prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — Men har också möjligheter all utestänga tjänsterpå elektronikområdet genom att det har hand om produktgodkännande av nymateriel. Man godkänner självklart sin egen, men man skall också godkänna devärsta konkurrenternas materiel. Detta är icke rimligt. kan väljamellan atl godkänna eller underkänna, men man kan också - vilket hänt -fördröja godkännande av konkurrenternas materiel. Detta är orimligt. Jaglycker det är viktigt alt regeringen och herr kommunikationsministern lar itumed dessa problem. måste naturiiglvis få klart för sig de riktlinjersom skall gälla för framtiden. Dessa måste gå ul på att några monopollendenserinte kan tolereras, även om anser att det bara gäller utvecklingsprojekteller provförsök. Jagvill understryka att en statlig utredning, informationsteknologiutredningen,just nu sysslar med denna typ av frågor och är inne i ett arbete som går ut påatl lägga förslag till regering och riksdag om riktlinjer pä området. Jag tror det vore bra om någon annan myndighet änteleverket fick ansvaret för typgodkännande av nya utrustningar. kommunikalionsministernsom gammal jurist bör detta med jäv inte vara någon okänd företeelse. Detärjust detta som föreligger här. Jag lycker andan i herr kommunikationsministerns svar är alldelesutmärkt, och Jag tackar än en gäng för det. Det är bara den sista meningen somgör mig litet tveksam. Den handlar om att det för lilirället inte finns behovav några åtgärder. Jag tycker nog trots allt atl del finns behov av vissainitiativ på området. Jag häller med om atl del finns en del problem på dettaområde och all det inte i alla delar är lyckat som det är. Jag har redan haftöverläggningar med om detta, och jag skall också ha Överiäggningarmed konkurrenter inie minsl pä materielsidan. Jagavser all bevaka delta, och jag är övertygad om atl kommer alttillse all Jag gör det. Omåterupptagande av Järnvägstrafiken mellan och ANDERSBJÖRCK (m): Jag lackar för detta. Åtminstone när det gäller den sisla meningen villjag ge kommunikationsministern alldeles rätt. Överiäggningenvar härmed avslutad. §11 Om återupptagande av järnvägstrafiken mellan och Kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:110, och anförde: har frågat mig om Jag vill medverka till all trafikenpå Enköpingsbanan kan återupptas. Frågan har ställts mol bakgrund avatt trafiken på bandelen är inställd t. o. m. den 15 Juni 1980på grund av arbete med ny motorväg vid . Uppläggningen av trafiken mellan ochEnköping är i första hand beroende på vilken ställning trafikhuvudmannen intar.Jag kommer därför att utan dröjsmål la kontakt med huvudmannen i ärendet. (vpk): Jag lackar kommunikationsministern försvaret på min fråga. Jag är gladöver den positiva framtoning som kom fram i de sista meningarna av svaret. Dettakan lyckas vara en mycket lokal och kanske "bypolilisk" fråga. Jagtror dock atl kommunikalionsminislern sedan Jag har föredragil några som Jaglycker inlressanla siffror kommer atl hälla med mig om att det trots alltgäller en fråga som har en viss principiell betydelse och som har relevansockså på andra häll i landet i den trafiksituation som vi just nu har. Omåterupptagande av järnvägstrafiken mellan och /)sala Bakgrundenär den att den lilla järnvägssträckan mellan och har tillhörtde s. k. irafiksvaga bandelarna. Godslrafiken har för länge sedan upphört altspela någon roll, och man har haft en ganska liten persontrafik. Vad som harhänt är att det har byggts en ny och naturiigtvis välmotiverad förbifart vidEnköping, en sedan många är efteriängtad motorväg. Men därmed har man ocksåklippt av järnvägen utan att bry sig om atl föranslalla om någon viadukl vidmotorvägen, så atl järn vägstrafiken kan förisäiia. Delta skulle i och för sigkanske bara ha koslat en bråkdel av vad hela motorvägsbygget har kostat, vilketockså är ganska intressant. Bakomdenna åtgärd ligger naturiiglvis utredningar. SJ framlade 1971 ennedläggnings-PM, där antalet resor på järnvägssträckan beräknades till ungefär180 000 . , som gjorde en utredning , log fasta pädet antalet, vilket sedan har legat till grund för vissa beslut. Verklighetenhar emellertid blivit litet annoriunda, och det är det som är det intressantaoch principellt betydelsefulla. gjordes 200 000 resor mellan Uppsalaoch . hade verksamheten vid Lokaltrafik ABkommil i gång, och större delen av dessa resor företogs med buss. Under våren1979 fördubblades antalet resor till 400 000. , dvs.fram till alldeles , har resefrekvensen ökat med måndagart. Slår man ul utvecklingen på årsbasis skulle man komma upplill en halv miljon resor per är mellan och , alltså betydligtmycket mer än de 180 000 resor som man tidigare räknade med. Detuppges från Lokaltrafik atl det är svårt atl förutsäga utvecklingenunder vintern, men normall blir det en kraftig ökning . Mankanske kan räkna med en ökning på upp lill ,och under sådana förhållandenkan det bli besväriigt att klara trafiken eftersom det blir svårigheter att fåtillräckligt med bussar, förare osv. Mankan då fråga sig varför det har blivit på detta sätt. Från Lokaltrafikmeddelas - och det gläder mig atl kommunikationsministern kommeratt vända sigtill Lokaltrafik, så att han kan få uppgifter härom - atl man hargjort ordentliga reseundersökningar och försökt anpassa tidtabellerna så atl deskulle passa folks arbetsresor och andra resor. Pä den punkten skiljer man sigfrån vad som gäller belräffande SJ. När denna fråga var ute på remiss bl. a.till Lokaltrafik och förelaget då påpekade atl SJ:s lider på dennalilla järn vägsslräcka var helt felaktigt upplagda, framhölls del från SJ alldel inte skulle vara lönt att ändra på dem, eftersom bandelen ändå bär sig sädåligt. Mendet är bra om kommunikationsministern tar kontakt med UL, dvs. UpplandsLokaltrafik,och fårstudera siffrorna. Kanske kan han då medverka lill alttrafiken på denna handel kommer i gång igen. Som del verkar är avsikten alltrafiken aldrig någonsin skall återupptas. anförde intressanta siffror. Man skulle alltså nu påårsbasis ha en beläggning av i runt lal en halv miljon resande mellan Jagkan dock inte på rak arm säga vad del innebär i form av ekonomiskt underiag.Jag har i denna typ av ärenden den allmänna uppfattningen - det kan inte gällasom generell regel, men det bör vara ett riktmärke - alt huvudmannensinställning skall vara avgörande för hur trafiken ordnas. Del gäller inte minslmed tanke på atl huvudmannen, om Järnvägsalternativet blir dyrare, går miste ommedel som denne dä skulle kunna använda till någonting annat. Jag tycker atlden typ a v beslut som aren följd av riksdagsdirektiv rimligtvis bör fattas avden lokale huvudmannen, som får göra en avvägning av om en spårförbindelse ärså angelägen atl man är beredd alt la på sig en merkostnad för den. Omdet nu är så, som angivit, alt det rör sig om 500 000 resor perår, gäller det ett så pass beiydande antal att man efter en anpassning avlidtabellen lill folks önskemål kanske inte kommer alt finna del dyrare all haen järnvägsförbindelse. Men det är en fråga som får ul i de diskussionersom skall följa mellan främst huvudmannen och SJ. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det är klart att bussar kan ersätta en , men en järnväg kanaldrig ersätta bussar, ulan det måsle bli fråga om både-och. Del intressanta idelta sammanhang-och som , inte bara i detta fall, har varittypiskt när det har gällt sådana här frågor - är den stelbenlhet som del iolika distrikt har funnits hos SJ. Man har inte velat ändra tidtabellerna säalt de anpassas efter den verkliga trafikinlensilelen i området. Jag tror attdetta är ett fall där det är ganska tydligt atl det har varit på det sätlel. Manharinom Lokaltrafik ABfaktiskl ultrycktförvåningöveratt kommunikationsdepartementetinte har kollat upp dessa siffror, när det har varit aktuellt för SJ att görasig av med denna handel. Detär klart att det måsle göras en avvägning mellan kostnaderna. Men med hänsynlill den kraftiga ökning av resandet som här har uppstått och som är unikt -det går lätt alt kontrollera hur det är med den saken - finns del starka skälför alt se till att den extra miljon eller vad det kan kosta atl bygga enviadukt över motorvägen skaffas fram. Spårbunden trafik kommer förmodligen attbli mer betydelsefull, inte bara på detta ställe utan också på många andra. Delfinns alltså all anledning atl inte riva upp fler Järnvägskilomelrar i dettaland. Jag kan naturligtvis inte ge något generellt löfte här och . Men omman har en myckel starkt ökande resandeslröm och del finns ett starkt intressefrån den lokale huvudmannen att här ha spårbunden trafik, fär man bryta medstatens järnvägar och försöka komma fram till en uppgörelse. Del är klart atlman inte skall omöjliggöra detta genom atl inte ha denna viadukt. I värsta fallfär la pä sig den kostnaden. Det får i denna del hell enkelt göras ensamhällsekonomisk kalkyl. ärju inte direkt berört av dennauppgörelse. Men delta måste man naturiiglvis göra en översiktlig bedömning av-jag delar den uppfattningen. Överiäggningenvar härmed avslutad. Omåterupptagande avjärnvägsira-flken mellan och Omåtgärder för att trygga den svenska kustsjöfartens konkurrenskraft § 12 Om åtgärder föratt trygga den svenska kustsjöfartens konkurrenskraft Kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1979/80:117,och anförde: har med hänvisning till sin motion 1978/ 79:182,trafikutskottets betänkande 1978/79:14 och en frågat mig om jag ärberedd alt vidta snara ålgärder för alt trygga den svenska kustsjöfarlenskonkurrenskraft och, om svarel är ja, vilka åtgärder som kan komma i fråga. Frågangäller den speciella lillämpning av vissa skeppmälningsregler som Västtysklandhävdar i strid mol en entydig IMCO-rekommendation. Denna tyska tillämpning gerfördelar för tyskt tonnage av viss storlek och konstruktion. Västtysklandhar förbundit sig atl tillämpa IMCO-rekommendationen för tonnage somkontraklerals senare än men har sagl sig inte kunna ändratillämpningen för existerande tonnage. Denna utfästelse gäller endast underförutsättning alt övriga slaler lillämpar skeppmälningsreglerna enligtIMCO-rekommendationen. Fråganhar behandlats i IMCO . intog i IMCO den ståndpunkten borde hävda IMCO-rekommendationen. Vid en informell omröstning visade detsig atl tio slaler röstade för del svenska förslaget, medan tio stater varberedda att av konkurrensskäl tillämpa den tyska mätmetoden. Bland de senarestaterna fanns och . Kommerden tyska mätningen lill användning även i andra länder, kan vi avkonkurrensskäl bli tvingade atl i' strid med tidigare nämndaIMCO-rekommendation även tillämpa tysk mätmetod. Vi har ännu inte fälluppgifter om all så har skell. OmRune med sin fråga även avserandra åtgärder lill stöd förden svenskakustsjöfarten vill jag meddela att stödet lill den mindre skeppsfarten kommeralt behandlas i den sjöfartspolitiska proposition jag räknar med att föreslåregeringen alt lägga fram . Jag berall fålacka kommunikationsministern fördel positiva svaret. Minatidigare framslölar har tyvärr inte rönt så myckel förståelse fränsjöfartsverkels sida. Sä sent som betecknade man mina farhågor somogrundade. Dess värre visar det sig nu att jag antagligen får rätt. SåvälStorbritannien som våra nordiska grannländer synes vara beredda alt övergå tillalt tillämpa de västtyska mätningsmetoderna. Västtysklandstillämpning av nu gällande skeppmälningsavtal har medfört alt svenska redareinte har kunnal klara konkurrensen frän västtyskt kustionnage, beroende pä alten västtysk båt av samma sloriek som en svensk med den tyska tillämpningen harkunnat lasta bortåt mer. Jagvill därför uttala min lillfredsställelse över alt jag av svaret atl döma börkunna förvänta mig en ändrad attityd från sida, även om dettyvärr närmast måsle betraktas som en omvändelse under galgen. Men bättre sentän aldrig! Atlen ändring är så angelägen beror på all fartyg med nuvarande mätbrev fåranvändas efter det atl de nya IMCO-reglerna för skeppmälningträder i kraft. Låtmig bara litet förundrat peka på en punkt i svaret, där det står atlVästtyskland hävdar en speciell lillämpning i strid mot en entydigIMCO-rekommendation. Men om den hade varil entydig måste del väl ha funnitsmöjligheter alt tvinga atl tillämpa den rekommendationen. Det ärväl dess värre så all den inie har varit enlydig- 10-10 i omröstningen tyderinte heller på det. Idelta sammanhang villjag understryka alt en ändrad policy vid mätning av fartyggivetvis inte bara kan få gälla inköp av tyska fartyg utan måste fä gällagenerellt för befintliga svenska fartyg av berörda kategorier. Delärju också så att de nya mälningsregler som vi i princip antog -och ominnebär ett eliminerande av nuvarande, närmast kaotiska tillstånd -inte kommeralt träda i kraft förrän om . Ett ytteriigare skäl för en snabbövergång till västtysk mätningsmetod för vidkommande är att vi annarsunder dessa år sannolikt skulle få ett totalstopp för nybyggnation ochreparation av dessa fartygstyper vid svenska varv. Omman bygger om ell svenskt fartyg, som lastar ca 3 000 lon, och däreftermäter fartyget efter tysk metod, innebär detta alt tilläten last ökar med ca 20!%. Detta ökar givetvis också svensk sjöfarts konkurrenskraft och skullesamtidigt snabbi ge betydande sysselsältningslillskott vid de svenska småvarven, som ju brottas med betydande svårigheter f n. Del har redan sagts här . Jag begär givetvis inte atl statsrådet skall ge ell konkrel svar pådenna nya frågeställning. Men jag vore tacksam all få vela om intekommunikalionsminislern anser att även sådana faktorer bör tas med ibedömningen, när man nu så snabbi som möjligt måste fatta ett beslul omhuruvida skall övergå till atl mäta enligt den väsUyska metodeneller ej. Omåtgärder för att trygga den svenska kLtstsjöfar-tens konkurrenskraft Jag har en mycket enlydig uppfattning - om jag får använda ordetentydig, - och del är att skall följa inlernalionellarekommendationer. Vi skall stötta internationella rekommendationer och drivaden linjen alt de skall följas av andra länder. Men vi kan inte i någotsammanhang göra som strutsen: stoppa ned huvudet i sanden och sedan vifta medplymerna. Om andra länder inte följer internationella rekommendationer måstesvensk sjöfart - och svenskar över huvud taget - ges sammakonkurrensmöjligheter som de utlänningar har med vilka vi lampas, annars klararvi oss inte i konkurrensen. Atl likt en stå här med dragen sabeloberoende av vad som händer i omvärlden är föga begåvat. Om ändradpraxis i fÖrpassningsären -den Vadbeträffar entydigheten så vill de andra länderna alltså alt man skall följarekommendationen. Men de harju samma problem som , och jag tycker inteatl vi skall göra någol fränsteg förrän del visar sig att andra länder ocksågör del. Men om de gör det måste vi göra likadant. har vi vissa problemändå, och det gäller vid köp av tyska fartyg eller vid ombyggnad av svenskafartyg. Det betyder att tyskarna kommer att få högre värden på sina fartyg. Visätter kontanter i händerna på tyska redare, som på del sättet kan skaffa nya,moderna fartyg. Men ingen medalj ärju så god atl den bara har framsidor. Jaginstämmer helt i vad statsrådet har sagt. Lät mig bara avslutningsvis påpeka,att om man övergår till den västtyska mätningstill-lämpningen fär del inte baragälla de fartyg som byggs nu eller repareras , utan det måste också ske genomatl man mäter om befintliga fartyg och utfärdar nya mätbrev. Gör man inte detkommer dessa redare att ha problemen kvar under dessa tolv är. Del betyderalltså alt först genom atl också mäta de nuvarande fartygen och utfärda nyamätbrev kan man åstadkomma rättvisa redarna emellan och även en ökadkonkurrensförmåga för de svenska redarna. Enligt vad jag inhämtat finns knappast några svenska fartyg som kananvända den här metoden . En viss ombyggnad kommer alt krävas, ochäven vid ombyggnad och nymålning måsle man ge tillstånd. Jagkan inte svara för varje fartyg i de svenska rederiernas händer, men i principanser Jag att om man nu skall bryta en konvention och slåss på lika villkor, dämåste man bryta fullt och helt, icke styckevis och delt. Jagär införstådd med att slatirådel inte kan känna till alla detaljer och begärdel inte heller. Jag är emellertid helt tillfredsställd med andan i statsrådetssenasle svar. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 13 Om ändradpraxis i förpassningsärenden StatsrådetKARIN erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 15november anmälda fråga, 1979/80:94, och anförde: har frågat mig vilka skäl som har varil avgörande vidregeringens beslut och om förpassning tillSpanien av chilenska medborgaren all dessa beslul skulle innebära en tydlig skärpning i jämförelse medtidigare fall. Jaghar i så sent som besvarat en fråga av OswaldSöderqvisi rörande . Dä hävdade jag med besiämdhei atlSverige inte har skärpt attityden gentemot latinamerikanska fiyktingar. Jagvill nu endast förklara all Jag vidhåller detta. Möjligheterna förlatinamerikanska flyktingar alt få en här har sålunda på iniei sällförsämrats . Den12 november 1979-dvs. efter de tidigare nämnda regeringsbesluten-inkom nyauppgifter angående hälsotillstånd. På grund av dessa uppgifterupphävde regeringen förpassningsbe-slulel. Om ändradpra.xis i, fÖrpassningsären -den (vpk): Herrlalman!Jag ber all få lacka invandrarministern försvaret påden fråga jag ställde omigen på grund av att regeringen någon eller några dagarefler vår förrafrågestund i detta ärende beslutade atl förpassa den chilenska flickan, medanstatsrådet i det förra frågesvaret sade atl fallet var under ny prövning ochöver huvud taget lät ganska optimistisk, vilket ju var liiei missvisande. Jaghade inie tänkt uppehålla mig så myckel vid del här enskilda fallet-del finnsmånga fiyktingar som förpassats, utvisats osv. från under de senareåren. Men när statsrådet säger all del tillkommit ny information, är detta interiktigt sant. Jag antar atl det är brevet frän läkaren som avses. Dennainformation fanns i materialet redan tidigare, även om del inte var Just i denutformning som den förstnämnda läkaren hade gjort. Mendetta är en principfråga som gäller de politiska flyktingarna i och somkanske framför allt kommil att gälla latinamerikanskaflyktingar. Statsrådetoch jag lär inte bli överens i denna fråga, eftersom jag vidhåller alt det härär fråga om en skärpning. Det anser också flyktingarnas organisationer, som vällär ha den bästa erfarenheten i denna sak, och de har framhållit detta vidupprepade tillfällen. Manbedömer hårdare, man kräver starkare släktskapsbindningar och sådana saker. Ifallet med den chilenska flickan var del principen om tredje land somtillämpades hårt. När vi debatterade förra gången sade stalsrädet till mig, atlflickan har en i , hennes föräldrar har uppehållstillstånd där.Ja, de har elt tillfälligt uppehållstillstånd där . De vel irrteom delta kommer att bli förlängt, och del är inte heller säkert, om hon hadeavvisats dit, alt hon hade fält något arbete eller kunnat vara säker på alt fåuppehållstillstånd, eftersom hon är så pass gammal att hon inte kan räknas somminderårig. Menregeringen beslutade som den gjorde, vilket jag tycker är ell bevis på all manbedömer hårt, härdare än man gjort tidigare. Del intressanta i denna fråga äratt det sker en härdare bedömning. Man kräver klarare och starkare skäl för altfolk skall få stanna här, och det har bli vit en skärpning Jämfört med Om ändradpraxis i fÖrpassningsären -den det lidigare 1970-laleleller mitten av 1970-lalet. Jag förväntar mig inte någon förbättring underdenna regering. Vi kommer dock atl bevaka dessa fall. All det blev en ändring ijust delta fall berodde hell enkelt på all en mycket aktiv och så småningomstor opinion kring Just denna flicka reagerade och uppvaktade, vilket medförderabalder i pressen. Därför blev beslutet upphävt. Det tjänar inte mycket till att diskutera med . Jag vidhållerbestämt att ingen ändring i praxis har sketl när del gäller de latinamerikanskaflyktingarna. OswaldSöderqvist tog upp två frågor. Den ena gällde familjesammanför-ingen. Härgäller exakl samma principer som alllid har gällt, nämligen att maka, make,fästmö, fästman och minderåriga barn tillåls att förena sig med anhöriga. Idetta fall var den bestämmelsen inte tillämplig. Sedansade att man inte var säker på att skulle fåuppehållstillstånd i . Vi var emellertid säkra på della, eftersom vihade förvissat oss härom. kan jag inte gå in pä alla detaljer, men jag hargärna velat bemöta på dessa två punkter. Som Jag sagl lidigare är invandrar- och flyktingfrågornasvåra. Jag vidhåller atl del är viktigt att dessa frågor bevakas av opinionenoch har alltså ingenting emot della. Förra gången frågan var uppe sade jagockså attjag kommer all la hänsyn lill opinioner som kommer lill uttryck i denmän de är förenliga med den invandrarpolitik som vi för. Del vore rätt såupprörande om regeringen, som har alt ta ställning till många ärenden varjevecka, skulle tillämpa olika bedömningar i de olika fallen, beroende på omregeringen har en opinion bakom sig eller ej. Som jag redan har sagl harAlejandra fåll stanna på grund av nytillkomna uppgifter om hälsotillståndet ochinte på grund av den opinion som fanns. Om den opinionen har medfört alluppgifterna kommil fram är en annan fråga. Jagvill också bestämt hävda att vi tidigare icke hade kännedom om uppgifterna iläkarintyget. Brevet ankom och regeringen fattadebeslut . (vpk): Bara elt par saker. Vi hade förvissat oss om del, säger statsrådet. Vidnågon eller några spanska myndigheter har man alltså sagl till den svenskaregeringen: Visst kommer den här flickan atl få stanna, det garanterar vi. Ärman bergfast övertygad om alt uppgifter från myndigheier i ett land som Spanienär pålitliga och gör sina ställningstaganden på basis av dem ärdet naturiiglvisglasklart. Men jag är inte övertygad, och många andra, som kanske kännerSpanien och de spanska förhållandena bättre än jag, skulle nog inte heller varaövertygade. Försäkringar från del hållet kan få stå för vad de är värda. Jagtror inte all man kan bygga ell ulvisningsärende på försäkringar ifrånmyndigheier i ett land som , där det finns en stark, hemlig polismaktsom fortfarande - somjag sade förra gången - inte på något sätt har rensats från deelement som fanns redan under den fascistiska Nr 35 Sedan till opinionen. Del är klart att det rentprincipiellt skall vara som statsrådet sade. Vår regering, våra tjänstemän ochvåra myndigheier skall i alla sammanhang vara oväldiga och fatta sina besluloberoende av yttre påverkan. Sä ärdet ju inte i verkligheten,och det vel vi.Vore del så skulle inte påtryckningsgrupper av olika slag uppstå. Man skulleinte arbeta för atl med opinionens hjälp försöka ändra beslul. Det hör välockså till det demokratiska spelet. Jag tror all regeringar, även den härregeringen, liksom också statsrådet, lar intryck av opinioner, vilket ju ocksåhar skett i detta fall. Jag delar uppfattning alt det är bra med opinioner.Politikerna skall bevakas i sitt beslutsfattande. Men jag vill ändå bestämthävda all opinioner inte skall vara avgörande för besluten. Detverkar ibland som om man tror all regeringen fattar helt godtyckliga beslut.Jag har viss förståelse för atl allmänheten, som får sina informationer viamassmedia, kan få den uppfattningen. Men en riksdagsledamot bör veta altregeringen i silt beslutsfattande har atl följa av stiftade lagar ochden praxis rörande tillämpningen som utvecklats. Överiäggningenvar härmed avslutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1979/80:102-105 lillsocialförsäkringsutskottet 1979/80:106 och 107 tillskatleutskollel 1979/80:108-110 tillsocialutskottet 1979/80:111 tillskatteutskottet 1979/80:112 yrkandet 1till socialutskoitei yrkandet2 till socialförsäkringsutskottet /80:113 till näringsutskottel §15 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:72 och 73 §16 Bemanning av fartyg Föredrogs trafikuiskollets betänkande 1979/80:4 medanledning av propositionen 1978/79:117 om bemanning av fartyg, m. m. Jämtemolioner. I propositionen 1978/79:117 hade regeringen() föreslagit atl anta förslaget till lagom ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg. 3 protokoll 1979/80:35-38