prot · G30963 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:63 § 1 Om planerad televisering av viss teaterpjäs Utbildningsministern erhöll ordet för all besvara () anmäldafråga, 1979/80:223, och anförde: har frågat mig om jag anser att detär riktigt att en planerad televisering av en teaterpjäs stoppas med hänvisningfill pjäsens politiska innehåll och värderingar, trots att Radiosprogramansvariga icke ansett att en sändning strider mot de krav påopartiskhet och saklighet som gäller för , Regering och riksdag har framhållitatt det är angeläget att få till stånd televiseringar av teatrarnasföreställningar. Detta skedde bl, a, i samband med behandlingen avradioproposifionen , Ansvaret för att TV-sändningar görs frånteatrarna vilar i första hand på och de statligateatrarna, som måste sägas ha särskilda förpliktelser att göra verksamhetentillgänglig för en så bred pubhk som möjligt. Jag förutsätter att antaletteleviseringar framgent kommer att öka. När det blir aktuellt att ta ställning till om enscenföreställning skall sändas i television är det naturligt att hänsyn tastill hur pjäsens konstnärliga uttryck blir förmedlat av TV, Däremot får pjäsenspolitiska innehåll och värderingar givetvis inte påverka ställningstagandet,förutsatt att sändningen inte sker i strid med radiolagens och avtalensprogramregler. Det skulle enligt min mening vara ett allvarligt övergrepp påyttrandefriheten och'informationsfriheten, om en televisering stoppades isyfte att förhindra att ett visst politiskt budskap når ut fill en stor publik, Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Jag tolkar svaret så, att utbildningsministern ogillar denhantering som har föregått beslutet att ej genomföra den planeradeteleviseringen av . Läget var detta: Radiooch hade överenskommit om televisering. De ekonomiska villkoren varuppenbarh-gen reglerade. Pjäsens regissör hade ställt upp. Allt var klart förinspelning. Då blev plötsligt hela företaget stoppat genom att några avskådespelarna hade politiska invändningar mot att pjäsen sändes i TV, Dessainvändningar har sedan framförts i en skrivelse som har överlämnats tillutbildningsministern. Dessainvändningar gick häpnadsväckande nog ut på att det som var fillåtet Om planerad televisering av viss teaterpjäs Om fordringarna för intagning till högskolans läkarlinje ochmöjligt att spela på inte ansågs lämpligt för större auditorier.Det går tydligen an att satirisera över den marxistiska vänstern så länge dettasker inför en redan invigd publik. Men sker det inför en TV-publik är detolämpligt och kan rent av föranleda farliga tankar. Ungefär så gick tydligenresonemangen. Det är uppenbart att detta är oacceptabelt. Det inträffade föranleder också en mer principiellreflexion, Staten satsar -med all rätt- stora summor på , och deandra stora statliga konstnärliga institutionerna. Det är därför viktigt i största möjliga utsträckning, när det är förenUgt med den konstnärligauppläggningen, också kan televisera deras föreställningar och därigenom göradet möjligt för en bredare publik att ta del av föreställningarna. Det äralltså vikfigt att televisering utnyttjas. Det har slagits fast såväl i denyligen antagna principerna för verksamhet som ikulturpolifiken i stort. Det är då angeläget att sådan televisering kangenomföras och att den inte stoppas av ekonomiska eller liknande skäl - ochnaturligtvis inte heller av de skäl som har åberopats i det här aktuellafallet. Överläggningenvar härmed avslutad. § 2 Om fordringarna för intagning till högskolansläkarlinje Utbildningsministern erhöll ordet för aft besvara () den 18 decemberanmälda fråga, 1979/80:233, och anförde: har mot bakgrund av en uppgifti dagspressen - att en studerande som avslutat gymnasieutbildning med 5,0 imedelbetyg för tredje gången blivit bortlottad - frågat mig om jag kommer attvidta åtgärder för att rätta till sådana missförhållanden. Jag delar uppfattning att det är angelägetatt möjligt åstadkomma vissa ändringar i systemet för urval vidantagning till högskoleutbildning - något som jag i frågesvar den 20 november1979 här i gav uttryck för. Jag sade då att nuvarande reglermissgynnar bl, a, dem som vill gå direkt från gymnasieskolan till högskolan.Detta gäller naturligtvis också läkarUnjen, Regeringen har också ansett fråganså viktig att den har tagits upp i regeringsförklaringen. Där betonas alldirektövergången från gymnasieskolan till högskolan skall underlättas. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) lade inom ramenför sitt reformuppföljningsprogram fram en rapport. erfarenheterav de nya fillträdesreglerna till högskoleutbildning (1979:13), Irapporten belyses bl, a, erfarenheterna av den nuvarande begränsadedirektövergången från gymnasieskola fill högskola, RemissbehandUngen avrapporten avslutas . Jag har erfarit att UHÄ med ledning av rapportenoch remissynpunkterna på denna ämnar komma in med förslag till förändringarav urvalssystemet i sådan tid att jag kan föreslå regeringen att förelägga riksdagenen proposition i ärendet , Jag vill tacka utbildningsministern för detpositiva svaret och ser fram emot det aviserade förslaget till ändring avnuvarande antagningssystem. Vittnesbörden från våra universitetslärare är näranog samstämmiga: man känner djup oro för sjunkande baskunskaper och minskadbenägenhet för forskning. tycks de ansvariga inte ha tagit dessaalarmrapporter på riktigt allvar. Vi måste nu genast rätta till det som gått snett,utan att vara bundna av dogmatiska principer. Det borde därför vara naturligt att vi är rädda om våraunga studiebegåvningar, tar vara på dem, uppmuntrar dem och drarnytta av dem. Dessa begåvningar är kanske vår vikfigaste naturtillgång.Förslösar vi våra duktigaste ungdomar kommer vi obönhörhgen på efterkälken,internationellt sett. Det är kunnande och kvalitet som vi i första hand kanexportera. Det måste därför vara i grunden fel med ettantagningssystem för universitet och högskolor, där ej ens de ungdomar som gåttut gymnasiet med allra högsta betyg bereds plats för fortsatta studier. Så varfallet med den 21-åriga flickan från som föranlett min fråga. Jaghyser medkänsla med henne liksom med andra som är eller varit i hennessituation - dit räknar jag även dem som nästan kommit upp till maximal poäng -och jag förstår om hon finner det obegripligt att hon därför att plats måsteberedas åt äldre personer av olika kategorier bUvit hindrad från att komma in.Medelåldern för antagning till insfitutet var omkring 29år. är eller äldre. Och det finns studerande som är både 40år, , och t, o, m, en som är . Redan att vara vid starten av en lång och dyrbarutbildning förefaller att vara en alltför hög ålder. Och, som sagt, många ärbetydligt äldre, I andra sammanhang anses erfarenhet i yrket vara en tillgång -men sådan förutsätter då att den teoretiska utbildningen har avslutats i rimligålder. Hur skall vidare det livsviktiga kravet på forskning - för vilkenuppgift det minsann inte gäller vanlig kontorstid - kunna tillgodoses med ensådan övervikt av medelålders män och kvinnor? Har samhället verkligen råd attge sådan utbildningsservice som sker ? De nuvarande kvoteringsreglerna måste göras om frångrunden. Varför inte jämföra med reglerna i exempelvis och ?Åtminstone bör kvoten för gymnasisterna ökas från dagens till omkring80 %, Den högsta utbildningen måste i första hand vara till för vårastudiebegåvade ungdomar med goda teoretiska förkunskaper. Vi har inte råd attmisshushålla med denna grupp längre. Det måste löna sig att vara duktig iskolan. Jag är glad över att statsrådet förklarar sig dela min Om fordringarna för intagning högskolans läkarlinje uppfattningom att nuvarande regler måste göras om, och jag ser fram mot propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om Jakträtten Jordbruksministern ordet för att besvara (vpk) anmäldafråga, 1979/80:185, och anförde: Den växande tillgångenpå klövvilt i , i första hand älg, tillsammans med den ökade efterfråganpå jaktmarker har i vissa fall lett till en snabb prisutveckling påjaktarrenden, har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärderför att begränsa denna för den svenska jägarkåren negativa utveckling. Jakt- och viltvårdsberedningen (Jo1977:04) kommer att lägga fram sitt slutbetänkande,som skall innehålla en samlad översyn av jakt- och faunapolitiken samt en heltny jaktlagsfiftning. Beredningen kommer då även att behandla frågan om jaktensomfattning samt dess sociala och ekonomiska värden. Jag har mig även bekant atten arbetsgrupp inom beredningen redan nu sysslar med frågan om jaktarrenden ochprisutvecklingen på dessa. Så har t, ex, en enkät gått fill vissa markägare -skogsbolag, domänverket, kommuner m, fl, - för att bl, a, kartlägga denprissättning som fillämpas. Det är min förhoppning att jakt- och viltvårdsberedningeni sitt slutbetänkande kan presentera riktlinjer för hur frågan om prissättningpå jakträttsupplåtelser skall lösas. Visar det pågående arbetet inomberedningen att problemen redan nu är mycket stora, förutsätter jag attregeringen då under hand kommer att informeras. JOHNANDERSSON (vpk): Om jag inte är fel underrättad är både ochjag jägare. Det bör vara en bra förutsättning för en meningsfull diskussion ossemellan. Arrendepriserna har trissats upptill oacceptabel nivå. Jag vill också poängtera att detta påstående inte ärgenerellt. Det finns undantag, men dessa blir tyvärr allt färre. Till bildenhör de mellanhänder -"mäklare" - som saluför jaktmöjligheter. Man förstården helt berättigade kritik och det missnöje som framförs av dem som bori skogsbygderna, när jägare som kanske med stor möda och storauppoffringar vårdat sina jaktmarker helt plötsligt inte har råd att fortsättasin jaktverksamhet. De tvingas kanske i stället åse hur utländska jägare förstora summor köper deras jaktmark. En sådan utveckling kan inte sägasöverensstämma med jaktens huvudsyfte. Jag tycker det finns anledning att citera vad som sägs iårets första nummer av Svensk Jakt: "Bristen på jaktmark och utvecklingen påarrendeprissidan blir två av Nr 63 80-talets allra tyngsta frågor, som måstefå en för jägarkåren lycklig eller i Tisdaeen den vart fall godtagbar lösning.Svenska jägare skall inte ställas utanför jakten jt enbart avdet skälet att plånboken är tunn. Det måste istället vara förmågan _ att sköta viltet som avgör lämpligheten som jägare." säger i svaret att han hoppas att den pågående blyhalten i bensin beredningen skall presentera riktlinjer förhur frågan om prissättning på jakträttsupplåtelser skall lösas. Det är minförhoppning att mycket noggrant följer det pågående arbetet. Med dettafår jag tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om sänkning av blyhalten i bensin Jordbruksministern ordet för alt besvara () anmälda fråga,1979/80:208, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att frågan om en lidigareläggning av införandel av ensänkning av blyhalten i bensinen tas upp till prövning. Regeringen fattade beslut om att sänka den högstatillåtna blyhalten i motorbensin från fill 0,15 g per liter.Begränsningen till högst gäller för den lågoktaniga bensinenfr, o, m, , medan den för den högoktaniga bensinen träder ikraft , Blyutsläppen från biltrafiken beräknas komma att minskafrån ca till ca när begränsningen trätt ikraft för all bensin. Detta innebär en reducering med , Frågan orn att tidigarelägga bestämmelsen om sänkning avblyhalten i bensin till togs upp , Enarbetsgrupp inom fick då i uppdrag alt bl. a. överlägga medoljebolagen om en sådan lidigareläggning. Arbetsgruppen fick vidare i uppdragalt pröva hur och när ett införande av ett blyfritt motorbränsle kan ske. Arbetsgruppen lade fram sin . Gruppen anser att en lidigareläggning av den redan beslutadeövergången till lågblybensin inte är möjlig med tanke på försörjningsläget ochbehovet av investeringar vid raffinaderierna. Arbetsgruppens rapport har remissbehandlats. Vidremissbehandlingen har det inte framkommit något som möjliggör en mer optimistisk bedömning av förutsättningarna för en lidigareläggning. Min slutsats är att det inte är realisfiskt att nu fatta beslut om en lidigareläggning av införandet avlågblyad premiumbensin. Däremot är det enligt min mening nödvändigt att vi fortsätter arbetet med att ytterligare minska blyutsläppen från biltrafiken. 1 storstäderna kan vissa förbättringar åstadkommas genom ökad satsning på kollektivtrafik och trafikreglerande åtgärder. 8 protokoll 1979/80:59-63 Nr 63 Målsättningen måste emellertidockså vara att vi skall införa ett blyfritt TisdTcen den motorbränsle. Jag är inteberedd att uttala mig om 15 ianuari 1980_ detta kan ske. Arbetsgruppensförslag bereds f. n. inom regeringskansli- et. R (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Till att börja med viil jag konstatera att redan detinitiativ som regeringen tog 1978 är ett väsentUgt steg på vägen mot att minskablyproblemet. Det är inget tvivel om den saken. Men måste mankonstatera att vi på detta område fortfarande ligger långt efter , Enligtmin mening hade det varit angeläget, om vi också hade kunnat påskyndasänkningen när det gäller högoktanig bensin, vet jag att jordbruksministernhar haft ambitionen att pröva de möjligheter som kan tänkas finnas atttidigarelägga införandet av en sänkning av blyhalten. Jag kan bara beklaga attden arbetsgrupp som tillsattes med bl, a, den här uppgiften kom till ett säpass negativt resultat på den punkten. Det är förmodligen inte särskiltmeningsfullt att sedan föra debatten vidare, ty innan man har hunnit utreda denhär frågan på nytt är vi framme vid det datum då sänkningen av den högoktanigabensinens blyhalt ändå kommer att ske; Därför får vi väl betrakta den nuvarandetidsplanen som ett faktum. Som jordbruksministern säger är detta ändå bara ett stegpå vägen. Även om vi åstadkommer en 60-procentig sänkning av blyhalten, måsteambitionen vara att helt rena bensinen från bly. På flera vägar kan dettaockså åstadkommas tekniskt, bl, a, genom en viss inblandning av metanol. Detskulle också kunna minska vårt behov av att importera olja för det härändamålet. Jag noterar med tillfredsställelse den posifivainställning som jordbruksministern gav uttryck för, hans ambition att helt tabort blyet ur bensinen, och jag hoppas att den fortsatta handläggningen ijordbruksdepartement och regering kommer att leda till att det här sker såsnart som det över huvud taget är tekniskt möjligt. Jag vet att del har gjortsuppvaktningar frän bilindustrins sida i syfte att försöka bromsa den härutvecklingen mot blyfri bensin, men jag hoppas att den typen av påtryckningarfrån industrins sida inte kommer att innebära att arbetet på att befria ossfrån blyet i bensinen kommer att försenas onödigt mycket. Låt mig säga att jag naturligtvis inte anseratt införandet av lågblybensin är en tillräcklig åtgärd för att skyddamänniskors hälsa mot blyutsläpp. Jag vill upprepa att målsättningen bör varaatt införa blyfri bensin. Deinvändningar som bilindustrin har framfört är nog överdrivna, I själva verket äromkring hälften av de nya bilarna - bl, a, de som tillverkas i 106 - konstruerade förblyfri bensin. Det innebär inte några svårigheteratt köra utomlands med dessa bilar. De svårigheterna skulle uppstå om vi skullebesluta oss för en katalytisk avgasrening, dvs, en sådan avgasrening somanvänds i , Jag vill också gärna säga att vi - när vi skall bedöma denhär frågan -naturligtvis också måste väga in sådana synpunkter som attindustrin behöver fid, exempelvis för omställningar. Jag kan därför inte i dagsäga exakt när vi skall få blyfri bensin i , Det kan vara beroende påvilka andra drivmedel som kan komma in i bilden - exempelvis, som , metanol och gas. Det är givetvis den sammanlagda mängden utsläpp somär intressant. Målsättningen är emellerfid att klara det hela så snart det ärtekniskt och prakfiskt möjligt. PAR (): Jag är naturligtvis också på detklara med att det finns tekniska omställningsproblem och sådant, som måstelösas innan vi är framme vid den blyfria bensinen. Men jag noterar medtillfredsställelse att jordbruksministern tar avstånd från de grövstaöverdrifterna i den propaganda - det får man nästan kalla det - som bilindustrinhar ägnat sig åt på det här området. Jag noterar också med tillfredsställelse den klaraambition som den här regeringen har, nämligen att vi skallnå fram till att ha blyfri bensin i landet. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om avgasproblemen i Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:220, till kommunikationsministern, och anförde: har frågatkommunikationsministern vilket råd han har att ge till barnfamiljer iStockholms innerstad, vilka inte har något slott i avgasfri miljö att flyttatill. Frågan har överlämnats till mig. Jag har tolkat frågan så att villha en redovisning av vad som gjorts och görs för att förbättra miljön iStockholms innerstad. Jag vill då först påpeka att det är koncentrationen avverksamheter och bebyggelse som är den yttersta orsaken till olägenheterna medluftföroreningarna i , Problemen i alla storstäder ärlikartade. När det sedan gäller de särskilda åtgärder som frånsamhällets sida vidtagits för att minska luftföroreningarna vill jagsammanfatta dessa i några korta punkter, 1, Svavelhalten i tjock eldningsolja har efter handreducerats från tillhögstl,, För tunnolja begränsas svavelhalten fillhögst 0,3 %fr, o, m. Genom dessa åtgärder har de totalautsläppen av svavel kraftigt minskat. Förbättringarnagenom den sänkta svavelhalten i oljan har förstärkts genom utbyggnad avanläggningar för fjärrvärme. Sotutsläpp frånförbränningsanläggningar begränsas genom rekommendationer frånnaturvårdsverket och den tillsyn som bedrivs av länsstyrelse ochhälsovårdsnämnd. Förbensindrivna bilar finns fr. o, m, modeller särskilda krav påavgasrening. Det har lett till en genomsnittlig minskning av avgasutsläppenfrån nya bilar . Från typbesiktningsutredningen föreligger förslagom ökad kontroll av avgasutsläppen fiån främst nya bilar, Regeringen harpå mitt förslag beslutat om sänkning av blyhalten i bensin från 0,4 g per litertill . För lågoktanig bensin trädde bestämmelsen i kraft den 1januari 1980, För högoktanig bensin är tidpunkten fastställd till den 1 juli1981, Målet är helt blyfri bensin. Möjligheterna att använda metanol och etanolsom oktantalshöjande tillsatser utreds f, n, av olika statliga instanser, Kommunikationsministernavser att tillsätta en särskild utredare, som skall samordna olika statliga ochkommunala åtgärder för att förbättra trafikmiljön i , Ettviktigt syfte är att begränsa bilismen i innerstaden. Sammanfattningsvis vill jag säga att ijämförelse med andra huvudstäder har en god miljö. Någon helt avgasfri miljökommer aldrig att kunna bli, men med de åtgärder jag harredovisat kommer luftföroreningssituationen att kunna förbättras ytterligare. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Man kan naturligtvis besvara den fråga, som C,-H,har ställt, på flera ohka sätt. Man kan som kommunikationsministern,till vilken frågan ursprungligen var ställd, anse att avgaser och bilar intehör ihop och därmed göra en trafikfråga fill en miljöfråga och därför inte allsbesvara den. Man kan också som gör välja ett mycket formelltsvar. tror jag inte att barnfamiljer kommer attlåta lugna sig av de råd som de fått . Jag tror tvärtom att de mer hadeuppskattat ett svar som: Ja visst, det skall inte vara förbehållet att få flytta ut till landet. Det skall vara en rättighet somtillkommer alla barnfamiljer. Slå en signal bara, så ordnar vi fram bevakadeslott och herresäten. Slå en signal, så gör vi de ombyggnader som kan komma attkrävas för att du och dina barn skall trivas. Om inte slotten och herresätenaräcker till, så ordnar vi en villa. Glöm då inte att be tidningarna att anlitalandets främsta arkitekter för att visa hur dessa villor kan byggas. Inte minstgäller det ju arbetarrörelsens tidningar, som självfallet ställer upp ochbistår med råd om energisnåla hus, precis som de nu gjort för kungahuset, 1 stadenkan barnfamiljerna uppenbarligen inte bo. Där är för mycket trafik ochbilar, skall förbehållas bankerna, bilarna och butikerna, I sista stycket av svaret säger jordbruksministern attStockholm i jämförelse med andra huvudstäder har en god miljö. Jag kan försäkraAnders att det tycker inte barnfamiljer. Det tycker inte desom utsätts för - jag skulle kunna göra uppräkningen lång genom attange antalet ton - kolmonoxid, bly, polyaromatiska kolväten som framkallarcancer osv. Utslaget per person är det . Barnfamiljerna kommer att fortsätta att kämpa för att viskall få en kraffig minskning av bilismen i innerstaden, I den kampen hadesjälvfallet också kungahuset varit välkommet att delta i stället för att som nuöka biltrafiken genom att börja pendla, I svaret sägs också att kommunikationsministern skalltillsätta en utredare i syfte att förbättra trafikmiljön iStorstockholmsområdet, Det här blir något förvirrande. Eftersom det ärjordbruksministern som svarar och inte kommunikationsministern, måste jaguppfatta det som att regeringen gjort en omfördelning av arbetsbördan iregeringskansliet. Jag vill sluta med att fråga: Vilka åtgärder anserjordbruksministern måste vidtas för att få till stånd en minskning avbiltrafiken i ? Det är detta det gäller. Detta är i huvudsak en miljöfråga, som detåligger och mig att svara för. Det är anledningen tillatt det är jag och icke kommunikationsministern som har svarat. Tillåt mig sedan också säga att jag faktiskt tyckte attfrågan var så tokigt formulerad, att jag valde att svara på det här seriösasättet. Rent allmänt skulle jag vilja säga att problemet väl inte är atterbjuda folk som bor i city lägenheter i stadens ytterkanter, utan attproblemet är det omvända: att det inte går att erbjuda alla som bor i stadensytterområden lägenheter i stadens mitt. Det tyder på att många vill flytta intill city. Jag vidhåller att har engod miljö i förhållande fill många andra huvudstäder i världen. Här har, såsomjag visade i svaret, vidtagits kraftfulla åtgärder för att minskaavgasutsläppen och blyföroreningarna. har aktiva reningsåtgärdervidtagits, exempelvis på vattensidan, vilka gjort att man nu kan fiska lax ivattnen mitt inne i city. Detta, om något, är väl bevis på att miljöarbetet iSverige har varit framgångsrikt. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jordbruksministern vidhåller att miljön ärgod i i jämförelse med andra huvudstäder, men jag tycker detta ärskäligen ointressant, eftersom den ändå är så usel. Det här är naturligtvis en miljöfråga, men orsaken tillatt miljöförstöringen har gått så långt i och till att miljön här ärså dålig ligger naturligtvis i det faktum att staden genomkorsas avöver 500 000 bilar. Det är alltså i grunden också en trafikfråga. Det räckerinte med att bara tabort blyet ur bensinen och det räcker inte heller med att minskaavgasutsläppen, även om detta naturligtvis är nödvändigt. Barnfamiljerna kommerinte att låta nöja sig med det. Barnfamiljerna kräver att de skall kunna låtabarnen gå ut utan att tvingas leda dem i strypkoppel längs husväggarna. Det härproblemet drabbar f. ö. inte bara barnen, utan det drabbar också de äldre. I grund och botten är det en jämlikhetsfråga att beredastora grupper i samhället möjlighet att vistas ute och att ha en levande staddär de bor. Om miljön är så dålig som interpellantenhävdar skulle jag vilja säga att en av orsakerna till det naturligtvis är attvi - och med "vi" menar jag den politiska riktning som jag företräder- inte har lyckats begränsa befolkningskoncentrationen tillstorstadsområdena. har den expansionen hejdats, men det finnsrisk för att den kan komma igen. Jag tror att den effektivaste vägen att gå för attförbättra miljön i är att stödja de krafter som arbetarför en decentralisering av bebyggelse och näringsliv, såväl inom hela landetsom inom vissa regioner. För finns det handlingsalternativsom bygger på den principen. Det går inte att komma ifrån att ju tätarekoncentrationen blir, dvs, ju fler människor som bor inom ett begränsat område,desto svårare blir det naturligtvis att få en god miljö där, (vpk):