prot · G30987 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:87 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad: Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i § 2 Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i Arbetsmarknadsministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:312, och anförde: har frågat mig vilka insatserjag är beredd göra för att trygga sysselsättningen för ungdomar i Ljusdalskommun och andra orter med hög ungdomsarbetslöshet i . Konjunkturförbättringen har haftklart positiva effekter på arbetsmarknaden i alla län, även i de mest utsatta.Arbetskraftsefterfrågan har ökat avsevärt, och allt fler arbetslösa har kunnaterhålla arbete på öppna marknaden. har emellerfid ungdomarna och isynnerhet de yngsta problem med att få en fast förankring på arbetsmarknaden. För att AMS skall kunna ordna beredskapsarbeten i behövligomfattning bl. a. i har regeringen anvisat ytterligare500 milj. kr. till sådana arbeten. Beloppet överensstämmer med vad AMS ansersig behöva. Vid jämförelse med vad som anvisades för hararbetsmarknadsstyrelsen och regeringen bedömt att behovet av beredskapsarbetenär lägre . I syfte att förhindra missförstånd vill jag påpeka attbidragsnivåerna för beredskapsarbeten ligger fast. När det gäller den mer långsiktiga planeringen avungdomsåtgärder vill jag peka på att det är viktigt att finna nya former föratt underlätta övergången från skola till arbetsliv, inte minst för de ungdomarsom inte börjar i gymnasieskolan eller annan utbildning. De förändringar avstatsbidragen för inbyggd utbildning och lärlingsutbildning som .statsrådetMogård har föreslagit i budgetproposifionen syftar till att söka ge flerungdomar en utbildning som är avpassad till deras intresse. Inomregeringskansliet övervägs f. n. ytterligare långsiktiga åtgärder inom skolansram för 16-18-åringar. Jag vill först tacka statsrådet för svaret på min fråga. Statsrådetsäger i svaret: "Arbetskraftsefterfrågan har ökat avsevärt, och Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i allt flerarbetslösa har kunnat erhålla arbete på öppna marknaden. haremellertid ungdomarna och i synnerhet de yngsta problem med att få en fastförankring på arbetsmarknaden." När man granskar konjunkturprognoserna, flnner man att deinte är lika positiva över hela landet och särskilt då inte i skogslänen. Ungdomar i beredskapsarbete bör erbjudas fast anställningi företag och förvaltningar. En sådan utveckling bör stimuleras genom särskiltfinansiellt stöd från samhället till arbetsgivare som erbjuderberedskapsarbetande ungdomar fast anställning. Kommer regeringenatt framlägga något förslag om åtgärder för att ge ungdomar i beredskapsarbetefast anställning? I senastearbetskraftsundersökning sägs att arbetslösheten ökade igen i januari.Vidhåller AMS sin syn på att konjunkturprognoserna är gynnsamma och attberedskapsarbeten inte är lika nödvändiga då kommerHälsingland och att drabbas mycket hårt. hade vi i 195arbetslösa ungdomar . Vi hade noga_räknat 72 arbetslösa under ,trots att vi hade 125 i beredskapsarbete. Skulle ungdomarna nu kastas ut tillsysslolöshet, kommer det att ge återverkningar som kostar samhället mycketpengar och leder till många mänskliga tragedier. För att man skall kunna fortsätta beredskapsverksamheten inormal omfattning måste pengar till. Jag är glad att höra att man haranvisat ytterligare 500 milj. kr. För många människor ärju beredskapsarbete det enda alternafivet fill arbetslösheten. Det måste tas ett samlat grepp om den ekonomiskapolitiken, så att den återskapar styrkan i den svenska ekonomin och ger ossmöjligheter att långsiktigt förverkliga målet arbete åt alla. Vi måstelägga grunden för en balanserad ekonomisk tillväxt. Att vara ung och känna att man står utanför, att mansaknar värde och betydelse, gör riskerna stora att sociala problem uppstår. För att eliminera dessa risker måste statsmakterna samlasig till en genomarbetad sysselsättningspolitik. Sysselsättningsutredningenlade fram ett gott underlag för detta. Hade det inte, herr statsråd, varit ettlitet försök, en vilja att komma till rätta med sysselsättningsproblematiken omregeringen lagt fram en proposition om sysselsättningspolitiken nu i vår?Varför avvakta till /81, när problemen ändå är så stora som deär ? Om vi hade fått ett förslag från regeringen om en offensivsysselsättningspolitik , så skulle denna ha kunnat översättas i praktiskhandling . Jag vill först göra några kommentarer till denbedömning av konjunktursituationen som startade sitt inläggmed. Vi har ju fått ett ökat antal lediga jobb generellt sett, och jag sade imitt svar att det påverkar alla län, inkl. . Därför har vi kunnatgöra en viss minskningi tilldelningen av resurser till beredskapsarbeten. Av svaret framgår att vitilldelat AMS de 500 milj. kr. Jag vill göra en korrigering tillprotokollet, nämligen att dessa 500 milj. kr. självfallet inte gällerGävleborgs län, utan det är tilldelningen till AMS för hela landet. ställde ett par frågor till mig. a. upp sysselsättningsutredningen och undrade varför regeringen inte läggerfram något förslag om sysselsättningspolitiken redan nu i vår. Jag har svaratpå detta tidigare här i kammaren. Vi har just nu fått in remissvaren, ochexempelvis kom med sitt svar så sent som föregåendevecka. Det är ett mycket omfattande utredningsmaterial, där sysselsättningsutredningensbetänkande är en del. Men det finns en rad andra utredningar som också tar upparbetsmarknadsfrågorna inför 1980-talet. Det betyder att det är ett mycketstort arbete som skall utföras innan vi kan presentera ett braförslag fill hur vi ser på sysselsättningsfrågorna inför 1980-talet. Jag trordärför att det är en mycket rimlig föresats att förslag skall läggas fram /81, som jag också har sagt i budgetpropositionen. Får jag också avslutningsvis bara säga att det ändå finnsen hel del nyanställningstillfällen även i , vilket gör attläget där har förbättrats på det sätt som jag i mitt förra inlägg började medatt peka på. Jag vill först tacka statsrådet förkompletteringen angående de 500 miljonerna. Visserligen har det funnits möjligheter för ungdomar attfå sysselsättning i , men när företagen vill anställa personer -speciellt då det gäller ungdomar - söker de i första hand sådana som harpraktik och utbildning. De som inte har varit ute på arbetsmarknaden har juinte hunnit få någon praktik, och på det sättet är många av våra ungdomar redanstoppade. Jag har läst ett protokoll närarbetsmarknadsministern fick ungefär samma fråga om en proposition omsysselsättningspolitiken. Där verkar det som om det skulle komma något förslagfrån regeringen . Jag förstår visserligen att det är mycketarbete kvar sedan remissinstanserna har lämnat sina svar, men jag hoppasverkligen att det inte dröjer alltför länge inpå nästa budgetår innanpropositionen kommer. Det är nämligen utomordenfiigt viktigt för oss alla attvi kan hjälpa till att skapa sysselsättning för ungdomen. Den ungdom som intefår arbete känner sig utanför, och det uppstår direkt många sociala problem fördem. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i Att ge ungdomen sysselsättning är något av enhuvuduppgift för oss i regeringen. Jag tycker också att vi genom de olikaförslag som vi har lagt fram i har visat att vi tar den här frågan påallvar och gör vad vi kan för att finna lämpliga vägar att underlätta förungdomarna och att ge dem Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i en chansatt fä ett arbete. Inte minst gäller detta vår strävan att underlättaungdomarnas övergång från skola till arbetsliv, vilket var innepå i sitt senaste inlägg. Som säkert känner till - det framgårf. ö. också av mitt svar-förbereder vi en proposition med förslag tillförbättringar pä det området, innebärande att man bygger in mer av praktiskverksamhet i gymnasieskolan och gör utbildningen företagsförlagd. Jag tror attdet är en av de vägar som vi bör pröva för att hjälpa ungdomarna på etteffektivare sätt. Ytterligare en väg att stimulera ungdomar tillfortsatt utbildning efter är enligt min mening att förbättrastudiestödet -samhällets ekonomiska stöd till ungdomar i gymnasieskoleåldernvarierar ju kraftigt, och dess storlek är bl. a. beroende av i vilken formutbildningen bedrivs. Utgångspunkten för den reform som vi frånsocialdemokratiskt håll har föreslagit har varit att öka studiehjälpen för16-19-åringar genom att utnyttja de finansiella resurser som frigörs vid ensuccessiv övergång från beredskapsarbete till varvad utbildning. Jag anser attdet enda raka är att arbeta från den utgångspunkten i fortsättningen. De tankar som nu för fram ochsom väckts i socialdemokratiska motioner är ju inget annat än de grundidéer somjag i ett tidigare skede har presenterat i en promemoria frånarbetsmarknadsdepartementet. Men, fru talman, jag vill tillägga att det inteär så okomplicerat att få detta att gå ihop. Det är en väldig spännvidd mellande olika studiesociala systemen, och den blir inte mindre av att man också börta hänsyn till de lönemöjligheter som finns för dem som har enpraktikutbildning eller en lärlingsutbildning. Denna stora spännvidd måste vikomma till rätta med, och vi får se hur vi skall kunna lösa det så småningom.Jag håller med om att man bör försöka få mer av ansvaret förlagt tillgymnasieskolan, och det är också vad vi siktar på i första omgången när vilägger fram ett förslag till . Låt mig också påpeka, fru talman, att jag aldrig har sagtatt det skall komma en sysselsättningspolitisk proposition i början av år 1980.Jag har talat om /81, och den inriktningen står jagfast vid. Jag vill bara stryka under att det ärnödvändigt att samhället också intensifierar sitt arbete med att skaffa frampraktikplatser. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Omanvändningen av specialdestinerade medel för sysselsättningsskapande åtgärder Arbetsmarknadsministern ordet för att besvara () anmäldainterpellation, 1979/80:129, och anförde: har frågat om jag är bereddatt medverka till att en ändring kommer till stånd så att specialdestinerademedel för sysselsättningsskapande åtgärder inom ett visst område gerarbetstillfällen för den ortsbundna befolkningen inom detta område. Bakgrunden till fråga är att imars 1979 bl. a. anvisade 40 milj. kr. för att fullfölja den påbörjadeupprustningen av vägen 1140 mellan och . I interpellationen påpekar attanbudsförfarandet när det gällde att anta entreprenör för den aktuella etappenav vägbyggandet skedde helt i enlighet med gällande bestämmelser. Den ikommunen verksamma åkerirörelsen antogs dock inte som entreprenör. Jag delar uppfattningen att sysselsättningssituationen idet inre är besvärlig. Det var bl. a. mot den bakgrunden somriksdagen, på mitt initiativ, beslutade om en rad sysselsättningsskapandeåtgärder i Vindelälvs-området. Jag finner det angeläget att, i den mån medelför sysselsättningsskapande åtgärder specialdestineras, åtgärderna får så storeffekt som möjligt. Arbetskraften till detta omfattande vägprojekt rekryterasdärför lokalt genom arbetsförmedlingen. Att gripa in och minska möjligheternatill priskonkurrens vid upphandlingen av transport- eller maskintjänster voredäremot inte ändamålsenligt. Det leder lätt till monopolsituationer. Höjdakostnader för sysselsättningsskapande åtgärder skulle kunna minska statensmöjligheter att stödja sysselsättningen i utsatta regioner, Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min interpellafion. Av svaret ser jag att arbetsmarknadsministern inte ämnarvidta någon som helst åtgärd för att ändra rådande praxis när det gälleranbudsförfarandet vid vägbyggen där speciella medel är tilldelade för att skapaarbetstillfällen. Jag beklagar detta. I de kommuner som genom det s. k. Vindelälvspaketet fickmöjligheter att ordna arbete för sina invånare har man med förvåning sett vadsom nu ägt rum. Det går åtta lastbilsåkare arbetslösa i kommun pågrund av att deras anbud via bilfrakt inte godtogs. Detta drabbar ävenåkerinäringen i omkringliggande kommuner, bl. a. och . Det är avhävd så, att man där brukar dela på arbetstillfällena och vid behov lejerlastbilsåkare av varandra. Vi som bor i dessa kommuner anser det inte vara meningenatt de tilldelade medlen skall tillföras näringsidkare i andra delar avVästerbotten, där underlaget för arbete är betydligt bättre än i inlandet och iglesbygden. Om användningen av specialdestinerade medel försysselsättn ingsska -pande åtgärder 0/71 användningen av specialdestinerade medel försysselsättningsskapande åtgärder villdärför förtydliga min fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att gå in och seöver upphandlingsreglementet, så att det blir möjligt att i första hand gearbete till de i kommunen boende i de fall särskilda medel anslås? Landsting och kommuner har i vissa fall ändrat sinabestämmelser på sådant sätt att det i första hand ges beställningar fill deinom regionen boende. Arbetsmarknadsläget i exempelvis kommun är svårt,och det ser mycket illa ut att de statliga medel som anslagits går kommunenförbi. Jag vädjar därför om att man låter göra en översyn av bestämmelserna ochatt ett utrymme skapas som gör det möjligt att genom en förhandling nå ettacceptabelt pris på tjänster som upphandlas. Vi ser med oro på utvecklingen.AMS-stationen i drogs in, vilket skapade arbetslöshet bland de åkare somär bosatta där. Detta är allvariiga problem för oss som bor i dessatrakter. Jämförda med de kriser som drabbar andra landsändar verkar våraproblem små, men det här bör ses i ett längre perspektiv. Vi har under en långrad av år förlorat arbetstillfällen med den följden att människor har flyttatfrån kommunerna. Vi värnar därför varmt om de arbeten som finns kvar och hoppasnaturligtvis att nya arbeten skall komma, eftersom vi tror på en positivutveckling i denna del av , Därför anser vi att alla bör ta sin del avansvaret när det gäller att behålla befintliga näringar. Den härfråganhar ju varit uppe till diskussiondå och då. Man har övervägt om man skall ändra upphandlingskungörelsen, så attden får en verkan mera direkt riktad till den ort där man ordnarberedskapsarbeten, exempelvis av det här diskuterade slaget. Av flera skäl harvi då alltid ställt oss avvisande. Ett är naturligtvis det att man, som det ståri mitt svar, på bästa sätt måste försöka hålla nere kostnaderna för olikainsatser. Låter man olika entreprenörer tävla om ett arbete, får man givetvisen konkurrenssituation som innebär att man kan få fram flera arbeten för sammasumma pengar, vilket självfallet är ett huvudintresse. Därför måste vi varaåterhållsamma med att låta det växa fram någon form av monopolsituation, vilketdet skulle bli om man säger: är det endast den här entreprenören som fårvara med och tävla om detta jobb. Det finns naturligtvis också mer principiella skäl tillatt ha upphandling i fri konkurrens. Också internationella jämförelser talarför detta. Det har också sagts ut att man i möjligaste mån skallanvända sig av lokal arbetskraft när anbud ges. Man kan alltså binda upp enentreprenör genom att säga att han eller hon skall använda sig av lokalarbetskraft. Vid det projekt som diskuteras, vägbygget, har ettfyrtiotal människor sin sysselsättning, om jag är rätt informerad, och av demär åtminstone hälften från den lokala arbetsmarknaden. Det betyder ändå attdetta beredskapsprojekt är en betydande resurs för en förbättrad arbetsmarknadinom just det här området. Får jag också säga att en avgränsning av rätten att tävlaom entreprenader skulle betyda att exempelvis åkare i inte skulle hachans att tävla om projekt igrannkommunerna, där de också skulle kunna få intressanta arbetsuppgifter. Sammantaget menar jag att det är till fördel att vibehåller den fria konkurrensen, med de möjligheter den ger att rikta utbudet avarbetstillfällen till just den lokala arbetsmarknaden, när villkoren förentreprenaden fastställs. Med de metoderna tror jag att man vinner de bästaresultaten. Vad jag menar är inte att någonmonopolställning skall skapas för det s. k. bilfraktbolaget i samhälle.Det finns en praxis i grannkommunerna när sådana här arbeten kommertill stånd. Den innebär att man inte lägger in anbud utan låter det lokalaföretaget komma med sitt anbud. Jag vet också att det finns möjligheter, när man harlämnat in ett anbud och det inte håller, att komma efteråt med krav påekonomisk ersättning. Det kan i vissa fall innebära att det lämnade anbudetinte överensstämmer med den faktiska kostnaden för bygget i fråga, utan att detkanske hade blivit billigare om man anlitat det lokalt anknutna åkeriföretaget. Jag tycker det är viktigt att det kommer fram att allapengar som anslås inte kommer kommunen till del och att det kan finnas behovutöver detta. Det är mycket betydelsefullt för kommun att det finnsunderlag för den servicenäring som äkerirörelsen utgör. Finns inte detunderlaget kommei-människor att tvingas flytta från orten, och vad det skaparför problem är vi väl medvetna om. Jag tror att man skulle kunna diskutera fram lokalalösningar utan att behöva ändra alltför mycket i reglementen. Det bör finnasett förhandlingsutrymme utan att det skapas en monopolställning för det lokaltbundna företaget, och det utrymmet tycker jag att man skulle ha kunnat utnyttjai det här fallet. Om användningen av specialdestinerade medel försysselsättniiigsska -pande åtgärder Överläggningenvar härmed avslutad. § 4 Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /80:21 betänkande 1979/80:20 Lagutskottetsbetänkanden /80:19 och 24 betänkande 1979/80:16Trafikutskottets betänkande 1979/80:8 betänkande 1979/80:25Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /80:13 och 14 § 5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:146 Nr 87 § 6 Anmäldes och bordlades 18 f hniar' 1980 1979/80:82 om ledning ochadministration av sameskolorna m. m. § 7Anmäldes och bordlades 1979/80:1906 av m.fl. med anledning av fullmäktiges i förvaltningsberättelse förår 1979 (Redog. 1979/80:9) § 8Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1979/80:338 av i (fp) tillarbetsmarknadsministern om anställningen av handikappade vid statligamyndigheter: Bristen på meningsfulla arbetendömer ofta handikappade människor till passivitet och isolering. Fortfarandefinns alltför få arbeten anordnade inom arkivarbete, halvskyddad eller skyddadsysselsättning. Inom den offentliga sektorn finns många arbetsuppgifter där etthandikapp kan ha relativt liten betydelse för förmågan att sköta jobbet. Hur många människor finns anställda inom arkivarbete,halvskyddad eller skyddad sysselsättning inom kanslihuset? Anser statsrådet att statliga myndigheter bör gå före vadgäller anställandet av handikappade? S9 Kammaren åtskildes .