prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är kanske inte den allra bästa dagen för attargumentera för mycket för inskränkningar av försvarsbudgeten. , en välkänd kommunalman i , sade förinte så länge sedan att 1960-falets och 1970-falets kommunalmän har bjudit övernär de varit i opposition och att 1980-falets kommunalmän sannolikt kommer att bjudaunder när de är i opposition. Jag tror att var överoptimisfisk.Jag kan i varje fall konstatera att 1980-talef är inne och att denna strömskavisdom - jag tycker nämligen att det är visdom - ännu inte har spritt sig varesig i kommunerna eller i . Jag håller naturligtvis med om att detvore bra med ytterligare 2 milj. kr. Det vore bra med ytterligare 4 milj. kr.till trafiksäkerheten, med 8 eller 16 miljoner också - det är vi överens om.Vi skulle kunna använda hur mycket som helst till detta och bjuda över varandrasom vi gjorde i skolan: Vad du an säger så säger jagen krona mer, ett öre mereller en stenkula mer - eller hur vi nu uttryckte det. Men har vi beslutatom en ram, och mer pengar har vi inte. Därför delar jag heltutskoffsmajorifefens bedömning att detta är vad vi nu har råd med. Vad jag sade var att jag inte vet var man bäst skullefinna resultat om man ville göra en kampanj för att rädda människoliv genomhastighetsbegränsningar. Man kanske skulle vinna stor framgång med enfrivillig kampanj, och det kan man fundera över till ett annat år. Vi måstenämligen, som jag har sagt, alltid vara beredda att omfördela våraanslag. Jag vet inte, . vad sade härikammaren , men jag föreställer mig att han delar min uppfattning alltid måste se om man inte kan förbättra reglerna, så att nya saker, somar mer angelägna än andra för statsbidrag, tas in inom ramen för statsbidrag.Andra kanske förs ut eller placeras längre bak på en prioriteringslista. Självhar jag gett uttryck för en sådan uppfattning, infe minst i direktiven till denutredning som har tillsatts med anledning av initiativ förra åretnär def gäller statsbidrag till kollektivtrafik. Jag har anfört att bidrageninfe skall vara styrande, så att man tvingas bygga nytt i stället för attanvända investerings-medel för att upprusta befintliga anläggningar. Jag kan allså infe svara för exakt vad sadeden . Men jag kan i varje fall konstatera att från och framfill har statens budgetsituation inte förbättrats utan försämrats. Ställer sig riksdagsledamöter - män eller kvinnor - upp ikammarens talarstol och säger att de i ljuset av att statsbudgeten ökat mer änvad som förutsågs, vill ompröva den ståndpunkt de intog och somkanske var klok och riktig då men som med hänsyn till de nya ekonomiskaomständigheterna inte är särskilt klok , är jag beredd att fa var och enav dem i hand och säga: Det var allt en riktigt bra riksdagsledamot. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Till årets har jag tillsammans medElisabeth motionerat orn en fast broförbindelse vid Bjursundsström iLoftahammar i län. Vi är inte de första riksdagsledamöter som är ute idetta ärende. är frågan välbekant för trafikutskotfetoch för . Oaktat detta finns ännu ingen bro vid Bjursund. Argumentenför att bygga denna bro har ökat i styrka . Kanske man vid envälvillig tolkning av trafikutskottets betänkande kan påstå att insikten omargumenten numera också delas av trafikutskottet. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet pekat påvikten av att man vid fördelning av medel, soin på riksstaten anvisas förbyggande av vägar, skall ta hänsyn till vägbehoven i olika delar av riket samtatt därvid kraven på en likformig standard beaktas. Detta tolkar jag som kommer att ta stor hänsyn fill argumenten för en bro vid Bjursund, dåbeslut skall fattas i fråga om detta broprojekf. Utöver vad vi framhållit i vår mofion vill jag helt korterinra om att samtliga remissinstanser i länsplaneringssammanhang framhållerhur viktig brofrågan är för . Den regionalpolifiska betydelsen förbygdens befolkning och för bygdens företagsamhet är uppenbar för envar. Exempel kan vara jord- och skogsbruket, företag somWienerbagaren, Tjustost, Smålandsplast och Marinan, som tillsammanssysselsätter hundratalet personer. Förutom näringslivets kostnader förtjänarsärskilt människornas normala och självklara servicebehov att uppmärksammasoch tillgodoses. Hur länge skall körtiden för ambulanser, för skolskjutsarosv. behöva vara så lång som är fallet? Med tålamod har Loftahammarsborna väntat på en bro som förderas del skulle innebära - för att använda utskotfsbetänkandefs vackrabeskrivning -en med andra delar av riket likvärdig vägstandard. Låt inte också nästa generations skolbarn få vänta tvågånger vid den gamla färjan. Bygg en bro! Med hänsyn till att jag gjort den bedömningenatt utskottet arbetar i riktning mot en positiv lösning har jag för dagen ingeteget vrkande. ANNAELIASSON (c): Den planerade högbron vid iStockholm har sedan en rad år tillbaka varit ett mycket omdebatterat ochomstritt projekt. ingår som en del i ett större projekt.Söderledsprojektet, till en totalkostnad i storleksordningen 300 milj. kr. -ett projekt vars huvudsyfte är att kraftigt minska de miljöstörningar sominfartstrafiken på den hårt belastade Götgafan ger upphov till och åstadkommadetta genom att leda ner trafiken i en tunnel under . Varför har då planerna på högbron mött så starkt motstånd?Först och främst finns det infe mindre än två broar vid Skanstullmed fillsammans åtta filer för bil- och busstrafik. Dessutom finns det tätaförbindelser med spårbunden trafik - tunnelbana - över den större bron. Redanbefintliga broar har alltså en väl tilltagen fransporfkapacitet. Den starkakritiken mot högbron skjuter in sig på att bron är onödig, att den förfularstadsbilden, stör näraliggande friluftsanläggningar och står i strid med detrafikpolitiska målsättningarna att biltrafiken i möjligaste mån skallbegränsas till förmån för en ökad satsning på kollektivtrafiken. F. ö. kan man konstatera att f rafikströmmen ärbetydligt mindre över de båda befintliga broarna vid - Skanstullsbronoch - än när planerna för högbron gjordes upp och man fattade beslutom den nya bron. Således har antalet bilar som passerar broarna sjunkitfrån drygt 100OflO till 77 000 , dvs. en minskning med mer än 20 %under en tioårsperiod. De trafikräkningar som gjorts tyder på enytterligare klar minskning, men först senare fram i vår väntas man få säkrareunderlag för att bedöma om det rör sig om mer bestående effekter, bl. a. tillföljd av de höjda bensinpriserna. Flera förslag har förts fram. a. på initiativ avprivatpersoner, i syfte att åstadkomma andra tekniska lösningar på hur trafikenkan ledas in i Söderledstunneln med utnyttjande av redan befintliga broar,lösningar som skulle innebära avsevärt mindre genomgripande förändringar än denplanerade högbron. Det aktuella brobygget kommer att påbörjas vid en tidpunktdå det står klart att biltrafiken in mot måste minskas medhansyn inte minst till de miljöproblem som biltrafiken ger upphov till. försöker man nu på olika sätt arbeta fram förslag ochgenomföra konkreta åtgärder som kan begränsa privatbilismen. Den växande medvetenhetensåväl hos den breda allmänheten som hos politikerna om vidden av bilismensmiljöstörningar och luftföroreningarnas inverkan på barns och vuxnas hälsa ärsjälvfallet en starkt pådrivande faktor. Åtgärderna kan infe få skjutas upp påobesfämbar framtid. Att det skall satsas på ökad kollektivtrafik i störretätorter, och inte på ökad privatbilism, är en klart angiven riktlinje i dennya trafikpolitik har lagt fast. Mot denna bakgrund är den planeradehögbron något av ett trafikpolitiskt trovärdighetsproblem. Är det verkligen så- frågar man sig - att politikerna menar allvar med allt det vackra talet omnya tag i trafikpolitiken? Varför skall man då satsa så många miljoner av skattemedelför att bygga en högbro för biltrafiken in mot ? Med den ansvarsfördelning som allmänt råder när det gällervägbyggande brukar inte i normala fall göra några bedömningar avenskilda projekt. har också med hänvisning till dessa allmännaprinciper avvisat en motion från centerhåll , väckt medTorsten som huvudmofionär, som rörde just planerna på en högbro vidSkanstull. Högbroprojekfet är emellertid ett exceptionellt fallav flera skäl. Sedan planerna för högbron först drogs upp för åtskilliga årsedan och stadsplanen antogs och fastställdes - - haråtskilligt inträffat. Vi har haft en dramatisk utveckling på energiområdet medhöjda priser på drivmedel som har fått och kommer att få följder förprivatbilismen. har fattat viktiga beslut om en ny trafikpolitik, sombl. a. innebär en satsning på kollektivtrafik i tätort. Vi har fått ökadekunskaper och en ökad aktivitet när det gäller att angripa de miljöproblem sombilismen orsakar. Och slutligen: Vi har f. n. ett kärvt ekonomiskt läge ochuppenbart knappt om pengar till i och för sig angelägna ändamål, vilketvältaligt har framhållits under den debatt som förts här om väganslagen. Det är den allmänna bakgrunden. Vi tvingas tillhårdare prioriteringar och även - ibland - till oniprioriferingar. Det möterdärför ringa förståelse hos en bred allmänhet om projektet med den dyra ochonödiga Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Nr 115 högbron vid till varjepris skall fullföljas. För de flesta människor är Onsdaeen den ' '*"®' betydligt förnuftigare att man allvarligt granskarmöjligheterna 9 aoril1980 ''" ''"'''' anspråksfullaoch resurskrävande lösningar. Och här har trots allt också politikerna i ett ansvar eftersom det främst handlar om Anslås till väsvä- '''''g medel. Är det verkligen rimligtatt i dagens situation ställa stora sendet och trafik- tatsbelopp till förfogande för att fullfölja detta projektefter de ursprungliga säkerhet planerna utan att man ensaktualiserar en diskussion om möjligheterna att pruta nerpå anspråken? Som framgår av det särskilda yttrandet fill trafikutskottetsbetänkande har byggandet av själva högbron ännu inte lämnats ut tillanbudsgivning. De nödvändiga anbudshandlingarna beräknas bli färdiga iår, varefter det blir anbudsinlämning och beräknadbyggstart . Även om projektet har fortskridit långt finnsdef således ännu möjligheter att avstå från att fullfölja planerna pa högbron. Även om det med hänsyn till trafikutskoftetsställningstagande inte finns några större förutsättningar att uppbåda stöd hosen majoritet av kammarens ledamöter ber jag att få yrka bifall till motionen nr1728, Ett bifall till motionen skulle leda till att initiafiv kan fas tillöverläggningar med - som är ansvarig för Söderledsprojektet- och i syfte att åstadkomma en nedbantning av projektet, dvs, ettfullföljande utan den planerade högbron. I det nu föreliggande betänkandet, nr 9, fråntrafikutskottet behandlas vägväsendet och trafiksäkerheten. Jag och någramedmotionärer har i motion 1338 tagit upp vissa problem närdet gäller vägar iSkåne. Vi har i niotionen pekat på att med hänsyn till de korta avståndenfår betraktas som ett arbetsområde. Med hänsyn till sysselsättningsläget ochrörligheten bland den arbetande befolkningen fordras det att vissa vägprojekttidigare-läggs och att man vid fördelningen av väganslagen tar hänsyn härtillför vidkommande. Utskottet har emellertid inte beaktat detta utanhänvisar till de nya flerårs- och fördelningsplanerna och till en samhällsekonomiskangelägenhetsgradering när det gäller vägarna och gatorna. Utskottet tycks inte ha satt sig in i de problem somföreligger i ett område som är så tättbefolkat som , därsysselsättningsproblemen är stora och där avstånden är sådana att manpendlar från olika håll till arbetsplatser, allt till gagn för samhället. Detfordras ju också då att man har ett vägväsende som fungerar på rätt sätt ochdärmed samhällsekonomiskt. Jag hoppas att man beaktar detta i fortsättningen tillgagn för den här provinsen. I samma motion har vi också pekat på den höga inlejning avfordon och maskiner som sker inom de olika arbetsområdena i . Vi ser en viss fara i att inlejningen av fordon och maskiner fått en sådan omfattning som den nu har. Man underminerar därmed den fasta organisation som finns inom de olika arbetsområdena och splittrar den kvalificerade arbetskraften. Det får 80 inte gå dithän att praktiskt tagetallt underhållsarbete är entreprenadarbete och att den fasta stammen av vägarbetare och vägbyggareelimineras. Vi har i motionen anfört att i stället för att köpatjänster bör sälja tjänster till kommuner, vägsamfälligheter ochandra. Utskottet pekar på att det som vi har rekommenderat redan förekommitinom olika delar av landet, även i . Detta är förvisso riktigt, men dethar förekommit i ringa omfattning och med mycket små summor . Vidare anför utskottet att man kan vidareutveckla detta imån av ekonomiska och praktiska förutsättningar. Jag har inte kunnat förmärkanågon som helst marknadsföring eller information om detta från sida,som skulle göra att allmänheten på ett riktigt sätt får klart för sig attvägverket är berett att ställa dessa kvalificerade resurser till allmänhetensförfogande till rimliga kostnader. Jag förutsätter att utskottet ser till attvägverket verkligen går ut och informerar om att verket kan erbjuda tjänsterutöver de uppdrag som det har som allmän väghållare. En annan del som tas upp i motionen är arbetsområdenasgränser. Vi har begärt att det skall bli en översyn av arbetsområdesgränsernautan hänsyn till länsgränserna i . Som bekant har vi en länsgräns som gårsnett igenom landskapet. Vi har också arbetsområden som följer länsgränsen medonormalt långa avstånd från stationen till yttersta gränsen, där andraarbetsområden ligger betydligt närmare. En samlad översyn över arbetsområdenaoch arbetsområdesgränserna för de båda länen borde komma till stånd. Utskottet påpekar att en kontinuerlig översyn pågår. Mankan ifrågasätta om denna kontinuerliga översyn verkligen är så övergripande somvi i motionen har ansett att den bör vara. Enligt vårt förmenande skulle ensamlad översyn av arbetsområdena och arbetsområdesgränserna för hela varatill gagn för planeringen, och det är vår förhoppning att utskottet följerdenna fråga så att vi kan få den samlade översyn som vi har begärt. , herr talman, harvi föreslagit att ettsamordningsorgan för de båda vägförvaltningarna i inrättas till gagn förden planering som måste ske oavsett vilken årstid det är i . Utskottet avfärdar detta med motiveringen att detföreligger ett samarbete vägförvaltningarna emellan. Som framgår av motionenbestår detta samarbete i att vägdirektörerna i de båda länen som goda yrkesmänringer upp varandra och pratar . Utskottet tycks mena att detta ärtillräckligt. Vi motionärer anser att det bör finnas ett samarbetsorgan där deolika parterna inom resp, vägförvaltningar får deltaga. Det bör inte vara ettorgan bara för vägdirektörerna och per telefon. Olika arbetstagarorganisationerbör deltaga. Jag beklagar att utskottet inte har fattat behovet av detta, menvi får återkomma. bör utskottet verkligen följa upp vad som händerpå detta område och se till att utskottets intentioner följs. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet EVAHJELMSTRÖM (vpk): Några ord om motionen 1728, som gällerSkanstullsbron, Mycket skulle finnas att säga om detta vansinniga projekt, menjag skall 6 protokoll 1979/80:114-116 Nr 115 begränsa mig till tre skäl till attbeslutet om brobygget bör omprövas. Onsdaoen den " ' första är den planerade bron helt onödig. Det finns, som 9 anril1980 tidigare framhöll, redantvå broar över vattnet vid som mer än väl räcker till. Brobygget förutsätter de facto en ökad biltrafik,vilket A islnp till väevä S* '"'"' ' '"" ''"'' ' riksdagsuttalanden som har gjorts om en minskad dpt och trafik privatbilism i tätorterna. En sådan minskning är nödvändiginte minst för s"k rhpt barnens skull - barnen som i dagblyförgiftas eller lemlästas av den ständigt stridaström av plåtskal som forsar genom de större tätorterna och inte minstStockholm. Bron är inte nödvändig för att bygga ut Södertunneln - det harpåvisats av många planerare och också av , även omsocialdemokrater, folkpartister och moderater ännu inte har dragit konsekvensernaav detta. För det andra är bron dyr, oerhört dyr. Den kommer attkosta åtskilliga - hur många vet man ännu inte. Och tillvad nytta, frågar man sig. Är det verkligen rimligt att så mycket statsmedelslängs ut för att tillgodose en enskild grupps önskemål, i detta fallbilisternas? Kommunikationsministern var tidigare inne pådet kärva budgetläget. Här har han verkligen en möjlighet till besparing. Denbesparingen - här kommer jag in på mitt tredje skäl till att beslutet ombrobygget bör omprövas - skulle kunna användas till vettiga ändamål. Då tänkerjag på ändamål som innebär en minskning av privatbilismen till förmån för enökad kollektivtrafik, påstod att han var för kollektivtrafik inteminst av energiskäl, men avvisade han tanken att ytterligare resurserges till kollektivtrafiken. Här har han alltså flera hundra miljoner att ta av. Åtskilligt mer skulle kunna sägas omvansinnet i . Exempelvis skönhetsaspekten kan tas upp.Bron skall målas gul, har det sagts. Men hur påskaglad bron än skall målas kanjag försäkra ledamöter om att ingen vare sig på Söder eller iStockholms innerstad i övrigt kommer att bli lyckligare av den. Tvärtom finnsdet en omfattande opinion mot bron, en opinion som nonchalerats. Såväli i som i har kommunisterna fleragånger försökt stoppa projektet. Vi kommer därför att i det här fallet stödjaAnna motion. Jag får meddela att anslag om kvällsplenum är uppsatt. har behandlat min och EivorNilsons inotion 1979/80:671 om ambulerande . föreslår att avslå vår motion. Utskottet motiverar avslagsförslaget med att hänvisa till vad utskottet anförde i samma ärende . Jag anser att det är en svag motivering. Vi motionärer har inte begärt att skall besluta om en ambulerande utan enbart att möjligheterna till en ambulerande 82 och därmeddecentraliserad utreds. Jag har läst trafikutskottets betänkande ,1979/80:3, som man hänvisar till i det betänkande vi behandlar . Ibetänkandet 1979/80:3 betonar utskottet vikten av att servicen i glesbygdsområdeninte eftersatts. Men servicen är ju här eftersatt. När människor måsteåka ända för att få sina motorfordon och släpvagnarkontrollbesiktigade är ju servicen eftersatt. Var och en kan förstå att detblir kostsamt. Jag vill peka både på drivmedelskostnaderna och pa detinkomstbortfall som blir följden av att en hel arbetsdag måste avsättas för attnå kontrollprovningsstationer-na. Samma service för samma kostnad bör gälla också människorsom bor i glest befolkade områden. Det bedrivs ju besiktningsverksamhetmed mobila utrustningar i i norra och i i norraDalarna. I trafikutskottets betänkande 1979/80:3 återges vad SvenskBilprovning anfört i sitt remissyttrande, och jag citerar ur utskottsbetänkandet: "Beträffande formerna för besiktningsverksainhetenframhålls att svårigheter på grund av ökade arbetsmiljökrav föreligger att ifortsättningen använda mobila utrustningar för mer permanenta behov." Det som framhåller i denna mening kaninte behöva betyda att man ger upp möjligheten till ambulerandekontrollprovning. Man bör i stället försöka hitta andra eller liknande former,där man också beaktar krav på god arbetsmiljö. Jag vet att flera kommuner, bl. a. i , harhaft och har utmärkta lokaler, lämpliga för ändamålet, att erbjuda. Det är t.ex. fallet i och i i . Vi föreslår i vår motion 1979/80:671 att möjligheternatill ambulerande kontrollprovning skall utredas, och jag yrkar bifall tilldenna motion. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Idetta anförande instämde (). ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag ber att få instämma i de synpunkter somhär framfördes av beträffande bygget av en broöver Bjursundsström i socken, län. Frågan om den här bronhar varit och är tyvärr fortfarande en följetong. diskuteradesden livligt i kommunala sammanhang i den självständiga kommunenLoftahammar. Mot bakgrund av de alltmer ökande kraven på godakommunikationer både för näringslivet och för de enskilda människorna och medtanke på de fruktlösa ansträngningarna att få bron till stånd kan manverkligen förstå intensiteten i Loftahammarsbornas alltmer högljuddakrav på att broprojektet skall realiseras. Men låt mig, herr talman, också konstatera att frågansedan och jag väckte vår motion under den allmänna motionstiden ijanuari har tagit ett, som jag har anledning förmoda, stort steg framåt. Vägdirektören i har, enligt lokalpressen, vid det regionala Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet vägmötet iJönköping fastslagit, att en bro över Bjursundsström skall byggas somersättning för en uttjänt färja och att detta skall ske under den kommande femårsperioden.Det var utan tvekan ett positivt besked - och jag vill uttala denförhoppningen, herr talman, att brobygget skall komma till stånd så tidigt sommöjligt och att vi på det sättet inte skall få sealltför mycket vatten rinna genom Bjursundsströmmen innan bron äntligen står påplats, efter en decennielång väntan. Med detta ber jag att fä yrka bifall tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom, 1och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 9 punkt 1mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKurt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: , , , och (alla vpk) anmälde att de avsettatt rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Mom. 4 och 5 a-c Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 427 av och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 9 punkt 1mom. 5 d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 427 av SvenHenricsson och Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 243 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 9 punkt 1mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 243 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenHenricsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 3 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 9 punkt 1mom. 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 3 av BertilZachrisson m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKurt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom . 14 c