar bl. a. att godkände grunderna för ett nytt prisregleringssystemför fisk, det s. k. normprissystemet. Den närmare tekniska utformningen avsystemet skulle utarbetas av en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppenöverlämnade sitt förslag . uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämndatt efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation avge förslag beträffande prisreglering på fisk /81. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i de avriksdagen beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken ochriktlinjerna för prisregleringen på fisk samt med beaktande av arbetsgruppensförslag. har lagt fram sitt förslag. Nämndenföreslår att tillämpade former för prisregleringen övergångsvistillämpas t. o. m. . Nämnden avser att under hösten 1980efter förnyade överläggningar med de båda delegationerna inkomma med förslag ombl. a. storleken av normpriser och normkvantiteter för . Jag vill tillägga att jag i propositionen omprisregleringen på fisk för /81. som regeringen läggerfram. också tänker ta upp vissa frågor rörande det nya normprissystemet. IALF (): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till min fråga är den oro och undran som mångafiskare känner . Yrkesfisket och dä särskilt sillfisket päsydkusten har givit godtagbar ekonomisk utdelning för mångafiskare. Däremot ger den nuvarande utvecklingen inte förhoppningar om en likabra fortsättning. Omkostnaderna vid utövandet av yrkesfiske har ökat kraftigtutan att kompensation kan tas ut genom höjda priser. Någon trygghet införframtiden har fiskeutövarna svårt att känna. Om ett nytt prisregleringssystem för fisk De uttalanden som jordbruksministern gjorde ipropositionen 1977/78:112 ingav yrkesfiskarna förhoppningar om en tryggare ochsäkrare tillvaro . Enligt jordbruksministerns förslag och riksdagensenhälliga beslut skulle ett prisregleringssystem införas redan den 1 juli 1979.Den tekniska utformningen av systemet skulle utarbetas av en särskild arbetsgrupp.Nu har det snart gått utöver utan att man kommit tillbeslut. Jag tänker inte ge mig in på de ekonomiska stridigheterna- den frågan överlåter jag till våra utsedda förhandlare. Låt mig ändåhemställa att jordbruksministern gör allt för att få förhandlingarna slutfördaoch för att få en överenskommelse fill stånd . Jordbruksministernsvidlyftiga uttalanden i propositionen 1977/78:112 borde förplikta tillkrafttag. Där sade jordbruksministern bl. a. att det är självklart att de somarbetar i fiskenäringen skall kunna uppnå samma ekonomiska standard som jämförbaragrupjjer. Yrkesfiskarna förväntar sig naturligtvis att dessa löften bliruppfyllda och det . Jordbruksministern lovar i slutet av svaret att ta uppnormprissystemet i kommande proposition. Jag är tacksam för det - det har tagitlitet tid. Jag skall följa utvecklingen uppmärksamt och hoppas att vi skall fåtill stånd en bra lösning på frågan. Tack för svaret! Jag vill protestera mot vad mina vidlyffiga uttalanden i propositionen. De var tydligen inte meravidlyftiga än att riksdag(;n kunde ställa sig bakom propositionen. Jag hoppasatt inte gör vidlyftiga uttalanden. Låt mig också erinra om att avsikten var att systemetskulle kunna tillämpas tidigast fr. o. m. /80. har emellertid senare begärt att införandet av normprissystemetskulle skjutas upp , för att förbundet skulle få möjlighet attinformera sina medlemmar. Det anmäldes i prisregleringspropositionen förravåren. Jag vill också erinra om att det nya systemet inte kanträda i kraft förrän parterna är överens efter överläggningar, och deöverläggningar som varit har som bekant intelett fram till någon överenskommelse. Parterna stod alltför långt ifrånvarandra i sina bud. Det är min förhoppning att parterna kan kommaöverens, då man återupptar överläggningarna, och i så fall skulle det nyapricregleringssyste-met kunna träda i kraft fr. o. m. . Låt oss inte strida om ord! Låt mig då istället säga att de löften som gavs i propositionen var långtgående. Fiskarnatog dem ad notam och tyckte de var bra, och det tyckte jag också. Vad som ärorsaken till att det har tagit tid vet jag inte - det var ju det jag frågadeom. Är det fiskarnas egen organisation som är orsaken till det, så skall jaginte skälla på jordbruksmi- Vi får bara hoppas att man kommer överens, så att det verkligen kommertill beslut och frågan blir löst. Jag måste fråga om han tyckeratt mina löften i propositionen var alltför långtgående. Det har jag aldrig sagt. Jag sade att jagtyckte de var bra och att jag vill att de skall uppfyllas. Om snabbare behandling av ansökningar ornuppehållstillstånd Det var ju bra. Då är vi överens, och trätanvar överflödig. Jag har inte tagit det här som en träta. Jaghar ställt en fråga fill jordbruksministern och har fått ett svar, och jag hartackat för svaret. Jag tycker att det är magstarkt att kalla det att träta. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Omsnabbare behandling av ansökningar om uppehållstillstånd Statsrådet erhöllordet för att besvara (m) anmälda fråga,1979/80:388. och anförde: harfrågat mig vilka initiativ jag ämnar ta för att åstadkomma en snabbarebehandling av ansökningar om uppehållstillstånd och en mänskligare tillämpningav bestämmelserna för förpassning. Det är riktigt att långa väntetider i utlänningsärendenkan få allvarliga följder både för utlänningen och för samhället. I syfte attförkorta väntetiderna genomfördes vissa ändringar iutlänningslagen som bl. innebar att handläggningsförfarandet förenklades. Situationen har därefter förbättrats något men är ännuinte tillfredsställande. En omständighet som i hög grad påverkarhandläggningstidens längd är de ofta tidsödande utredningar som föranleds avatt nya uppgifter kommer in i de enskilda ärendena. En annan orsak till delånga väntetiderna är de omfattande rättssäkerhetsgarantier som finns inbyggdai utlänningslagen och som måste beaktas på samtUga nivåer i ärendebehandUngen.Naturligtvis skall den sökande ha rätt att utnyttja de möjligheter som utlänningslagenger, men då får man också räkna med att handläggningen kan dra ut . har fått vissförstärkning för att kunna nedbringa antalet ärenden. Orn snabbare behandling av ansökningar omuppehållstillstånd att genomextra förstärkningar och rationaliseringsåtgärder förkorta handläggningstiderna. Det är min förhoppning att det förslag till nyutlänningslag som är förelagt också kommer att medföra kortarehandläggningstider. a. föreslås krav på uppehållstillstånd före inresan,vilket innebär att en ansökan om uppehållstillstånd som görs efter inresan skallavslås av formella skäl. Undantag görs självfallet för bl. a. flykfingar ochvissa andra skyddsbehö-vande samt för nära anhöriga. Verkställighet av avlägsnandebeslut är främst enangelägenhet för polisen. Eftersom verkställigheten i många fall medför mycketkännbara påfrestningar för utlänningen bör delgivning och verkställighet avavlägsnandebeslut ske med så stort hänsynstagande som möjligt till dennesintres.sen. Frågan är f. n. föremål för utredning i utlänningslagkommittén ochförslag kommer att avges . GUNNELLILJEGREN (m): Jag vill tacka statsrådet försvaret. Det är ju utomordentligt svåra och grannlaga frågor det handlar om här,och jag måste med tillfredsställelse notera att invandrarverket ochregeringskansliet har fått extra resurser för att beta av den långa radenärenden, naturligtvis utan att pruta på de sökandes rättssäkerhet. Jag vet väl att det inte är alla tillstånds- ochavlägsnandeärenden som tar åratal i anspråk. Redan vid den första kontaktpolisen får med dem som söker uppehållstillstånd när de väl befinner sig iSverige bör det emellertid stå klart, om deras ärende är komplicerat. Försådana fall måste extra resurser sättas in och koncentreras och utredningarnagöras med större kraft och skyndsamhet. kommer 10 000 människor objudna in över vårageneröst öppna gränser och åberopar familjeanknytning eller ansöker omuppehållstillstånd av olika andra skäl. Att avgöra huruvida de är rent politiskaflyktningar eller om de har stark familjeanknytning och således äger rätt attstanna i av , även om det ibland - onödigtvis,tycker jag - tar upp till . De svåraste fallen är de s. k.B-flyktingarna, vilka kan fä vänta både två och på att få sina tillståndeller på att bli förpassade. Statsrådet hänvisar till den nya utlänningslagen. Huruvidaden garanterar en väsentligt kortare handläggningstid återstår att se. Jagtvivlar starkt på den saken. Det nya i detta avseende är ju att möjlighetentill återbrytning av regeringens beslut begränsas. Men när ärendet har kommitså långt som till har med nuvarande behandlingstakt redannågot år förflutit, om inte handläggningsresurserna i högre grad koncentrerastill de verkligt komplicerade utredningsfallen. Om hur förpassningen skall verkställas sägs ipropositionen om utlänningslag ingenting. Det skall utredas ytterligare.Utlänningslagkommittén får inget lätt arbete. Inte desto mindre är det nödvändigtmed noggranna föreskrift(;r om hur avlägsnandet skall gå till, vilka som skallsköta det osv. Förpassningen i sig blir så påfrestande för en småbarsfamilj,som har sålt alla sinaägodelar för att flytta till landet Gösen och som skickas utblottad Nr 108 tillbaka,att vi inte kan stå till svars med att barnen tar ytterligare skada. Så någraord om polisens roll. Jag vet att de polismän som har att hantera 95 m'irs 1980 de härtragiska avvisnings- och utvisningsfallen känner sig övergivna av _ myndigheternaoch av samhället i övrigt. De utsätts för hård kritik när de q snabbare Också de måste få ett bättre stöd. Iblandtycker jag att vi silar mygg och sväljer kameler. Vi låter polisen jaga ansökninsar om enstakaindivider för att ta dem i förvar och senare förpassa dem, medan uppehållstillstånd hundratals andra invandrar illegalt. Det vore skäl att använda resurserna pä ett bättre sätt. Jag skulle också vilja fråga vilka konkreta resultat detblivit av den förfrågan som statsrådet gjorde vid . Som påpekar är det svåra ochgrannlaga uppgifter som invandrarverket, och polisen har idessa fall. Jag tror dock inte man kan säga att det skulle vara lätt att redanförsta gången polisen får kontakt med en utlänning avgöra om ärendet blirkomplicerat eller inte. Det händer så många saker under'ärendebehandlingen attjag tror det är omöjligt att avgöra arten av de komplikationer som kantillstöta. Varje ärende är i och för sig unikt och kommer också ifortsättningen att få ta den tid som behövs för de olika utredningarna. Vidare tror jag inte det är riktigt att påstå att det ärde som kommer hit som s. k. B-flyktingar som tar längsta tiden i anspråk, utandet kan vara av helt olika orsaker som de skilda ärendena tar - bl. a.är det ju detta med återbrytningen i . Men när jag hänvisadetill den nya utlänningslagen och till att den skulle kunna medföra förkortadehandläggningstider, så var det inte i första hand därför att återbrytningen ärborta, utan det var därför att uppehållstillstånd skall sökas före inresan.Detta angav jag också i mitt svar som ett av skälen till att jag tror atthandläggningstiderna kan komma att förkortas.