prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — krishärdar i världen, för att kunna debattera . Åtsärdermot framför allt om ett flagrant ochoerhört brott mot principer som slagits fast Sydafrikam m internationellt. är ettsärfall bland staterna i världen. AllanHernelius själv i nästa andetag. Ändå försöker han blanda bort korlen genoinlånga utläggningar om svensk säkerhetspolitik och sådana saker. är intedet det handlar om! Sedan kan man också ifrågasatta på en del punkter, t, ex, när boerna kom till ochsådana saker, som vi hört till leda från det hållet. Jag trodde inte jag skullefå höra någon i den svenska ta upp de argumenten, är alltså inte speciellt, enligt . Det finns enligt deras mening ingen anledning att göra någraavsteg från de principer som det här har tahits så mycket om. Det är inte så mycket en fråga om principer som en frågaom värderingar, och värderar inte förtrycket iSydafrika som så särskilt allvarligt. Man ställer upp med några deklarationer,men när det gäller att aktivt bekämpa det och vidta konkreta åtgärder vill maninte vara med - då är det bekvämt att krypa bakom principer och hävda att rnaninte kan göra avsteg från dem. Om man erkänner att förtrycket i är specielltkan det vara motiverat att göra ett avsteg från dessa principer, som inte hellervi andra vill ""spola". Principer är naturligtvis bra, men deblir en belastning om de hindrar aktivitet i stora och viktiga frågor, som idet här fallet. Då bör man kunna värdera saken och göra de avsteg som behövs.Men värderar man inte förtrycket som speciellt hårt kommer saken naturligtvis iett annat läge. Men då skall man säga det också, och inte göra undanflykter, () replik: betänkande är enhälligt ochutmynnar i att vi skall be regeringen att pröva möjligheterna att gä vidare medytterligare åtgärder som kan förstärka investeringsförbudslagen. Jag villdärför bara göra en liten kommentar till , och det är att vi juinte vidtar bilaterala sanktionsåtgärder därför att andra kräver det av oss. Vigör det, därför att vi själva anser rasåtskillnadspolitiken i såsärpräglad och unik att den motiverar ett avsteg från huvudprincipen ominternationellt beslutade sanktioner. Det är alltså bara i den meningen somdagens och fjolårets beslut kan sägas vara prejudicerande, () replik; Herrtalman!Herr haralldeles riitt niir han nu pastarätt icke gör dettaavsteg från sina principer därför att andra kräver det. Vi gör det av fri vilja.Men det hindrar inte att samma krav på avsteg från principer kan 74 ställas senare från annat håll, ochdå blir läget ett annat. Då har vi givit upp Man kan visserligen tycka som omprinciper; de är bra att ha men man skall inte vara bunden av dem - det varungefär vad han sade . De får inte hindra aktivitet i betydelsefullafrågor. Men ett resonemang på det planet vill jag inte föra. Sedan sade att det var en lek med ord som jagbedrev när jag talade om att vi går ifrån en princip. Jag vet inte om det är enlek med ord när man hör från - . senast, igen - att vår svenska princip är att icke delta i andrasanktioner än dem som föranleds av beslut eller rekommendation avsäkerhetsrådet och fäller ett förord för detta avsteg utan en tankepä principen. Då är det någonting som inte stämmer, då går det inte ihop. Mankan säga som att argumentationen är en lek rned ord, men jag undrarvem som leker. Jag förstod att skulle bli särskilt upprördnär jag nämnde , eftersoni han har sina speciella synpunkter i detsammanhanget som han icke har dolt för denna kammare. Naturligtvis blev hanextra exalterad därvid, men det är en sak för sig och berör inte principen. För vill jag peka pä att moderatasamlingspartiet har stått bakom alla regeringens initiativ i FN i fråga ommultilaterala sanktioner. Något ointresse för det sydafrikanska läget kan vialltså inte sägas ha. rnen vi vill välja att gå den enligt vår mening rättavägen, nämligen att gå via världsorganisationen, via FN, och icke på egen hand. Åtgärder mot m. m. CARLLIDBQM (s) replik; Mina åsikter i den israeliska-arabiskakonflikten får vi diskutera , , Det lönar sig ickemycket att antyda vad jag förmodas ha för åsikter i den frågan här , I sakstämmer min uppfattning f, ö, rned vad en förkrossande majoritet i anser. Möjligen intar också där en särställning, mendet får vi alltså diskutera vid något annat tillfälle. Låt mig ändå på ett sätt anknyta till eller tillIran, för alt ta ett exempel; jag vill nämligen komina till livs och visa hurdan den egentligen är. Varför är det häravsteget från principen atf sanktioner bara skall beslutas av säkerhetsrådet såfarligt, varför är detta enstaka undantag så riskabelt? vi får mindre motståndskraft i andra fall där det inte heller flnnsett säkerhetsrädsbeslut men där mäktiga stater kräver att vi skall ställa upppå ensidiga sanktioner, tillgripna av en grupp av stater. Om jag förstod AllanHernelius rätt, var del i det sammanhanget han nämnde , om arabstaterna vill ha sanktioner mot ! Dåblir det förvisso inget säkerhetsrädsbeslut; om inte annat lägger ju in ettveto och förmodligen andra västliga stormakter också. Då skulle vi få så svårtalt stå emot trycket atl vi skulle delta i arabernas och några andrassanktionsålgärder mot , För mig är det en fullkomligt främmande tankeatt vi någonsin skulle ha en så ynkryggad regering atl den skulle fundera påall ge vika för Åtgärder mot m. m. den typen av påtryckningar. Vi hanterar vär utrikespolitiksjälvstiindigare än så. Jag kan inte få i mitt huvud att den svenska regeringensställning skulle försvagas av aft vi har gjort ett undantag beträffandeSydafrika, är också världsopinionen sådan att en förkrossande majoritet avvärldens stater anser - till skillnad från i den svenska riksdagen- att apartheidregimen är ett motbjudande särfall som skall behandlas på ettsärskilt sätt. varvid även ensidiga nationella åtgärder är på sin plats. Om hade valt hade jag kommit tillsamma slutsats, har ju velat ha sanktioner mot , Man har inte fåttigenom dem i säkerhetsrådet, men man har begärt atf andra stater skall ställaupp på dem. Om amerikanerna trycker på oss, hänvisar till att vi hargjort eftundantag när det gäller och menar att då kan vi göra ett undantag förIran också -vad är det för ynkryggad regering som da inte säger: Nej, vi harinte lust att vara med på det amerikanska förslaget. Vi skulle f, ö, vara igott sällskap med , , och en rad andra stater. Vad hardet i det sammanhanget för betydelse att när det gäller ändahar gjort ett litet undantag från en i övrigi hävdad princip? Är den härargumentationen verkligen genomtänkt. (vpk) replik: sade att jag var för enprinciplös linje i den här frågan. Jag vill dä bara hänvisa fill vad jag sade imilt första anförande, att det är i två fall som vi från vpk har hävdat atfSverige bör göra sådana här ensidiga aktioner. Det är i Sydafrikafallef och detär i fallet - är en stat som vi också anser har uppfrätt pä ettsådant sätt att det är befogat med en sådan här aktion. Om man hävdar defta itvå fall, där det flnns så flagranta bevis som har framförts här nu från flerahåll, behöver inte det betyda att man lämpar hela principen över bord. Det är alltså ett försök till en falsk beskrivning, närman agerar på det sätt som man här gjort, Lagen om investeringsförbud, som antcigs , var ett stegi rätt riktning, och det var eft mycket bra steg. Det har väckt allmäninternationell uppmärksainhet, det har skapat internationell opinion och dethar gett mycket stor goodwill ute i världen. Det har varit till gagnför -det har icke varit en belastning. Detta bör man hålla i minnet, när man talar om de härsakerna, för som framställde det hela verkar det som om detskulle belasta atf man intagit denna ståndpunkt. Men det blir då frågaom värderingar, som jag sade fidigare. Det beror pä hur man värderarrasistregimen i och hur pass långt man vill sträcka sig i sittfördömande av den - vilken värderingsgrund man står på. Det är där, AllanHernelius, som inte kan följa de övriga partierna här i riksdagen.Ni hesiterar inför det, för era värderingar är inte sådana att ni tycker aftdet är så farligt i grund och botfen. Det är där skon klämmer. Sedansäger : Vi moderater har minsann ställt upp på alla resolutionersom antagits i FN om - dessa resolutioner har vi stött. Ja, detskulle bara fattas att ni inte skulle göra det. Men det säger ju ingenfing den om erverkliga vilja aft ställa upp, när det krävs här i den svenska aft manskall gå vidare med svenska initiativ i frågan. Där ser man ju tydligt_ attmoderaterna tycker att den här frågan infe är så viktig. Åtgärdermot m. m. ALLANHERNELIUS (m) replik: På en punkt vill jag instämma medCarl : Viskall inte diskutera arabstater och här . Jag villbara tillägga atf förmodanden om min inställning kanske inte ärhelt korrekta. Men , när vi förde den här debatten, sade min tolkning av var formell. Jag svarade dä aft den byggde päÖsten Undéns tolkning, och jag tillade att det är ljusårs skillnad mellan CarlLidboms och förmåga aft tolka , Jag stär för det efterinläggen . Och jag måste beklaga att nu övergår till aftföra diskussionen på det sättet, att han hävdar att skulle försvaraaparfheidpolitiken, när jag gång på gång i mitt anförande deklarerat aft vi äremot den, att vi förordar internationella åtgärder. Vad vi tycker omaparfheidpolitiken har vi sagt gång på gång, och trots detta kommer det här påståendet. Det är svårt att debattera med en sådan debattör. Talmannen anmälde att anhållit aft fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. MATSHELLSTRÖM (s): Förtrycket, repressionen i ökar nui en rad avseenden. Äter skjuter polisen på skolbarn, nu i , Den sydafrikanska militären har bombatsödra , men bombningarna har antagit en kontinuitet som gör att mankan tala om ett kontinuerligt krig. Jag har här dokument från regering- kommunikéer sorn den har givit ut och som talar om hur bombningarna har gåtttill. Det är kommunikéer från så gott som var dag, eller i vart fall varjevecka : Den 17mars ; bombardemang av byar. Den 20mars: bombardemang. Likaledesden : helikopterbeskjutning. Den 21mars; bombardemang av flera områden, i flera regioner. , , den 11april, , : bombningar. Den sista uppgiften jag har i de här dokumenten talar ombombningar och beskjutningar av byar , dä många människor har dött,många människor har sårats. Apartheidregimens ökande militära aktivitet och den ökanderepressionen i är naturligtvis uttryck för en ökande desperation. Mankänner sig från apartheidregimens sida hotad av en dubbel dynamik: en yttredvnamik i Nr 153 utvecklingen och en inre dynamik, Tisd'ieen den yttre dynamiken har ju sina rötter i att först ochMozambique 27 m'ri1980 ''' självständiga och fria under1970-talet och att sedan självständigheten och friheten under mycket värdiga former har kommit till , Åtsärder mot Friheten i södra rycker närmare. Debatten gäller nu ,Och Svdafrika m m ' ''''' '* detta pressar apartheidregimen mycket hårt - att se attden utvecklingsom man troligen infe väntade sig förrän mycket långt fram i tiden har kommitsnabbare och har en egen dynamik. Men det finns som sagt också en inre dynamik. Kraven påpolitiska rättigheter och på människovärde ökar nu påtagligt och utanåtervändo. Det är breda manifestationer i städerna, på arbetsplatserna, ocksåpä landsbygden. Händelserna i följdes ju av aktioner på mänga, mängaarbetsplatser runt om i , är det kanske framför alltden också internationellt uppmärksammade strejken vid Fords fabriker i PortElizabeth som varit politiskt viktig och viktig fackligt för dem som arbetardär, ANC i och SWAPO i finns närvarande i de flesta av destrategiska områdena. Regeringen svarar på den ökande aktiviteten hosmajoriteten av människorna med massarresteringar. Man dödar också ledare förmajoriteten. Men regeringens massarresteringar leder inte till att de politiskaaktiviteterna avtar. Trots att man arresterar strejkledare, trots att manmassarresterar människor i olika organisationer och dödar en del, så ökar helatiden befolkningsmajoritetens krav på människovärde och politiska rättigheter.Och det är detta jag vill beteckna med uttrycket den inre dynamiken. Det är enbred process som är igångsatt och som infe går aft hejda. Det tror jag är en av orsakerna fill apartheidregimensökande desperation - man känner sig klämd mellan den yttre dynamiken iutvecklingen och den inre dynamiken. Också en del vita protesterar mot olika inslag i systemet.Vita studentgrupper vid olika universitet har deltagit i den breda kampanjenför att , ANC-ledaren som sitter fängslad påRobben , skall friges. Kampanjen för att att han skall friges går långtin i den vita befolkningsminoritetens led. En del vita förstår att svartmajoritetsstyre i kommer en gång, är en oundviklighet - atfapartheidsystemet är dömt. Frågan gäller om niajoritetsstyref skall komma genomen förhållandevis fredlig övergång eller genom ett blodigt krig. Just i detta läge, som jag försökt skildra, är det viktigtatt /;;/ öka trycket på . Det gäller i första handnaturligtvis de internationella sanktioner som tagits upp i motionerna och somutrikesutskottet diskuterat och ställt sig bakom. Men de bilaterala aktionerna,som diskuterats rätt mycket nu i kammaren, är också viktiga påtryckningar. Det ärviktigt att slåfast att apartheidregim i detta läge är labil. Situationeni landet är mycket känslig, och regimen är mer utsatt än många Därför är det viktigt att alla länder strävar efter att vidta bilaterala sanktioner inom ramen för de möjligheter som ges genom 78 internationella åtaganden. Det svenska investeringsförbudet är inte den endabilaterala aktion som Nr 153 har genomförts, I har man förbud motkapitalexport till , I Tisdaeen den delstaten i Förentastaterna har delstalsrepresentationen- 27 rnai 1980 senatenoch representanthuset - beslutat oni en form av delstatssanktioner ' motSydafrika, Beslutet innebär aft de företag som har verksamhet i Åtgärdermot inte kommer i åtnjutande av delsfafliga subventioner ochandra m m förmåner. Det är också ett exempel på den opinion somfinns på många håll för att isolera också genom bilaterala aktioner. Men viktigast just nu av olika typer av aktioner som hargenomförts i skilda länder är naturligtvis det som sker i de s, k,frontstaterna, länderna i södra , De samlades till ett viktigtmöte i huvudstad och kom där överens om att utforma ettregionalt ekonomiskt program för att göra sig mer oberoende av , Detprogrammet är konkret; det har som sin viktigaste punkt transportinvesteringarför aft sä långt som möjligt göra handeln i dessa frontstater oberoende avSydafrika, Vi har i utrikesutskottet varit överens om att Sverigeskall öka biståndet till frontstaterna - även om vi socialdemokrater har velat ge ett större biståndtill än representanterna för de andra partierna. Men som jag framhöll under biståndsdebatten är det viktigt att vi också ger ett generöst ' svensktbistånd till frontstaternas regionala samarbetsprojekt. Från socialdemokratisk sida menar vi att fiden nu är inneför en samlad svensk aktionsplan mot , Vi har i en motion angivit vadvi anser aft planen bör omfatta. Motionen i sig har blivit en del i deninternationella opinionsbildningen, eftersoni FN har tagit initiafiv till atttrycka motionen som ett FN-dokument, Mycket av motionen har diskuteratstidigare i denna debatt, och jag skall därför infe fa upp tiden med attytterligare beröra de frågorna, t, ex, frågan om internationella åtaganden förSverige, Biståndet till befrielserörelser och frontsfater behandlade vi iapril, I fråga om SAS persontrafiklinje till har enlång debatt utspunnit sig, även om ingen av debattörerna fick möjlighet attbesvara sista yttrande om att det nu inte finns förutsättningarför en nordisk enighet. Det krävs ju att någon nordisk regering lägger fram ettförslag för att förutsättningar skall finnas för ett beslut om nedläggning avSAS-linjen till , Det är glädjande atf kunna konstatera att enighet harkunnat uppnås i utskottet om de andra delarna av aktionsplanen, särskiltmöjligheten att gå vidare och förbjuda även teknologiöverföring. Jag haremellertid svårt ätt förstå varför inte någon representant för centerpartietdeltar i dagens debatt om , Den debatt som vi för här är dock en del ien internationell opinionsbildning. Jag har inte sett att vare sig TorstenBengtson, eller någon annan av de centerpartister som brukarengagera sig i internationella frågor har velat ta del i denna debatt omSydafrika, Det är synd. från den synpunkten att det vore bra med en bredmanifestation från ' på det område där vi äröverens. Men vad som naturligtvis är viktigare är det moderatasärskilda yttrandet, sorn nu har debatterats . Efter denna debatt mellan . Nr 153 , och är det för mig - och Tisdaeen den troligen för många andra som har lyssnat fill debatten - fullständigt 27 mai1980 obegripligt varför inte moderatasamlingspartiet har reserverat sig. samlingspartiet står ju faktiskt bakom utskottets krav, som går ut på atf nu Åtsärdermot '' ' ökat bilateralt tryck påSydafrika, Ändå har i debatten Sydafrikarn m kring det särskilda yttrandet visatatt de i verkligheten inte delar denna uppfattning.Man menar att denna uppfattning - om den förs fram fill den svenskaregeringen genom beslut här i - är farlig för säkerhet.Hur kan man då låta bli att reservera sig på den punkten? Jag har bara en förklaring fill det, men jag vet inte omden är riktig eller felaktig. Vi hade en biståndsdebatt för sedan, där moderaternareserverade sig i en viktig principfråga när det gällde biståndspolitiken. Defick då eft mycket klart besked - en ät hut ning, som man ibland brukar säga-av utrikesministern, som helt klart konstaterade att har enpolitik hår i och en annan politik i regeringen. Det var möjligen föratt undvika sädana kalamiteter som valde atf skriva ettsärskilt yttrande. Det är i varje fall en brist på logik i agerandet som ärförvånande, särskilt som detta rören fråga som man fäster så stor vikt vid frånsäkerhetspolitiska utgångspunkter, som nämnde, I övrigt är det värdefullt att vi har nätt en sä bredenighet kring kravet på att öka trycket på och gå vidare. Jag skall också säga något om den fråga som vi är överensom att gå vidare med, nämligen att pröva möjligheterna att förbjudateknologiöverföring från till , Låt mig återge vad som anförsi en sydafrikansk tidning och som jag tror rätt väl belyser bakgrunden till dessakrav på förbud mot teknologiöverföring, I Står konstateras attAlfa-Laval South har förf fram i förgrunden närdet gällerbränsleekonomiforskning genom att skänka-"'supply'"-en pilotfabrikförproduktion av etanol som är värd mer än till iBloemfontein i Oranjefrista-ten. Professor , sorn är chef förrnikrobiologidepartementef, säger aft den typ av planer som hans departementhar eftersökt har varit omöjliga att få tag i någon annanstans i världen. Dennatyp av forskning är omöjlig aft få tillgäng fill någon annanstans, säger alltsåden sydafrikanske universitefsre-presentanten. Efter förhandlingar harAlfa-Laval särskilt designat detta. Han bedömer det också så att harinvesterat i forskning genom att för första gångenförse med en fabrik av denna typ. Länder som och NyaZeeland producerar redan etanol kommersiellt, och man koinmer att vara ikontakt med deras industrier - företag som Sasol och Sentrachem - för attSydafrika skall kunna fä sin plats bland dessa länder. Representanten för i säger vidare aft eftersometanol är en förnyelsebar energikälla var det viktigt för hans departementatt arbeta nära med för aft få framgång pä defta 80 område, och det betyder enstimulans för ekonomin och en möjlighet att skapa jobb för mer än 400 000 människor. Detta är alltså ett exempel på en typ avteknologiöverföring, där medvetet strävar efter att för framfidengöra sig oberoende av just det slag av sanktioner som och många andraländer är överens om att söka genomföra i FN, Det är alltså för att man skallkunna kringgå och göra sig oberoende av de framfida internafionella sanktionersom skulle kunna bli aktuella om läget skärpfes som den här typen avteknologiöverföring är viktig för , Jag tror aft det här exempletensamt kan illustrera varför vi har den breda enigheten om att det ärväsentligt att gå utöver investeringsförbudet, som givetvis är viktigt i sig,till frågan om teknologiöverföringen. Men teknologiöverföring är, såsom vi också har sagt i värmotion, eft mycket vitt begrepp. En lagstiftning som är sä allmän att den harmänga kryphål skulle därför verka som eft slag i luften. För aft företagenskall veta vad lagstiftningen innebär och för atf man över huvud taget skallskapa klarhet är det enligt vår mening viktigt att klart identifiera vilken typav transaktioner med som i framfiden skall betraktas som illegala. Vihar i det sammanhanget nämnt tre områden som borde omfattas av ett förbud, ochde gäller licensgivning, patenfförsäljning och industriella samarbetsavtal. Manfår därvid med hjälp av den föreslagna kartläggningen pröva vilken väg man börgå för att sä väl som möjligt precisera den typ av aktioner som krävs för attvi skall kunna hindra teknologiöverföring. Samtliga aktioner i den av oss föreslagnasvenska"aktionsplanen syftar fill aft bidra till att ett majorifetsstyre iSydafrika kan uppnås på fredlig väg, ett majoritetsstyre som är baserat pårespekt för mänskliga rättigheter, Alla de påtryckningar vi talar om är tillför att varna apartheidregim för aft genom att inte ändra kursriskera aft själv sätta i gång militära konflikter som eskalerar till ettstorkrig i södra och som sedan i sin tur eskalerar vidare till attberöra även andra delar av liksom också delar av den övriga världen,har ju skaffat sig sin kärnvapenkapacitet just för att kunna föra ettsådant krig, och det är för aft förhindra en sådan världskatastrof somaktionsplaner av den typ utarbetar eller som man utarbetar i andraländer är viktiga. Jag vill sluta med att knyta an till en internationellsolidaritefskonferens som har hållits här i av ett20-tal internationella och ett 35-fal nationella ungdomsorganisationer. Det varen representation av organisationer som spände över ett mycket brett polifisktfält med deltagare från många olika länder i olika världsdelar. Konferensen,som hade anknytning till FN och dess arbete på det här området, hölls undertemat ungdomssolidaritet med folkens kamp i södra , Den avslutades medaft man antog en resolution, vari man bl, a, uttalar aft rnan välkomnar detförslag som behandlas av den svenska och som innebär att vi skallgå utöver nu gällande lag om förbud mot investeringar i och vidtaandra och mera långtgående åtgärder. Vidare vädjar man till riksdagatt stoppa SAS linjer på och att stoppa teknologitransferering tillrasistregimen. Man vädjar till alla andra regeringar att ta liknande steg föraft de ekonomiska, teknologiska, politiska, kulturella och handels- 6 protokoll 1979/80:152-153 Åtgärder mot m. m. Åtgärder mot m. m. politiska länkarna med aparfheidregimen skall brytas ochför atf apartheid-regimen skall isoleras. Ett brett spektrum av svenskaungdomsorganisationer - , . och många andra - står bakom de härkraven på att man skall förbjuda teknologiöverföring och stoppa SAS flyglinjerpä , alltså de frågor vi skall fatta beslut om här . Med detta yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen och i övrigt bifall till utskottetshemsfällan. Under detta anförande övertog andre vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. () replik; hade en del funderingar övervarför vi inte har avgivit någon reservafion utan endast eft särskiltyttrande. Det är ganska enkelt: reserverade vi oss mot atf man skulletillänipa bilaterala sanktioner. När det nu är fråga om atf utvidga dessabilaterala sanktioner, står vår princip kvar och den är framförd i ett särskiltyttrande. Det större inbegriper ju det mindre, vilket är en vanlig regel ijuridiken - och det är ju juridik i det här ärendet också. Sedan hade en märklig synpunkt pä varför viinfe skulle ha gjort detta. Det var alltså inget problem. skulleha gett oss en åthutning i biständsdebaften: sades föra en polifiki regeringen och en annan utanför regeringen. bemöttes deftaomedelbart av .