prot · G309138 · 1979-12-31 00:00:00 — Ja, , några enstaka konkretaexempel kan jag inte ge. Däremot finns en verklighetsbakgrund till detta i kurslitteratu rens innehåll och i valet av kurser. Inom hela skolsystemet för'ekommer en sorts indoktrinering. Jag har personligen direkt erfarenhet av undervisnings material från högstadium och från gymnasieskolan, som jag har närmare studerat. Där framgår klart vilken styrning som förekommer i 149 Nr 138 hela samhället. En ideologiskstyrning sker inom högskolan. r-v j j inte resonera bort. -7 , - 1non I motionen har vi krävt att allastvrelser inom högskolan skall väljas enligt / ' j c principen en människa - en röst. Så är inte fallet . G- idl" d klarare kan se det s. k. näringslivets inflytande Över forskningen.Men detta högskoleutbildning '"lyande präglar ocksåstudiernas inriktning. () replik: Först vill jag säga till attjag i mitt förra inlägg hävdade att man både i budgetpropositionen och iutskottsbetänkandet helt korrekt har effektuerat en beställning frånriksdagen, som också socialdemokraterna har varit med om att göra. Vid förra riksmötetmenade utskottet att en höjning av kvaliteten borde ske inom det tidigare friaområdet. En ökning av medelsanvisningen, sade man, borde göras under denärmaste budgetåren för att successivt återställa utbildningskvaliteten. Precis detta föreslås nu ske i propositionen, vilkenutskottsmajoriteten ansluter sig till. Det föreslås resurspåslag under denärmaste tre budgetåren på sammanlagt 18 milj. kr. Detta resurspåslag går helti enlighet med uttalande just till det tidigare fria området. I den socialdemokratiska reservationen blandas dettaresurspåslag ihop med önskemålet om att satsa på utbyggnadsorterna. Men, LarsGustafsson, hur stor den satsningen skall bli får prövas i varjebudgetproposition för sig. Den satsningen har ingenting att göra medresurspåslaget för det fria området. Låt mig så vända mig till vpk:s företrädare. Jag ställdetvå enkla konkreta frågor till . Jag kan bara konstatera att haninte har kunnat ge något enda exempel på den ideologiska övervakning av utbildningensom han talar om i sin motion. Lärdomarna av hur ideologisk övervakning avutbildning och forskning går till kan i stället inhämta i deländer där kommunismen är genomförd. Det är väl magstarkt att komma med denkritiken i vårt land. Föredrar ni svenska kommunister, , verkligenden ordning på den högre utbildningens och forskningens område som råder ikommuniststaterna framför den pluralistiska ordning och det vaktslående omforskningens frihet som vi har i vårt land? Jag frågade också vpk:s företrädare om hantrodde att lärare och studerande i linjenämnderna anpassade sina beslut efterstorfinansens intressen. Inte heller på den punkten fick jag något svar. Det ärju inom linjenämnderna man utformar hur utbildningen egentligen skall se ut.Det är där man fastställer litteraturlistorna. Där har - och det är en poäng -de i högskolan verksamma, lärare, studerande och andra, majoritet. Trotspåståendet i motionen tror jag inte att vill hävda att lärare ochstuderande går storfinansens ärenden. () replik; säger att resurspåslagen tillutbyggnadsor- 150 terna inte har något att göra medanslagen till de stora universiteten för att Men vi har ju fått lära oss att anslagen inte är oberoende Nr 138 Satsarman förhållandevis mera på ett område, barman inte råd Onsdaeen den attsatsa så mycket på andra områden. skalldet ju enligt budgetpropositionen inte göras några större ökningar - ingaökningar alls egentligen - för den grundläggande högskoleutbildningen, utanallt skall med omfördelning av resurser. Det är då inte så enkelt attdet ena inte längre har något att göra med det andra - det har vi ju blivitvarse att det verkligen har, på det här området lika väl som på alla andraområden. Som jag sade i mitt förra inlägg, är vi också beredda atteffektuera riksdagsbeslutet om att hämta igen den kvalitetsförsämring som destora universiteten fick vidkännas på grund av det fria området. Vi var överens om att detta inte kunde göras på ett årutan att det fick ske över . Men det exakta antalet år och detexakta antalet kronor har vi aldrig bundit oss för. Det är alltså denavvägningen som vi gör annorlunda mot vad majoriteten gör . Vi vill göra enbeställning till regeringen att den skall komma tillbaka till ifrågan. () replik; På s. 484 i budgetpropositionens bilaga 12står det att föredraganden beräknar 4 milj. kr. som en förstärkning avutbildningsresurserna avseende lokala och individuella linjer och enstakakurser. Föredraganden säger att han utgår från att resursförstärkningen iförsta hand skall användas till att fullfölja påbörjad utbildning påutbyggnadsorterna och för att öka utbildningsutbudet på dessa orter. Utskottethar inte haft någon erinran mot detta. Det är alltså inte så att utbyggnadsorterna glöms bort,vilket man möjligen kan förledas att tro av den socialdemokratiskareservationen. Det är inte heller så att nu tar ställning till vilkensatsning som skall göras på utbyggnadsorterna . Med anledning av densocialdemokratiska reservationen och den debatt som förts vill jag gärna sägaatt jag är medveten om den oro som har uppkommit när det gällerutbyggnadsorternas framtid. Det är därför angeläget för mig att notera attutbildningsutskottet nu enhälligt har markerat att tidigare beslutom utbyggnadsorterna står fast. Självfallet kommer detta att vara vägledandeför rnig i arbetet framöver, nu närmast inför nästa budgetår. I motion 1979/80:657 har jag begärt enomprövning av högskoleorganisationen inom i syfte att skapaen särskild fristående högskoleenhet i för områden med pedagogisk ellerkulturell inriktning. Jag menar att en sådan uppdelning skulle ge en smidigareorganisation och ett ökat inflytande för elever och anställda. Nr 138 har t. ex.lärarutbildningarna i saknat representant i Onsdapenden universitetsstyrelsen och dessberedande organ. Det har också visat sig svårt 7 ma i1980 ''' samordna utbildningsplaneringen med andra lärarhögskolor, som har egen högskolestyrelse, eftersom man tidsmässigt inte ligger i fas när detgäller Grundläggande petitaskrivning och annan planering. hösskoleutbildnins '' ''° ' '" ° redan nu startade en utvärdering av hur högskoleorganisationenfungerar i området. Genom utskottets förslag att ytterligare erfarenheter böravvaktas skjuts problemen bara , och man binder sig allt hårdarefast i en otympligt stor organisation. Jag är dock tacksam för att utskottet nuinte längre talar om ytteriigare erfarenheter utan om ytterligareerfarenheter. Kanske har vi möjlighet att ta itu med enomprövning? Jag hoppas det och får väl återkomma . Jag har ingetyrkande. I högskoleregion finns i dagväsentligt sämre möjligheter än i övriga regioner att tillgodose efterfrågan påhögskoleutbildning. Detta gäller både viss linjeutbildning och - i hög grad -utbildning på enstaka kurser. Av 3 000 sökande till enstaka kurser som bjöds ut viduniversitetet i avvisades behöriga sökande.Vid antagningen till kurserna på vårterminen har ytterligare drygt 100 personerinte kunnat beredas plats. satsar i medeltal . per invånare iLinköpingsregionen för enstaka kurser m. m. I övriga regioner satsas mellan 28och . I budgetpropositionen anges att det läsåret 1980-1981finns ca 41 000 årsstudieplatser i hela landet på enstaka kurser. Vid enproportionell fördelning i förhållande till regionernas invånarantal skulleLinköpingsregionen erhålla ca 3 300 årsstudieplatser i stället för deföreslagna knappt 1400. riksdagsbeslut om högskolereformen betecknadesvissa orter som utbyggnadsorter, bl. a. , , ochSundsvall. I budgetpropositionen menar utbildningsministern att regionstyrelsernai sin långsiktiga planering inte längre behöver känna sig bundna av nämndariksdagsuttalande, som ju endast avsåg ett inledningsskede. I konsekvens härmedföreslås inga nämnvärda ökningar av anslaget under D 10 för de mindreuniversiteten och högskolorna, utan resurserna styrs till de fyra storauniversiteten . Vad vi nu upplever är en omvänd lokaliseringspolitik. Detär och högskoleregioner som drabbas när resurserna nudirigeras till de gamla, etablerade universiteten. När man skall repareramisstaget med det fria tillträdet är det utbyggnadsorterna som får betala. I motion1979/80:1697 av och mig m. fl. resurserna fördelas i enlighet med de principer som finns i UHÄ:s 152 anslagsframställning /81.UHÄ bedömde i sin anslagsframställning /81 att en utjämning mellan regionerna var angelägen och Nr 138 föreslog att högskoleregion skulle få ett resurstillskott pådrygt 2 Onsdaeen den milj. kr. Detta gäller i princip även Umeåshögskoleregion. I budgetpropo- j .: Ioq sitionengör alltså utbildningsministern andra bedömningar. regionenskall få ett resurstillskott på . Den kraftiga minskningen avresurstillskottet är inte en följd av att anslaget till enstaka kurserreducerats. Minskningen beror på en omfördelning mellan regionerna. Noteras böratt propositionen innebär att resurserna för utbildning inom de enstakakurserna i högskoleregion kommer att vara begränsade till nuvarandelåga nivå . Den borgerliga majoriteten i utskottet följerpropositionen och yrkar avslag på motionen. Utskottsmajoritetensställningstagande innebär ätt beslut om den nya decentraliseradehögskolan kommer att urholkas. Jag skall emellertid avstå från att yrka bifalltill motionen, då den socialdemokratiska reservationen innebär ett stöd förmotionens tankegångar för budgetåren 1981/82 och 1982/83. I en kommenterande artikel i dagens nummer avmoderata konstateras att högskoleregion hamnati strykklass i budgetförslaget. Mot den bakgrunden uppmanas indirektÖstergötlands borgerliga riksdagsledamöter att stödja den socialdemokratiskareservationen. Idetta anförande instämde (). BÖRJESTENSSON (fp): Vi riksdagsledamöter från ochJönköpings län har vid upprepade tillfällen informerats avuniversitetsledningen i om det anslag som har kommit universitetettill del i budgeten /81. Detär bra,och vi är mycket tacksamma för deninformation vi harfått. Även har medverkat vid något tillfälle.Härvid har positiva omdömen kommit till uttryck beträffande satsningen påtemaforskningen med flera nya professurer. Man har varit mycket tacksam fördetta. Viss oro har uttryckts beträffande anslaget till enstaka kurser - justdet anslag som har debatterats och som var inne på. I likhet med vill också jag referera urbudgetpropositionen på s. 484, där det står att föredraganden beräknar . som en förstärkning av utbildningsresurserna avseende anslaget Lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser. Föredraganden säger att han utgårf. ån att resursförstärkningen i första hand skall användas till att fullföljapåbörjad utbildning på utbyggnadsorterna och för att öka utbildningsutbudet pådessa orter. Utskottet har inte något att erinra mot detta. Det är alltså inteså att utbyggnadsorterna glöms bort, vilket man möjligen kan förledas att tronär man läser den socialdemokratiska reservationen. Det är inte heller så attriksdagen nu tar ställning till vilken satsning som skall göras påutbyggnadsorterna. Det är minförhoppning, och jag stärks i den efter utbildningsminister Wikströmsinlägg här i debatten, att i som utbyggnadsort skallges resurser i all möjlig utsträckning inom de ekonomiska ramar som från tidtill annan kan tilldelas högskolesektorn. Jag har, herr talman, mot bakgrund av vad jag här har sagtinget annat yrkande än vad utbildningsutskottets majoritet hemställt. Också jag har varit mycket tveksam till detavsnitt i utbildningsutskottets betänkande som debatteras och som gällerresurstillskottet till det tidigare fria området. Jag har varit oroad förLinköpingsregionen och den fortsatta utvecklingen där. Man har känt samma orovid liksom också, som berört, istyrelsen för högskoleregion och vid i Östergötlandslän. Jag skall inte ytterligare en gång peka på anledningarna till denna oro.Dessa har redan framgått av debatten. Efter utbildningsministerns korta anförande och hansförsäkran att redan i nästa budgetproposition hänsyn ändå kommer att tas tillutbyggnadsorterna och att universiteten kan få leva upp till den målsättningsom fastställde i sitt principbeslut om den framtidahögskolan skall jag , om än fortfarande med viss tvekan, rösta medutskottsmajoriteten. Jag måste göra den här r'östförklaringen mot bakgrund avden inställning som mina partikamrater inom i och iJönköpings län har och som speciellt jag inte gjort någon som helst hemlighetav. Dessutom är det här en för oss mycket viktig fråga urdecentraliseringssynpunkt. I detta anförande instämde , och (alla c). JÖRGENULLENHAG (fp): Jag begärde egentligen ordet tidigare förreplik till , men jag återkommer i stället med ett anförande. Ett par saker i all korthet. Jag vill peka på att vi iutskottet har lagt ned en hel del arbete på att försöka ta reda på vad som häntunder de år som den nya högskolan funnits. Vi konstaterar i vårt betänkande attdet faktiskt ändå har hänt en hel del, och vi säger följande: "Utskottet har inhämtat att regionstyrelserna vidfördelning av medel under anslaget Lokala och individuella linjer och enstakakurser prioriterat de utbyggnadsorter som riksdagsdebatt angavs somnärmast aktuella för utbyggnad. Detta har skapat utrymme bl. a. för inrättandeav lokala utbildningslinjer på orterna. Utbyggnaden när det gäller allmännautbildningslinjer har däremot varit mera blygsam. Utskottet hade också kunnatkonstatera att en viss förnyelse och utveckling av utbildningsutbudet skett påde tidigare filialorterna och i och ." Man har alltså inte klarat av att göra allt på en gång,men man har ändå följt det beslut som fattat och gjort denprioritering som givit uttrvek för. Detta, ,konstaterar alltså ett enhälligt utskott i Sedan vill jag bara konstatera att samtliga partierrepresenterade den utskottet står bakom förslaget tillfördelning av resurser för nästa budgetår, -, . iqojj dvs.man följer budgetpropositionens förslag på den här punkten också vad gällerLinköping. Flärvidlag har alltså i sin motion gett Crundlässande uttryck för en annan uppfattning än de socialdemokratiskakamraterna i hösskoleutbildnins utskottet har gjort. Det är när det gällerde följande två budgetåren som vi skiljer oss åt. Jag vill också understryka vad både och sagt, nämligen att man inte helt skall bortse från att det idetta kärva ekonomiska läge ändå har gjorts en rejäl markering i form av friskapengar, som föreslås i första hand komina utbyggnadsorterna till del. Detföreslås att 4 milj. kr. skall anvisas i första hand för dessa orter, ochdettycker jag att man skall lyfta fram i denna debatt. Utskottet är enigt om att det fria tillträdeturholkade utbildningens kvalitet, och vill utskottsmajoriteten attresurserna i stället dirigeras till de gamla universiteten för att höjakvaliteten där. Detta resonemang innebär att utbyggnadsorterna skall betalareparationen av misstagen med det fria tillträdet. Vi skall också komina ihåg att det med detfria tillträdet fanns möjligheter att införa vissa spärrar på lokal nivå. Degamla universiteten, som planerat mindre bra. gynnas , medan utbyggnadsorterna,sorn planerat väl, straffas eller hamnar på undantag. Jag måste också, herr talman, konstatera att det finns entendens hos vissa borgerliga ledamöter i att hemma i länettala om ökade resurser till , men att de i ändå framstårsom advokater för regeringen. Jag vill med anledning av attutbildningsministern faktiskt gått emot UHÄ säga att hans korta inlägg väl varett försök att gjuta mod i en sviktande borgerlig majoritet. Det vore faktiskttråkigt om han skulle lyckas med detta. () replik: Det är helt felaktigt. , attpåstå att utbyggnadsorterna straffas. Får jag bara ställa frågan: Vilka beläggfinns det för detta i utskottets betänkande och i budgetpropositionen? Det voreintressant att få ett svar på den frågan. Det är ju tvärtom så. som fleratalare har framhållit, att det föreslås 4 milj. kr. i friska pengar till iförsta hand utbyggnadsorterna. Hur kan man då påstå att dessa blir bestraffade?Det är milt uttryckt ett egendomligt resonemang. har vidare själv - såvida han inte varutkvittad vid det tillfället - varit med orn att fatta ett riksdagsbeslut om att man skall kompensera för den uttunning som skett på det fria området. Det förslag som framläggs i budgetpropositionen är ett samvetsgrant effektuerande av den 155 Nr 138 beställningen. Det mest logiskavore att socialdemokraterna följde upp det Onsd-rpen den """ tidigare tagit ställning för. Socialdemokraterna iutskottet har också 7 rmiU)8I) delvis gjort det genom att deställt sig bakom det som föredraganden säger _ om det första budgetåret. Även socialdemokraternagår alltså emot UHÄ på Crundlässande '" punkten och delar för-edragande statsrådets uppfattning. CHRISTERNILSSON (s) replik: Regeringen och den borgerliga utskottsmajoriteten frångår ju i sinaanslagsäskanden UHÄ:s beslut och dirigerar i stället över resurser till de gamlaoch etablerade universiteten. Vi kommer väl nu inte längre i denna debatt,men det som har sagts i kammaren här är ändå en viktig upplysningtill de väljare som bor inom de områden där det finns () replik: Jodå, , vi kommer nog ettstycke längre ändå. Jag vill ha ett svar på frågan vad har förbelägg för att utbyggnadsorterna straffas - man föreslår ju ett antal nyamiljoner för just dessa orter. Den frågan tycker jag att skallsvara på. () replik: De föreslagna miljonerna från UHÄ dirigerasfrån utbyggnadsorterna till de etablerade universiteten. är jusjälv bosatt inom ett område med en sådan ort. vice talmannen anmälde attJörgen anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Ett antal borgerliga talare har sagtungefär att man av den socialdemokratiska reservationen och av motionen 1697kan förledas att tro att regeringen har glömt bort utbyggnadsorterna. Jag harockså noterat att utbildningsministern fann sig föranlåten att i ett kort anförandeförsäkra att man skall tänka på utbyggnadsorterna. Efter att ha gjort dessakonstateranden vill jag bara framhålla att vi inte har anklagat någon för attglömma bort utbyggnadsorterna. Men jag vill markera att vi för de kommandebudgetåren gör litet olika bedömning av hur man skall lägga satsningen. Det är riktigt som säger att vi varitöverens om att begära en redogörelse. Vi har fått en sådan. Där görs de konstateranden som här påpekade. Det framgår inte av utskottsbetänkandet - det hade kanske varit smakligt om det hade påpekats - att ingendera av dessa satsningar är särskilt stor. Det är riktigt att det finns en profil åt det hållsom en gång uttalade sig för, dvs. man har lagt litet mer på utbyggnadsorterna i den här första etappen. Man har gjort mindre när det gäller de allmänna utbildningslinjerna, och det kan spåras en viss förnyelse 156 vid filialorterna och en deluniversitet. Men detkvantitativa omfånget av den här satsningen på lokala och Nr 138 individuella linjer och enstaka kurser och av den härförnyelsen och Onsdaeen den utvecklingenav filialerna och univer'siteten i och är inte så -7 , : ooii stort attdet finns anledning att tala alltför högljutt om det. Det kanske också_ Det beror naturligtvis på att man inteanser att man totalt Crundlässande kan avsätta mer medel för den härverksamheten. Då är det väl ändå rimligt att manfunderar över vilken avvägning man skall göra inom den ram som tilldelasuniversitet och högskolor när det gäller den grundläggande utbildningen. Vi hardå sagt att vi accepterar den här fördelningen för /81 men attvi gärna vill se en annan fördelning för de två följande budgetåren. Det är detsom vi noterat i vår reservation, och det har jag försökt framföra här. Det ärväl ingenting att huttia med att vi gör litet olika bedömningar och läggertyngdpunkterna litet olika. Det är bara att konstatera detta, Helt kort till ! Jag hållermed om att man inte skall vara alltför högljudd när man talar om vad som sketti fråga om utbyggnadsorterna. Jag citerade också exakt vad utskottet självtsagt på den punkten. Där finns det med ett visst mått av blygsamhet, och bakomde skrivningarna står både och jag och våra partivänner iutskottet. Jag noterar med stor tillfredsställelse attLars nu understryker att utbyggnadsorterna inte har glömts bort; hansade att han inte påstått att man glömt bort utbyggnadsorterna. Det är utmärktdet, och jag tycker att skall lyssna till sin partibroder -sade inte att man glömt bort utbyggnadsorterna utan han sadeatt man straffar utbyggnadsorterna. Om jag inte minns fel var det som sade att man kan få det intrycket av den socialdemokratiskareservationen att utbyggnadsorterna har glömts bort av regeringen. Det värdetpåståendet jag vände mig emot. Men låt mig också tillägga med anledning av JörgenUllenhags senaste inlägg att det väl inte är något tvivel om att det friaområdet har spelat en ful roll i det här sammanhanget. Det har, som jag sade imitt första inlägg, skärpt konkurrensen om medel mellan å ena sidan de gamlauniversiteten, som blivit mest lidande på detta, och å andra sidan de nyahögskoleorterna. Hade inte detta missgrepp gjorts av borgerligheten, skulle kanskekonkurrenssituationen ha varit annorlunda. Det hade möjligen varit till båtnadför de mindre högskolorna, om man inte gjort detta missgrepp med det friaområdet. Nr 138 (): j,, A Herr talman! Jag har en helt annan mening än LarsGustafsson om det fria -7 I non området, men den saken har vi diskuterat så många gångertidigare att jag i / majlyciv "T " ' kväll skall bespara kammaren ytterligare en debatt i den frågan. högskoleutbildning Överiäggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 527 av m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande28 punkt 1 mom. 1-9 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 527 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Bliicher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande28 punkt 1 mom. 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna onnöst- Nr 138 ning gav följande resultat: den Beskattningen av ""' '-' livräntor i sam- Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäl domsförvärv,m. § 3 Beskattningen av livräntor i samband medegendomsförvärv, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:42 med anledning av motioner om avdragsreglerna förperiodiska understöd m. m. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:468 av och (båda s). vari hemställts att hos regeringen begärde en översyn av nugällande bestämmelser för beskattning av livräntor i samband med egendomsförvärv, 1979/80:787 av m. fl. (m). vari hemställtsatt hos regeringen begärde förslag om ändring av reglerna för avdragför periodiskt understöd så att givaren endast medgavs avdrag för understödtill olika personer med ett sammanlagt högsta belopp på . 1979/80:790av och (båda c) samt 1979/80; 1598 av m.fl. (s). vari hemställtsatt hos regeringen skulle anhålla om förslag till lagstiftning isyfte att förhindra att icke avsedda skattelättnader kunde uppnås genomanvändande av livränta vid överlåtelser av vissa tillgångar. 1. beträffande frivilliga understöd att riksdagenskulle