prot · G309134 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad slutligen beträffar HansGustafssons kritik av att jag noterat att det borde finnas utrymme för attförbereda denna lagstiftningsfråga, vill jag bara konstatera att det är bra omdet är gjort när det behövs, för det kommer att behövas. HANSGUSTAFSSON (s) replik: Får jag först säga till att jag tror atthans opposition alldeles säkert har påverkat tonen både i finansutskottetsbetänkande och i den förändrade propositionen. Det är naturligtvis entillrättaläggning för att få in i fadershuset, och BörjeHörnlund har också uppfattat det så. säger nu att det också är många andra storafrågor i miljardklassen som skall av. ställer han sig nästan somförsvarare av regeringens politik. Han pekar bl. a. på varven. Det tycker jag är ett ganskadåligt argument. Inte blir det bättre i mitt eget landsting av att man förstförlorar skatteutjämningsbidrag och att sedan efter hand varven läggs ned.Varvsfrågan är ju snarare ett skäl för att se till attskatteutjämningsbidraget utgår enligt beslut. Men jag tror inte vi är betjänta av att längre diskuteraBörje agerande i den här frågan. Försvaret kommer bara att göra detvärre. Jag förstår mycket väl att man ibland kan hamna i besvärligasituationer. säger att det inte är fråga om att kommunernahar fullföljt vad har beslutat och vad opinionen har krävt, utankommunerna har alldeles pä egen hand hittat på en del utgifter. Till dem hör ökad personaltäthet. Jag har iriksdagen hört hur företrädare för partier som deltar i regeringen har krävtökad personaltäthet, ökad omvårdnad, mer personlig omsorg i vården. Kommunalekonomiska frågor in. intefunnits underlag för detta, säger han. Man harbyggt ut barnstugor i stället för fai-niljedaghem, säger han. Men det har också uttalat sig för. hargodkänt en överenskommelse mellan regering och kommunförbund om utbyggnad avbarndaghem. Jag tror att får ägna sig åt att leta fram någotbättre exempel. Han hade ett annat exempel - han talade om "skrytbyggen".Jag hörde för någon tid sedan i TV att en av bankdirektörerna utanför detta hus- han är styrelseordförande- anklagade kommunerna för lättsinne genomatt de byggde monument över sig själva. Det skall man höra en bankdirektör vidSergels torg ge uttryck för! Tycker att det är ett bättre exempel?Frestar inte det på samhällsekonomin? Är det ingen som behöver betalabankpalatsen? () replik; Jag konstaterar att intelängre bestrider att det är fråga om en förbättring för kommunerna även 1981genom det förslag som regeringen lagt fram och som utskottet ställer sig bakom. Vad beträffar krav på ökad personaltäthet så är det intebeställningar från , oavsett vad som har sagts här, utan det ärinitiativ från kommunerna själva. Jag försvarar inte byggandet av bankpalats. Men jagkonstaterar att de i varje fall inte påverkar kommunalskatten. HANS () replik: Jag bestrider bestämt att endelning av skatteutjämningsbidraget innebär en förbättring enligt detbeslut som fattar. Det är en ganska underlig argumentation att påstådet. Om jag skulle bli lovad en löneökning men arbetsgivaren plötsligtsäger att jag får den , skall jag då ta det som en förbättring av minsituation? Det är ett ganska anmärkningsvärt sätt att resonera. Kommunerna harhaft anledning att räkna med beslut om hela detta bidrag på sinaintäktssidor. Och vet lika väl som jag att det inte går att bromsaupp den kommunala verksamheten så snabbt att de utgifter som skatteutjämningsbidragetskulle ha använts till inte måste finansieras på annat sätt. Detta leder enligtKommunförbundets egna beräkningar till skattehöjningar. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. CHRISTINAROGESTAM (c): I ett särskilt yttrande till finansutskottetsbetänkande har och jag tagit upp en speciell fråga som berörGöteborg. Jag vill här kort motivera vårt ställningstagande. Statsbidrag har utgått till förhyrande av vissalokaler för utbildning för industri och hantverk samt sjömansutbildning inomgymna- sieskolan.Detta bidrag har framför allt utgått till de tre storstäderna. I propositionen föreslås nu att bidraget till skolbyggandetavvecklas. Som en konsekvens av detta ställningstagande föreslås också attbidraget till föi"hyrande av skollokaler slopas. Vi har avstatsfinansiella skäl accepterat regeringens förslag och stöder därförutskottet på denna punkt. I det särskilda yttrandet hävdar vi dock att påen punkt drabbas särskilt hårt och att en av förutsättningarna för nu gällandeavtal mellan staten och kommunen ändras. På grund av denna ändring bör en nyförhandling äga rum. anvisade 60 milj. kr. i bidrag till ABGötaverken för att genom vissa investeringar möjliggöra fortsatt användning avanläggningen vidf. d. för samordnad verksamhet. Denna skulleomfatta produktion, utbildning och arbetsmiljöforskning. I anläggningen skullebl. a. en gymnasieskola inrymmas. Bakom riksdagsbeslutet låg ett preliminärt avtal, därkommunen i princip godkänt och förklarat sig beredd attöverta huvudmannaskapet för verksamheten. I riksdagsbeslutet ingick som enförutsättning att staten, och skulle träffa avtalom användningen av anläggningarna och kommunens åtaganden i fråga omLindholmenprojektet. Ett sådant avtal har också träffats. Verksamheten drivs nu efter de uppdragna riktlinjerna. Denhyreskostnad kommunen betalar för gymnasieverksamheten uppgår till 3,9 milj.kr. Därav utgår hälften, 1,9 milj. kr., i statsbidrag. Enligt utskottetsförslag kommer att gå miste om detta hyresbidrag fr. o. /82. Det råder inget tvivel om att möjligheterna tillstatsbidrag för skollokalerna ingick som en väsentlig del i förhandlingarnamellan staten och kommunen om . För skolstyrelsens del vägdedetta tungt. Hade man vetat att man skulle få bära hela hyreskostnaden medskolstyrelsens kommunala medel hade man sannolikt valt en annan lösning förlokalfrågan för de utbildningar som ingår i . Enligt vår uppfattning har alltså en viktig förutsättningför det 1978 ingångna avtalet mellan staten och kommunen ändrats. Därför är deten nödvändig konsekvens av dagens beslut att en ny förhandling tas upp medGöteborgs kommun. Vi förutsätter för vår del att regeringen, och då särskiltutbildningsdepartementet, har uppmärksammat detta och vidtar erforderligaåtgärder. Jag har inget annat yrkande än utskottet. Kommunalekonomiska frågor m. m. I detta anförande instämde (), BertilHansson (fp) och (). NILSBERNDTSON (vpk): Eftersom debattreglerna inte gav mig rätttill replik efter påstående tidigare i debatten om vpk:sekonomiska politik, vill jag 4 protokoll 1979/80:134-136 Kommunalekonomiska frågor m. m. nu barahelt kort göra ett viktigt påpekande. De siffror som använde ärfaktiskt felaktiga. För alla, oberoende av partifärg, som far omkring meduppgifter om stora budgetunderskott i vpk-förslagen vill jag påpeka, att manhar blandat beräkningar av vpk:s föreslagna samhälleliga investeringsprogram,förstatliganden och arbetsskapande åtgärder med beräkningar av socialareformförslag som förbättrar för de ekonomiskt svaga. Investeringsprogram ochförstatliganden innebär ju inte försvunna värden - de industrier som byggseller förstatligas går ju inte upp i rök när de har byggts, utan de finns kvar.De representerar värden, och de kan också skapa statsinkomster. Därtill börpåpekas att alla dessa vpk:s krav naturligtvis inte är ämnade att genomförassamtidigt. I sammanhanget vill jag också gärna säga att det återståratt klara ut en sak i debatten: När regeringen redovisar ett betydandebudgetunderskott är det tydligen höjden av statsmannavisdom, men när ett annatparti redovisar ett underskott av ungefär samma storleksordning är det ansvarslöst.Det är också i detta sammanhang viktigt hur pengaina används. Och hävdar jagbestämt att vpk:s förslag är klart överlägsna regeringens. Jag hörde också att hade noterat att vpk villomdana samhället. Javisst, det vill vi, och det arbetar vi för. Men faktum är,, att för att stå fast vid förra årets riksdagsbeslut omskatteutjämning behövs det inte en socialistisk omdaning. Det kan vi faktisktfatta beslut om här om . Med anledning av den diskussion som uppstod efter BörjeHörnlunds inlägg vill jag också säga att jag inte anser att man ifinansutskottets betänkande kan läsa vad söker göra. "Tonenär annorlunda än i budgetpropositionen", säger han. Ja, men huvudlinjen ärändå densamma - det är en åtstramning som får just de effekter som kommuner ochlandsting och även vid olika tillfällen har påvisat. Jag erinrade i mitt första anförande om att vår förra debatt betackade sig för de örfilar som i finansplanen utdeladesmot kommuner och landsting, och han vände sig mot vissa företrädare förregeringen som har anmärkt på olydiga landsting och kommuner och som har gjortglidande uttalanden om kommunalmännens bristande samhällsekonomiska ansvar.Jag menar att både propositionen och finansutskottets betänkande är fyllda avglidande uttalanden och örfilar. Och jag vill, herr talman, säga att om intedagens örfil avvisas så vill nog snart och attkommuner och landsting skall vända den andra kinden till. ERICENLUND (fp): Jag kan ge rätt i att resultatet avsamtliga vpk-förslag här i kammaren kan diskuteras vad gäller totalbeloppet ochden påverkan som de sammantaget skulle ha på vårt lands ekonomi. Men så myckettorde ändå vara klart att det sammanlagda resultatet icke låter sig förenas medvåra strävanden att få balans i den svenska ekonomin. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2;o) reservation 1 av m. fl. i motsvarande delsamt 3;o) motion 1924 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då AnitaGradin begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposi-fion: Kommunalekonomiska frågor m. m. Den som vill att kammaren fill kontraproposifion i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkande 25 punkt Amom. 1 antar reservation 1 av m. fl. i motsvarande del röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 1924 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställani betänkande 25 punkt Amom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAnita begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 162 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 1 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra Kommunalekonomiska frågor m. rn. propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 25 punkt Amom. 2 och 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 163 Nej - 162 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1924 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. SedanNils begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 25 punkt Bröstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motin 1924 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 308 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 25 punkt C1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAnita begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 162 Kommunalekonomiska frågor m. m. Punkterna C 2-C 6 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna Dl, D 2, D 4 och D 5 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motion 1924 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 25punkterna D 1, D 2, D 4 och D 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1924 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 308 Nej - 17 Mom . 1 och 2 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 4 av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAnita begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 25 punkt D3 mom, 1 och 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av m, fl. KapitaltiUskott m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 163 Nej - 161 Utskottets hemställan bifölls. § 7Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. Fortsattes överläggningen om näringsutskottets betänkande1979/80:37. I näringsutskottets betänkande nr 37 harsocialdemokraterna en reservation under punkten Framtida förlusttäckning m. m.inom AB Eiser. Vi har i vår partimotion nr 1021 pekat på nödvändighetenav att Eiserkoncernen ges möjligheter till vidareutveckling och får resurserför investeringar och produktutveckling. Vi vet att Eiserkoncernen kommer attbehöva ett ordentligt kapitaltillskott för att klara de framtida problemen ochför att kunna investera och satsa på produktutveckling. Om det är regeringensmening att vi skall ha en statlig tekokoncern som är livskraftig och lönsam,bör regeringen via Statsföretag ge Eiserkoncernen möjligheter till detta. Vi begär också att Eiser liksom andra företag skall få delav de särskilda strukturgarantierna för tekoindustrin. majoritet har tillgodosett motionärernasönskemål på den punkten. Om man vill att den statliga tekokoncernen skall levavidare och utvecklas måste den självfallet få ekonomiska möjligheter till detoch inte strypas av ekonomiska skäl. Regeringen har i budgetpropositionen inte höjt ramen förde särskilda strukturgarantierna, som statens industriverk begärt. Det innebäratt Eiserkoncernen knappast kan räkna med att i någon större omfattning få delav den. Men med tanke på de uttalanden som både utskottsmajoriteten ochreservanterna gjort förutsätter vi att regeringen tar sitt ansvar och ser tillatt den ekonomiska ramen för strukturgarantier höjs. Vi har också när det gäller den statliga tekoindustrin iNorrland erinrat om vad näringsutskottet uttalade - det uttalandet godtogs avriksdagen - om en plan för tekoindustrin. Inga väsentligapersonalnedskärningar borde få ske innan man lagt fram en sådan plan, sadesdet. Vi upprepar nu detta krav och beklagar att utskottsmajoriteten inte velatvara med om ett sådant uttalande. VidNorrlandsfabrikerna har sedan gjorde sitt uttalande ca 200 I har ca 170 personer varslats. Man kan ju fråga sig tillvad nytta det är att beslutar, när sedan koncernen struntar i vadriksdagen sagt, tydligen med industriministerns goda minne. Han har i alla fallinte gjort någonting för att förhindra friställningarna. I motion 1429 av redogörs för vad som hänt iVästerbotten. Hon begär i motionen att det som återstår av produktutvecklingspengarna- . - skall användas för sysselsättningen inom tekoindustrin iVästerbotten. Motionärens önskemål har blivit tillgodosett på det sättetatt Eiserkoncernen är beredd att ge Norrkläder - det kooperativ som bildats avf. d. anställda vid i - ett lån på . För detta krävsriksdagens beslut. Jag har i utskottet inte velat gå emot detta, eftersom jaganser att det arbete och det engagemang dessa flickor visat bör få fortsätta.Men tillåt mig, herr talman, att anföra en personlig synpunkt påförfaringssättet från Eiser. Varför kunde inte detta arbete få fortsätta närflickorna arbetade inom koncernen? Varför är Eiser så generöst och villigt attställa upp , när flickorna står utanför koncernen? Det är ju samma människordet handlar om! Förslaget är också ivrigt uppbackat av industriministern ipropositionen. Jag vill upprepa att jag inte har satt mig emot förslaget,eftersom jag anser att flickorna bör få stöd. Men medge, herr talman, attEisers och industriministerns vägar är underliga. Det här får emellertid inte innebära - det vill jag på detbestämdaste poängtera - att sysselsättningen på Nordkonfektion hotas. Dessamänniskor måste äntligen få känna trygghet i sin anställning. De har fått gåigenom så oerhört mycket av oro och otrygghet så nu får det vara nog. Vi förutsätter också att de som arbetar i skallfå fortsätta sitt arbete och att de 24 som finns kvar i men som varslatsom uppsägning inte skall behöva sluta förrän andra jobb har skaffats fram. Det storstilade som var meningen när fick statligtstöd för att etablera sig i är det knappt en tumme kvar av. Menden lilla bit som finns där är oerhört väsentlig för sysselsättningen på dessaorter, och det är därför oerhört viktigt att dessa enheter får vara kvar. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservation 4 i näringsutskottets betänkande. KapitaltiUskott tUl Statsföretagsgruppen m. m. ERIKHOVHAMMAR (m): Genom beslut av (prop. 1978/79:124,NU 1978/79:47) godkändes avtal mellan staten och enligt vilketstaten förvärvade Varv m. fl. Några av de ikoncernen förvärvade bolagen överfördes till Statsföretag. En förutsättning förStatsföretags övertagande av företagen var emellertid att Statsföretag inteskulle belastas finansiellt eller ekonomiskt genom övertagandet. Statsföretagerhöll 50 milj. kr. för att täcka den beräknade förlusten förär 1979 och föratt stärka soliditeten i företagen. Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. då att detinte kunde uteslutas att ytterligare medel kunde behövas för att finansierastruktureringen av . Mot bakgrund av bl. a. en skrivelsefrån Statsföretag daterad har regeringen beslutat omytterligare medelstillskott på inte mindre än 265 milj. kr. Statsföretags begäran uppgick dock till 267,5 miljoner förförlusttäckning m. m. för i , . Härutöver har Statsföretag anhållit om ett rekonstruktionslånmed villkorlig återbetalningsskyldighet på 150 milj. kr. för förlusttäckning iKockums Industri för verksamhetsåren 1980-1982. Regeringen har alltså bantatStatsföretags begäran med ca 150 milj. kr. Motiven för detta finner jag mer änövertygande. Tillverkningen av skogsbruksmaskiner utgör en ganskaväsentlig del i Industris tillverkningsprogram. F. n. råder detglädjande nog god efterfrågan på skogsbruksmaskiner. finns det med andra ordmöjligheter att vidta åtgärder för att företaget snabbt skall kunna blilönsamt. Enligt Statsföretags bedömning hänför sig förlusterna i storutsträckning till bristande effektivitet i produktionen. Genom olikastrukturåtgärder, inkl. avveckling av viss olönsam verksamhet, bör företaget hamöjligheter att komma på fötter- meningen med allt ekonomiskt stöd är ju attkonsolidera företaget och göra det lönsamt. Detta bör kunna göras dels utanavgörande arbetsmarknadspolitiska problem, dels utan att skapa oreparerbaraskador på övriga företag i branschen. Ett ganska kraftigt stöd till en vissindustri innebär-det tror jag alla är överens om - ett ingrepp i det ekonomiskasystem som flertalet medborgare här i landet bekänner sig till. Risken med stödet till - jag tänker dåfrämst på skogsbruksmaskintillverkningen - är att det kan innebära att andraföretag i branschen kan få allvarliga problem. Det har också vitsordats i deskrivelser som jag har fått ta del av. Det är dels skrivelser som har riktats tillutskottet, dels sådana som har riktats till mig personligen. Från såvälfackliga organisationer som företagsledningar vid dessa företag har uttrycktsallvarlig oro för att med det av regeringen föreslagna stödet tillKockums Industri "med alla medel kommer att försöka återta förlorademarknadsandelar", som det uttrycktes i ett brev. Man föreslår att s. k.öronmärkta pengar i stället skall skjutas till för att under en övergångstidstärka andra sektorer inom eller för att utveckla andra produkter. Även"nyindustrietableringen" borde uppmuntras, menar man. Det finns mycket som är berättigat i den oro som såvälfackliga organisationer som företagsledningar känner i denna fråga. Stödet tillKockums skogsmaskinsdivision är betydande, men regeringen har också tagithänsyn till detta genom att minska Statsföretags begäran med 150 milj, kr. Haderegeringen följt Statsföretags önskemål, hade det inneburit att man givitKockums ett stöd som - det vågar jag säga - ytterligare hade snedvridit konkurrenseni branschen. Mot denna bakgrund förefaller det socialdemokratiskaförslaget om 70 miljoner extra i form av ett rekonstruktionslån med villkorligåterbetalnings- skyldighetinte vara särskilt väl övervägt. Med detta skulle man ju öka Nr 134 konkurrensojämlikhetengentemot övriga företag i branschen. Motivet till de Onsdaeen den extrapengarna är det vanliga - och i all välmening sagda - nämligen att om on npil 1980 pengarnauteblir kan det "få allvarliga konsekvenser för sysselsättningslä- get".Till skillnad från socialdemokraterna betonar emellertid utskottsma- Kapitaltillskott joriteten att man inte får bortse från att det i sambandmed den statliga ,.-;; tntsföretass- insatsenkan finnas risk för snedvridning av konkurrensen mellan skogs- ,.,,, , ' gi uppen m. m. bruksdivisioneninom och andra företag i branschen. Vi påpekar också förregeringen och Statsföretag att man noga bör beakta detta. Den markeringen iskrivningen tycker jag är mycket viktig. Med detta stöd till Kockumsföretagen bör Industriha möjlighet att stå på egna ben. Avsikten med allt stöd-jag upprepar det-äratt det skall förbättra företagets situation och trygga jobben. Behövs envidare neddragning i skogsbruksmaskinbranschen bör enligt utskottsmajoritetensmening en sådan överlåtas till företagen i branschen utan direkt medverkan frånregeringen, för det är, herr talman, utan tvivel så att köparnas efterfrågan ärden riktigaste mätaren på vilka företag som är de effektivaste och mestförutseende. Ekonomins lagar fungerar på det sättet. Med detta, herr talman, ber jag nu att få yrka bifall tillutskottets hemställan och därmed också avslag på de socialdemokratiskareservationer som har nr 2 och 3.