prot · G309121 · 1979-12-31 00:00:00 — att med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande8 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 7. beträffande vissa målsättningarför nybyggnad, vari reservanterna ansett att utskottet under 9 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande1 och med anledning av motion 1979/80:1553 yrkande 3 a i motsvarande del somsin mening gav regeringen till känna vad reservanteina anfört. 8. beträffande åtgärder för an ökabyggandet, vari reservanterna ansett att utskottet under 15 bort hemställa beträffande en bostadsbyggnadskomrnission att riksdagenmed bifall till motion 1979/80:1833 yrkande 4 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 9. beträffande bostadsbyggandetsinriktning, vari reservanterna ansett att utskottet under 17 bort hemställa beträffande inriktningen avnyproduktionen att med bifall fill motion 1979/80:1833 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1979/80:1553 yrkande 3 b som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. 10. beträffande kartläggning av de ungas bostadsbehov m.m.. vari reservanterna ansett att utskottet under 19 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Vissa anslag tid bostadsbyggaitde m. m. 11. beträffande belåning av vissa gemensamma utrymmen,vari reservan terna ansett att utskottet under 25 bort hemställa att med anledning av motion 1979/80:582 sorn sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 12. beträffande grunderna förprodukiionskostnadsbelåning, vari reser vanterna ansett att utskottet under 26 bort hemställa att med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1979/80:1833 yrkande 5 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 13. beträffandelåneandelen för enskilt ägda hyreshus, vari reservanterna ansett att utskottet under 31 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1516 yrkandeI som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 14. beträffandehyresförlustlån, vari reservanterna ansett att utskottet under 32 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande7 och med anledning av motion 1979/80:403 yrkande I a samt med avslag på motion1979/80:403 yrkande 2 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 15. beträffandeförbättringslån för arbeten av större omfattning, vari reservanterna ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av dem angiven lydelse. Följande fyra reservationer hadeavgivits av , , , och (alla s): 16. beträffandegrunder för bidrag och lån till förbättring av boendemiljön, vari reservanterna ansett att utskottet under 45 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande10 inte godkände vad i regeringsprotokollet föreslagits och som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 17. beträffandeboendedemokrau. vari reservanterna ansett att utskottet under 48 bort hemställa attriksdagen skulle bifalla motion 1979/80:1833 yrkande 12, 18. beträffande amorteringstiden för inarkförvärvslån,vari reservanterna ansett att utskottet under 49 bort hemställa att med anledning av motionerna 1979/80:332yrkande 1 och 758 yrkande 1 som sin niening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. 19, beträffande anslag till Lån till bostadsbyggande, varireservanterna -under förutsättning av bifall till reservation 13 - ansett attutskottet under 53 bort hemställa att med anledning av regeringens förslag, medbifall till motion 1979/80:1516 yrkande 2 och med avslag på motionerna1979/80:331 yrkande 2, 401 yrkande 3 och 403 yrkande 1 b till Lån tillbostadsbyggande för /81 under trettonde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av 6 . Vissa anslag tid bostadsbyggan de m. m. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande ekonomisk rättvisa av , , . och (alla s). I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:1519 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i frågaföreslagits 2. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att förslag borde läggas framom åtgärder som dels hindrade tillkomsten av bostadsrätts- och andelshus med s.k. strimlade lån, dels ledde till en avveckling av sådana låneförhållanden, 3. att riksdagenhos regeringen begärde att förslag om prövning av överlåtelsepriser förbostadsrätter förelades , samt 1979/80:1828 av ochPer (båda s), vari föreslagits att som sin mening gavregeringen till känna att överväganden borde göras i syfte att införa enprövning av överlåtelsepriserna för bostadsrätter. 1. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:1519 yrkande 3 och 1828, 2. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1519 yrkande 2. Följande två reservationer hadeavgivits av , , , ,. och (alla s): 1. beträffande prövning av överlåtelsepriser förbostadsrätter, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1979/80:1828 och med anledning av motion 1979/80:1519 yrkande 3 som sinmening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 2. beträffande bostadsrätts- och andelshus med s. k.strimlade lån, vari reservanterna ansett att viss del av utskottets yttrandeskulle ha av dem angiven lydelse. Nr 121 (): . . Herrtalman! Kammaren har att behandla betänkandena 22 och 23 den 1 -1 inon civilutskottet. 1 flera frågor -för en nödvändig och positiv utveckling av 16 april1980 & k . bostadsmarknaden - har socialdemokraterna avgett reservationer. ... , ,,,, debatten inte har tidsutrymme fören alltför detaljerad genomgång av dessa , j , , reservationer vill jag redan nu vrkabifall till samtliga avgivna socialdenio- m, rn. Problemenpå bostadsmarknaden hopar sig. Bostadsbyggandet är på tok för lagt.De senaste årens igångsättning ligger på en nivå av förkrigsrnodell. När vitidigare har kritiserat de borgerliga regeringarnas bostadspolitik harbostadsrninistern - som avverkar den tredje regeringsoingången - med enbeundransvärd trosvisshet förlitat sig på statistik. Det har då alltid funnitstill hands några lämpliga siffror vilka regeringen har kunnat hänvisa till. Mennu finns detta hjälpmedel. Igångsättningen riskerar-ochdå gör jag en avläsning främst för årets två första månader och för Stockholmskommun för - att ligga obetydligt över 50 000 lägenheter.Regeringen fick års riksdag ett slags passivitetsvarning avriksdagen. a, sades det ifrån att målet för igångsättningen bör vara flerän 65 000 lägenheter . Vad säger nu bostadsministern och regeringen om detta? Jo.att bostadsbyggandet bör öka. Detta måste väl tolkas så att det är fråga om enökning utöver nivå. då förespeglades 65 000 lägenheter inyproduktionen? sade 1979 några viktiga ord till debostadsansvariga i kanslihuset: "Redovisningen i budgetpropositionen röjeren passiv grundinställning som ligger nära ett uppgivande av de allmännabostadspolitiska målen." Det är intressant att se hur oberörd regeringen är avriksdagens bannbulla. Man får närmast intrycket att bostadsministern hållertill i något slags grotta, där hon inte får störas av pekpinnar. Menvarje år när budgetpropositionen behandlas framträder hon för att sedanåtervända till sitt politiska ide. Just nödvändigheten att planmässigt öka bostadsbyggandettill ca 70 000 lägenheter borde ha varit ett självklart intresse för båderegeringen och oppositionen. Men när man ser med vilken slapphet den borgerligamajoriteten har avvisat vårt motionsförslag. verkar det som om de borgerligapartierna i civilutskottet har lyckats få samman de mest förnöjsammamänniskorna i det svenska samhället. Från socialdemokratiskt håll redovisar viföljande i motion och reservation: Bostadsbyggandet måste öka till 70 000 lägenheter. Det börske successivt och . Med utgångspunkt i 55 000 igångsatta lägenheter skulle vi 1982 vara uppe i ca 70 000, Då hinner vi också förbättra rekryteringen av arbetskraft. har nämligen inte bara ett pinsamt lågt bostadsbyggande. På köpet har vi också fått brist på.arbetskraft. Myndig heterna måste ransonera denna arbetskraft och fördela den till de stora 62 befolkningsregionerna. Kravet på enjämn och mot efterfrågan svarande bostadsproduktionär en självklarhet för att byggnadsarbetarna skall erbjudas trygghet i sinajobb. Detta ger förutsättningar för en bredare rekrytering. Om de svenskabyggnadsarbetarna matas med sådant som byggkris. arbetslöshet, ryckig planeringoch en oinspirerande regering som tar problemen med en klackspark, så påverkardetta rekryteringen negativt. Vid en hearing som civilutskottet ordnade togsdetta problem upp av ordföranden i . Han sade bl, a,: Vi måste se över styrinstrumenten och planera oss urbristen på arbetskraft. Vi måste planera oss ur bristen på såväl bostäder somarbetskraft. Därför har vi föreslagit en bostadsbyggnadskonimission medallsidig sammansättning. Denna kommission bör starta snabbt. Den skallkartlägga förhållandena på skilda orter och i kontakt med kommunerna förvissasig om de egentliga orsakerna till det alltför låga bostadsbyggandet. Detbehövs nämligen en dialog med kommunerna. Eftersom regeringen försummar dessakontakter är det rimligt att tar ett initiativ. Från socialdemokraternassida ser vi bostadsbyggnadskommissionen som en hjälpreda till regeringen. Detskulle vara tragiskt om en endaste borgerlig röst skulle räcka till för attavvisa detta krav från socialdemokraternas sida. Vi har också tagit upp frågan om de ungas bostadsbehov -väl vetande att många befolkningsgrupper kommer att drabbas av bostadslöshet.När kriser nalkas på bostadsmarknaden drabbar de i första hand grupper som harsvårigheter att hävda sig. Dit hör vanligen den unga generationen. Att inteinom rimlig tid få tillgång till en egen bostad, att nödgas konstatera attbostadslösheten medför stora personliga påfrestningar och att det är ettbetydande samhällsintresse att bostadslöshet inte försvårar utvecklingen på arbetsmarknadenoch skapar åldersniässigt snett sammansatta bostadsområden - det ärju närmast en självklarhet. Förhållandet finns också lokalt betonat i kommunermed en ensidig planering inriktad på villor och dyra bostadsrätter. I frågan om ungdomens bostadsproblem är det intressant attkonstatera att borgerliga motionärer upptäckt att ungdomens önskemål när detgäller bost;id inte kan tillgodoses. Deras lösningar är närmast troskyldiga,när de riktar in sig på att de föräldrar som bor i villa skall avskilja enlagenhet åt sina barn. Det är verkligen att förenkla problemet. Vi måste fåfram bostäder också till andra ungdomar än de vilkas föräldrar bor i storavillor. Vi har i den socialdemokratiska motionen fört fram förslagom att de ungas bostadsbehov skall kartläggas och om att åtgärder skallvidtas för att minska bostadslösheten bland ungdomen. Detta förslag återfinns ibetänkandet i form av en reservation. Visserligen säger den borgerligautskottsmajoriteten i sak detsamma som vi. men några åtgärder vill man inteförorda. Det här tycks vara en variant på bostadsministerns hänvisningar tillatt alla brister beror på kommunerna, medan det positiva skall tillgodoräknasregeringen. Det är en sak att regeringen är passiv, men det är etter värre attregeringspartierna direkt motsätter sig ett initiativ. Om det finns någon Vissa anslag dll bostadsbyggande m. m. Vissa anslag dll bostadsbyggande m. m. borgerligledamot i riksdag med intresse för ungdomens bostadsproblem hoppasjag att vederbörande har kurage att rösta fram den socialdemokratiskareservationen till ett beslut. Till denna fråga vill jag koppla vårt förslag ominriktningen av bostadsbyggandet. Vi vill att skall uttala sig fören ökning av flerbostads-husen och en ökning av den andel småhus som upplåtsmed hyres- eller bostadsrätt. Vi säger också att ökningen av produktionen skallske genom de allmännyttiga och folkrörelsekooperativa bostadsföretagen. Deföreslagna uttalandena skall, förutsätter vi, ange den inriktning som ärönskvärd ur bostadssociala synpunkter. Ett fortsatt byggande av storalägenheter i ägda småhus och små lägenheter i flerbostadshus leder tillytterligare segregation. Det betyder att vi i dagens bostadsproduktion byggerin morgondagens sociala och segregerande problem. Det leder också tillkonfrontation med de bostadssociala mål som har uppställts förbostadspolitiken, I en av reservationerna tar vi socialdemokrater ånyo uppfrågan om byggnadspriserna. Det är väl känt att det råder stora skillnadermellan byggnadspriserna mellan olika regioner nien också inom vissa avregionerna. konstaterade ett enhälligt civilutskott: "Utskottet har noterat uppgifter om en snabb uppgångi byggkostnaderna som inte helt kan förklaras med bakomliggande mätbarafaktorer," De priser som får betalas för exempelvisuppförandet av flerbostadshus innebär en prisökning i allt snabbare takt. Densker i en takt som t, o, m, vida överstiger ökningen av konsumentprisindex.Ingen har kunnat avge någon förklaring som tillnärmelsevis kan redautbegreppen. Att det finns byggnadsfirmor som tjänar pengar-mycket pengar-ärbelagt. Det gäller därför att få insyn och tillgång till ett grundmaterial fören vidare bedömning. Entreprenörerna har ingen på låneförhållandet grundadskyldighet att redovisa verkliga kostnader för bostadsmyndigheterna. Uppgifterskall dock lämnas enligt uppgiftsskyldighetslagen. och statens pris- ochkartellnämnd har givits befogenheter att inhämta detta material. Där harutskottet vid tidigare tillfälle krävt förstärkningar, så att pris- ochkartellnämnden skall kunna ges förutsättningar att tillfredsställande genomföradessa undersökningar. Nämnden har enligt sina instruktioner att undersökaprisbildningen inom visst område av näringslivet, prisutvecklingen,konkurrensförhållandena och likartade problem. Men regeringen gav aldrig pris-och kartellnämnden de resurser som den behövde för att gripa tag i dessaproblem, som vi socialdemokrater anser så utomordentligt betydelsefulla. Detkan helt enkelt vara på det sättet att den mycket omskrutna konkurrensen inteexisterar mellan byggnadsföretag. Vi säger i reservationen beträffande detta attföreliggande uppgifter får "anses visa att det saknas grundläggandeförutsättningar för en effektiv och prispressande konkurrens påbostadsbyggnadssektorn i stora områden där produktionsapparatens struktur närmastger en monopolsituation". Vi har kommit till den bestämda uppfattningen att enparlamentarisk utredning skall gripa tag i de här problemen. Det är helt enkeltnödvändigt för skall fä sakunderlag för politiska beslut. Men en sådan Nr 121självklarhet ligger utanför fattningsförmågan hos de taktiska snillen som den härjar i kanslihuset. Det står i propositionen attbostadsministern skall jg Vi fick vid bostadshearingen höra avsjälvaste statssekreteraren att denna utredare skulle tillkallas "inomnågra Vissa anslag till dagar". Direktiven lär vara klara, och det harantytts att det är fråga om bostadsbyggande "tekniska grejor". På så sätt skall socialdemokraterna hållas utanför rn. m. utredningen;den skall göras av någon regeringen närstående prominens. De storabyggföretagen kan lita på sin regering. Regeringens enmansutredare -vem det nukan bli - skall alltså i begränsad mening ta fram ett material som kan blinågot helt annat än det som vi efterlyser i både motion och reservation. Jag brukar ibland - som förälder - åka med något av vårabarn till tennis. Då har jag lagt märke till en sak som passar väl in i dettasammanhang. När någon av ungdomarna har gjort det verkliga jättemisslyckandetbrukar vederbörande högt ropa sitt eget namn, med tillägget: Vad sysslar dumed? Just det, : Vad sysslar du med i ? Ärdet bara så att departementet har utvecklats till en anstalt, där det bakomneddragna rullgardiner utstöts höga primalskrin? Det är ett brott mot traditionell politisk anständighetatt hålla socialdemokraterna utanför den begärda utredningen i en fråga avsynnerligen stor betydelse för att - med begärt sakmaterial som grund - avläsavilka tendenser som utlöses inom byggbranschen och leder till en oacceptabelkostnadsutveckling. En av våra reservationer tar upp ett problem som måhändager en och annan centerpartist i civilutskottet anledning till en smula ruelseoch -förhoppningsvis - botgörelse. var socialdemokrater och centerpartisteri civilutskottet - det gällde ett yttrande till finansutskottet - överens ornatt regeringen borde ges till känna vissa överväganden om totalfinansieringenav bostadsbyggandet. Den gången hann civilutskottets centerledamöter inte ändafram. De hindrades, först av partibröderna i finansutskottet och därefter ikammaren av någon där uppe. Avhoppet skedde i kammaren inför öppen ridå. Nuåterkommer vi i reservation till precis samma krav som vi ställde 1979. Vierbjuder självfallet civilutskottets centerpartister samma villkor som gälldedå - dvs. att vid voteringen dela den tidigare gemensamma uppfattningen ombehovet av överväganden om totalfinansiering av bostadsbyggandet. I propositionen riktar regeringen - och iutskottsbetänkandet de borgerliga - en formlig attack mot hyresgästerna.Hyresförlustlånen skall avvecklas med innevarande år. skallkommunerna - och kooperationen - själva bära sina kostnader för tommalägenheter, detta trots att även bostadsministern känner till att det finnstomma lägenheter i vissa kommuner och att borttagandet av hyresförlustlåneninnebär ekonomiska problem, oftast i kommuner som har gjort betydande insatserför att medverka i ett högt bostadsbyggande. Nuförhåller det sig ju så att nivån på bostadsbyggandet återfaller på "' Vissa anslag tid bostadsbyggande m. m. Viker sysselsättningen i näringslivet, återspeglas detta i efterfrågan påbostäder; det lär rnan nog aldrig helt kunna planera sig fri från. Om nuhyresförlustlånen tas bort. får de kommuner som lojalt ställt upp själva bärakostnaderna för de tomma lägenheterna. Vi har föreslagit att hyresförlustlånen skall utgå ocksåför 1981 och att den föreslagna bostadsbyggnadskommissionen även skall få iuppdrag att se över denna fråga. Det ligger också en solidaritet kommunerna ochmedborgarna emellan i vårt förslag. Vi behöver ju inte lagstifta bort allsolidaritet som finns uppbyggd i det här landet! Underhållslånen skall också, enligt regeringens förslag,upphöra , allt naturligtvis under förutsättning att regeringenfår som den vill. På socialdemokratiskt håll underströks när lånen infördesatt de inte var någon långsiktig lösning av bostadsföretagens problem, utan attdet i realiteten blev fråga om att skjuta problemen framför sig. Följerriksdagen nu förslaget-och det träder i kraft -sominitierar en kraftig hyreshöjning för de många hyresgästerna i det här landet,är detta ett dråpslag mot hyresgästerna. Den socialdemokratiska ståndpunkten är att underhållslånenskall avlösas för undvikande av dramatiska störningar på hyresmarknaden. Vibeställer i vår reservation ett förslag till avlösning av underhållslånen ochvill ge regeringen detta till känna. Förslaget om produktionskostnadslån ställer vi upp för.Där är ledamöterna i utskottet ense. Vi har därutöver kommit sams om enrimligare tillämpning utöver vad regeringen har föreslagit i sin proposition.Det betyder att vissa projekt som redan är i gång kan bli produktionsbelånadeenligt de nya reglerna. Socialdemokraterna i utskottet har vidare föreslagit attförhandlingsentreprenader och egenregibyggen skall ges möjlighet tillproduktionskostnads-belåning på i sak oförändrade konkurrensvillkor. Eftersomtillämpningen av dessa upphandlingsformer utsatts för en kritisk granskning avlänsbostadsnämnderna är det alltså inte fråga om något slags favorisering. Vianser att det bristfälliga material som f. n. finns till bedömning inte geranledning att utesluta vare sig förhandlingsentreprenader eller egenregibyggenfrån möjligheten till produktionskostnadsanpassad belåning. Vår reservation nr 11 i betänkandet har en särskildanknytning till , men den har därutöver en vidare principiellbetydelse. Det intressanta i det här ärendet är att bestämtsig för en begränsning i sak av lånemöjligheterna för bostadshotell med över100 lägenheter. Detta saknar emellertid stöd i något statsmakternas beslut; detkonstaterar utskottet. Redan detta konstaterande får förutsättas ge bostadsstyrelsenanledning till självprövning. Om detta är utskottet enigt. Vi har emellertid stannat för skilda slutsatser.Utskottsmajoriteten tycker återigen att det hela skall lösa sig med något slagsöverläggningar som leder till i praktiken nya övergångsregler. Det är någotslags förhoppning som uttrycks i den skrivningen. Socialdemokraterna iutskottet har emellertid. a, på tidigare erfarenheter, inte ansett sig vara nöjda med Nr 121 enbart en förhoppning. Vi föreslår i reservationen attriksdagen direkt begär den en ändringav föreskrifterna så att de inte blir retroaktiva och inte heller Jag tycker för min del att yrkandet i reserva- tionen är ett rimligt krav. som bör kunna brytablockgränserna i riksda- Vissa anslås tdl Regeringens bostadspolitik leder till en ny bostadskris. Bostadslöshetenkommer att bli allt vanligare. Vart vi än vänder oss möter vi problemen: lagtbostadsbyggande, brist på arbetskraft, slopade underhållslån, slopadehyresförlustlån. snabbare amortering av bottenlånen och måhända en försämringav räntegarantin för bostadslän. Det förutspås enorma krav på hyreshöjningarunder senare delen av 1980. Vi motsätter oss de många förslagen till försämringar. Föross inom socialdemokratin är alltjämt de bostadssociala målen heliga.Regeringens agerande kan inte betyda annat än att de övergripande målen är ifara. På kortare sikt leder regeringens politik till ett bostadssocialtsammanbrott: hyror som inte kan betalas, bostäder som inte finns, allt medanbostäderna i efterfrågeområden blir mer attraktiva och säljes till hugadespekulanter för de verkligt stora pengarna. I förlängningen innebär det socialtmissnöje och social oro. De unga - och andra grupper som har de sämstaekonomiska förutsättningarna - går en hård tid till mötes. Den enda ljuspunkten i denna dystra - men tyvärrverklighetsnära - bild är den förhoppningen att det svenska folket har kuragenog att i nästa val fälla en hård dom över den borgerliga regeringens totalamisslvckande i bostadspolitiken. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Vi avlägsnar oss allt längre och alltsnabbare från de av fastställda bostadspolitiska målen. Enligttidigare riksdagsbeslut är dessa bl. a. att "stärka de svagare gruppernasposition", att "motverka segregationen i boendet och den däravföljande skiktningen av befolkningen också i förskolor, skolor, fritidslokalerm. samt att "främja en allsidig boendestruktur". Den bostadspolitiska verkligheten ser dess värreannorlunda ut. Klyftorna mellan bostadspolitikens vinnare och förlorare harvuxit sig allt större och kommer att ytterligare vidgas i nästa generation. Deförniögenhetsklyftor som framför allt har skapats genomboendet ar sannolikt betydligt större än dem som löneskillnaderna har gettupphov till. Den del av samhällets stöd till bostadssektorn som ökarsnabbast är den som inte är behovsprövad och inte kan motiveras av fördelningspolitiska skäl utan har effekten att förstärka de ekonomiska skillnaderna mellan olika grupper, med andra ord skattebortfallet genom ränteavdragen. Det är en del av bostadssektorns samhälleliga kostnader som samhället i 67 Nr 121 praktiken har avhänt sig allkontroll över, r\ j j Besluten om hur Stor del avsamhällets resurser som skall avdelas för denna 16 anr'llORD sektor ligger nu inte hos riksdagenutan hos byggare, säljare, köpare och Enligt vissa beräkningar uppgick skattebortfallet för innehavare av I .11 en- ochtväfamiljsfastigheter - då inte inräknat fritidshus - till omkring 7 u f ju j miljarder kronor år 1979.och detta underskott kan beräknas till omkring 8 miljarder är 1980. uppgår underskotts- m. m. ' avdragen -som i själva verket är bidrag - för villaägarna till inte mindre än 11.5miljarder som samhällssubventionerna av hyresboendet riskerar attminska.