prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Det ringa valdeltagandet har flera olikaorsaker. Liksom riksdags- och kommunalvalen bygger de kyrkliga valen på depolitiska partiernas medverkan och engagemang, men del finns också utrymme förandra grupper att della i dessa val. Partiernas aktivitet och därmedkonkurrensen mellan partierna har inte samma styrka i valen lillkyrkofullmäktige som i de övriga allmänna valen. 1 valen till kyrkofullmäktigeär det inte ovanligt atl samlingslislor förekommer. Som pekar påär della en starkt bidragande orsak lill det låga valdeltagandet. Deltabestyrks också av en undersökning av kyrkofullmäktigval. Enligt minmening skulle säkerligen ett större intresse visas valen, om de olika partiersom deltar i valen gick fram med egna listor och om varje parti redovisade sittkyrkopolitiska program. Det måste vara av största värde att väljarna vet vilkenuppfattning i viktiga frågor som de olika kandidaterna representerar. Enytterligare orsak till det låga valdeltagandet är sannolikt att de kyrkligavalen hålls endast efter valen till , landslingen ochkommunfullmäktige och därför kommer i skuggan av dessa val. På liknande sättkan den gemensamma valdagen tänkas bidra till all de kommunalpoli-tiskafrågorna trängs undan i valdebatten lill förmån för de rikspolitiska frägorna. Underde har den gemensamma valdagen och de treåriga mandatperiodernakommit atl diskuteras alltmer. (Kn 1977:07) hartill uppgift al! unde.rsöka vilka återverkningar som den gemensamma valdagenoch den treåriga mandatperioden har på den kommunala demokratin och altöverväga tänkbara lösningar. Det ingår dock inte i kommitténs uppdrag att läggafram förslag lill en ändrad ordning. Del pågående har atl behandlanågra motioner med yrkanden om översyn av den nuvarande ordningen med gemensamvaldag och treåriga mandatperioder. Enligt den avgivnaregeringsförklaringen avser regeringen atl ta uppöveriäggningar med riksdagspartierna om en översyn av vissa grundlagsfrågor. Fråganom en ändrad ordning för de kyrkliga valen hänger givetvis också samman meddiskussionerna om en framlida kyrkoreform. I betänkandet (SOU 1978:1)Stat-Kyrka, ändrade relationer mellan staten och , diskuterar dekyrkliga företrädarna del kyrkliga valsystemet och skisserar utformningen avett sådant system med en "kyrkans valdag", som omfattar samtidiga valtill församlingarnas fullmäktige, sliftsting och kyrkomöte. I 1979 årskyrkomötes utredningsnämnds preliminära betänkande behandlas frågan om dekyrkliga valen relativt ingående. föreslår ett forisattutredningsarbete som skall belysa de tekniska och praktiska problem som följermed en reform av de kyrkliga valen. En sådan reform bör enligtutredningsnämnden ha den inriktningen alt valen förs samman lill en gemensamvaldag. En sådan åtgärd skulle åtskilligt stimulera intresset för de kyrkligavalen, uttalar utredningsnämnden. Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen Nr föriäggs till en tidpunkt, förslagsvis iredje söndagen iseptember. Fredagenden "" närmast före valen till m.m. D" tillsatta kommittén (Kn 1979:06) med uppdrag alt utreda frågorom kyrkomötets ställning, befogenheter och sammansättning m. m. Omåtgärder för ''''" iJPPgirt att överväga bl. a. det förslag somulredningsnämnden numera att öka deltagandet harlagt fram. / kyrkovalen Enligtmin mening är det angeläget all överväga åtgärder som kan öka intresset för de kyrkligavalen. Från demokratiska utgångspunkter är ett ökat valdeltagandeeftersträvansvärt, och bl. a. mol bakgrund av au kyrkofullmäktige indirektväljer representanter lill kyrkomötet är det angeläget att väljarnas intresseför kyrkopolitiska frågor stärks. En möjlighet - som tar upp isin interpellation - är au fiytta valdagen. Del är enligt min mening naturiigtatt ta upp frågan om kyrkofullmäktigvalen i samband med de överläggningar ikonstitutionella frågor som avses äga rum sä snart som möjligt. Om man iframtiden överger den gemensamma valdagen och ändrar den treårigamandatperioden, kan detta få konsekvenser även för kyrkofull-mäkligvalens del.En tänkbar lösning i ett sådant läge kan vara alt föra samman kommunalvalen ochde kyrkliga valen lill en valdag. Jag förutsätter att frågan om de kyrkligavalen kommer atl övervägas under del fortsatta arbetet med de konstitutionellafrågorna. Under detta anförande övertog andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. GÖTHEKNUTSON (m): Det är ett utförligt och intressant svar som kommunminisler på min interpellation om de kyrkliga valen. Han delar min oro överkonsekvenserna av del låga deltagandet i de kyrkliga valen. Kommun-ministerninstämmer helt i mina farhågor och synpunkter. Jag uppfattar alltsåkommunministerns svar som positivt ur dessa synvinklar. Han är uppenbartintresserad av atl förändringar i syfte alt öka intresset för de kyrkliga valensker. Detär således, herr talman, inte bara av artighet som Jag säger tack för kommunministernssvar på min interpellation. Mitt tack är uppriktigt. Frågan är då om vi kanräkna med konkreta och helst snabba åtgärder. Vilka ansträngningar villkommunministern och regeringen göra föratt åstadkomma det starkt ökadeintresse för kyrkovalen s jm både kommunminislern och jag eftersträvar?Kommunministern pekar inte ut någon bestämd väg. Han ger inget besked om vilketeller vilka alternativ han föredrar, inte heller vad han närmast kommer altföreta sig. Han hänvisar lill bl. a. del utredningsarbete som pågår och deöveriäggningar som skall ske. Låt oss vara överens omdet viktiga: deltagandel i de kyrkliga valen måsle bringas att öka. Nuvarandevaldeltagande på knappt 15 96 är ynkligt. politiska val av någolslag som samlade ett så svagt deltagande tror jag atl det skulle uppfattas som ettförödande hot mol demokratin. Man skulle säga atl 56 ett land där sådant förekommer är sjukt. Säkeriigen skulle det möta enenorm internationelluppmärksamhet, åtminstone om det var fråga om ett land som . rör sig alltså inte om politiska utan om kyrkliga val, och när det gällersädana har man tydligen åtminstone i vårt land vant sig vid ett bedrövligt lågtdeltagands. Man har i så hög grad vant sig vid detta att man t. o. m.accepterar det. För det harju, som kommunministern framhåller, alltid varit ettavsevärt mindre intresse för kyrkofullmäktigvalen än för övriga kommunala val.Men detta är alltså ett - som jag, många andra och förmodligen ocksåkommunminislern uppfattar det - missförhållande som äntligen måste bli föremålför allas vår uppmärksamhet. Det är nödvändigt au vi gör klart för oss vilkakrav demokratin ställer på de kyrkliga valen. Jag log särskilt fasta på kommunministerns klart uttalade mening:"En rad kyrkliga angelägenheter har en sådan samhällelig betydelse alt delär viktigt att medborgarna deltar även i dessa val." Viär helt överens. Jag har i min interpellation också framhållit att man påkyrkligt håll är bekymrad över del låga valdeltagandet. Atl del är enberättigad oro både ur kyrklig och ur demokratisk synvinkel är vi alltsåöverens om. En levande folkkyrka förutsätter bl. a. ett engagemang hos enbetydligt större del av folket än vad valdeltagandet i kyrkofullmäktigvalen handen. Detföreligger också stora skillnader mellan de olika församlingarna när det gällerdeltagandel i kyrkofullmäktigvalen. Vi vet ju att av deröstberättigade i värt land deltar i kommunal- och riksdagsvalen men att bara10-15 96 deltar i kyrkofullmäktigvalen. I en del församlingar är valdeltagandetännu mindre. I exempelvis deltog av de röstberättigade idet senaste valet denna höst. kyrkofullmäktigval deltog i hela riket14,) av de röstberättigade mol 15,2 9o . Det finns emellertidanledning erinra om atl i valen 1958, 1962, 1966 och 1970 var valdeltagandetännu lägre. 1970 var deltagandet i kyrkofullmäktigvalei så lågt som 11,996. Delfinns också undanlag. Jag har i inierpellaiionen pekat på iVärmland. Där deltog i årets val 44 96 av de röstberättigade. fall därvaldeltagandet är högt står det helt klart atl partiernas lokalavdelningarengagerar sig i valen. Detta är också vad kommunministern lar upp i silt svartill mig. Delfinns två utgångslägen för en konstruktiv debatt i syfte att starkt ökavaldeltagandet i de kyrkliga valen. Det ena är all vi nöjer oss med alt lätakyrkovalen fortsätta att äga rum den tredje söndagen som deallmänna valen. Den andra utgångspunkten är att vi bestämmer oss för alt ändravaldagen för kyrkofullmäktigvalen. Låter vi valdagen vara kvar oförändrad måstevi försöka atl med konkreta åtgärder stimulera de politiska partierna och dekyrkligt aktiva medborgarna att skapa färgstarka valrörelser och mana fram ettökat valdeltagande. Demånga samlingslistorna är-och det framhåller kommunminislern -en av orsakernatill det svaga valdeltagandet. Kommunminislern konstaterar t. o. m. att dessasamlingslislor är en starkt bidragande orsak. Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen glädjamig ät atl kommunministern direkt uppmanar våra politiska partier att engagerasig och atl låta bli att gå fram med gemensamma listor. Man kan naturligtvisinte-del ärjag fullt medveten om-i ett demokratiskt land, och tack föratt vihar del, ge några direktiv i detta avseende. Men man harju inom partiernamöjlighet att arbeta för atl de aktiva medlemmarna och partiernaslokalföreningar ute i församlingarna verkligen engagerar sig i de kyrkligavalen. Jaghoppas att detta skall bli den nya modellen i kommande val. Men jag harsamtidigt den uppfattningen all vi måste ändra valdagen och förlägga kyrkovalentill en annan lidpunkt, eventuellt i anslutning lill ett annat val. Frågan ärdå om vi skall ha kvar den gemensamma valdagen för riksdags-, kommunal- ochlandstingsvalen eller om vi skall - det finns det kanske en starkmajoritet för i denna kammare - göra en uppdelning av valen, så atl vi har delsrikdagsval,dels kommunal-och landstingsval. Man kan i så fall tänka sig atlkyrkovalen förläggs lill ett av dessa valtillfällen. Det skulle då kunna blital om fyraåriga valperioder, nämligen om de allmänna valen hålls vart fjärdeår. Kommunministern tycks, i den mån han antyder en sympati i någon riktning,vara benägen atl förorda att kyrkofullmäktigvalen förläggs till samma tidpunktsom kommunalvalen. Fråganom kyrkofullmäktigvalen har varit uppe till behandling häririksdagen motionsvägen. Jag skulle gärna ha velat erinra om vad utskottet sagtsom svar pä motionerna. Men jag skall inte ta er tid i anspråk med del. Vidkyrkomötet uttalade kyrkolagsutskotiet följande med anledning av en motioni frågan: "Utskottet anser visserligen atl en ändring ägnad atl gynna etthögre valdeltagande är önskvärd. Då framtida organisation ochförhållande lill samhället är föremål för överiäggningar, synes det emellertiduteslutet att en framställning nu från kyrkomötets sida i enlighet medmotionärernas förslag skulle ha några utsikter atl vinna framgång," Dennafråga har hänvisats från lill kyrkomötet och från kyrkomötet tillriksdagen, och på det sättet har behandlingen förhalats, lenmotion lill rikdagen 1975/76 nr 916, har och ,både moderater, föreslagit alt kyrkofullmäktigvalen skulle fiytlas till höstenåret före ordinarie val lill , kommunfullmäktige och landsting,Konstituiionsutskoiiet behandlade motionen i sitt betänkande nr 38, Däravstyrker konslilulionsutskottet riksdagsmotionen med hänvisning tillkyrkolagsutskoltets ställningstagande och dessutom med hänvisning till"utskottets allmänna inställning lill siat-kyrka-frågan". Dethärar, som jag sade, en hänvisning från del ena hållet till det andra -ett slags växelsäng som inte har fört frågan framåt. Problemen kvarstår av alltatt döma. Jaghar framför mig ett klipp ur en dagstidning, där man har intervjuat någrakyrkligt engagerade företrädare. Rubriken, som har täckning i lexlen, lyder:"En färgstark valdebalt skulle få folk lill kyrkovalets urnor." uppenbarligeninte bara jag övertygad om utan också kommunminislern. Jagfrågar, herr lalman, till slut: Vilken ändring, vilket system villkommunministern rekommendera för alt f åsyftad verkan? Har kommunministernsympatier för en särskild kyrklig valdag före ett allmänt val? Jag villuttala mina starka sympatier för della, och då ber Jag atl fä hänvisa lill vadbl. a. kommunministern här har erinrat om beträffande kyrkans sympatier förjust en sådan ändring av systemet. Jag vill erinra om att mitt svar innehåller en redovisning av hela denprocess som pågätt i denna fråga och även några anvisningaromvilka frågor som är inne i den direkt aktuella diskussionen. Det skulle varamyckel intressant att fortsätta och la upp en delaljdiskussion om de olikasaker som del kan länkas vara av stort värde att få ytteriigare belysta och somfinns med då man skall vidta åtgärder i syfte att akiivisera de kyrkliga valen. Jagvill kanske ändå hänvisa lill den del av svaret som tar upp frågan om denomfattande tillämpningen av enhelslistesyslem i de kyrkliga valen. Statistikenfrån val visar alt det i över 50 96 av församlingarna förekomenhelslistesyslem, och del är alldeles uppenbart all så stor politisk enighetom nomineringarna till kyrkofullmäktige inte inspirerar väljarna särskiltmycket vid valtillfället. Detfinns andra saker som självfallet är av myckel stor betydelse. Del ärinformationen om de frågor som är föremål för prövning under den kommandevalperioden som kyrkofullmäktige väljs för. Givetvis kan man där också hänvisatill de möjligheter samhället -i det här fallet församlingarna - har atl stödjasådan informationsverksamhet. kan ju församlingar ge de politiskapartierna och andra intressegrupper i de kyrkliga valen stöd i ekonomisktavseende för listorna. Detdiskuteras nu om man skulle kunna hitta några former för stöd till de politiskapartierna, i likhet med del partistöd som utgår i den kommunala verksamhetenJag vill bara hänvisa till atl denna diskussion skall ses som enviljeinriktning mot ökad information inför kyrkofullmäktigvalen. Jagvill också säga alt intresset kring och diskussionen om valdagen ärutomordentligt stort i sig självt. Jag tycker att man i det här läget börinvänta vad som kan komma ut av den förfaliningsuiredning som aviseras frånregeringen och som jag hoppas skall komma lill stånd. Självklartkan man i diskussionen beträffande valdagen också tänka sig den lösning somGöihe här har anvisat. Jagvill lill sist säga attjag tycker del finns stor anledning atl verkligendiskutera alla vägar för all få ett större intresse omkring valen lill fullmäktigförsamlingar och självklart med den viljeinriktningen atl viskall bevara en levande folkkyrka i vårt land. Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen Jag lackar kommunministern för del långa och kompletterande svaret. Viärtydligen i väldigt hög grad överens. o. m.-om jag får dra enslutsats här - kommit fram till atl en särskild kyrklig valdag kan framstå somdet intressantaste alternativet. Jag vill för min del uttala mig redan nu förden lösningen. Dä skulle man alltså, som kommunminislern erinrade om i sittinterpellationssvar, kunna förlägga samtliga kyrkliga val till just dettillfället. Del skulle innebära en vart iredje eller vart fjärde åråterkommande kyrklig demokratisk manifestation i det här landet. Man skulle dåockså kunna åstadkomma det koncentrerade intresse som även kyrkan på dettaspeciella och viktiga område bör kunna få tilldra sig i vår nation. Vitalar om en levande folkkyrka. En levande folkkyrka förutsätter också ettdirekt engagemang just närdet gällerden demokratiska processen. Det är avsärskilt intresse att kommunminislern kommenterar dessa enhetslistor och atthan nu här också anlägger ekonomiska aspekter. I väldigt många församlingardrar sig faktiskt de kyrkligt aktiva ur olika partier för just kostnaderna. Närman Just avverkat en oftast betungande valrörelse och partikassorna är tömdafinns det inte mycket förståelse för ytteriigare utgifter för ett val som så fådeltar i. Det är en paradox i sammanhanget att hänvisa till det ringa intressetoch all mena all de kyrkligt aktiva får klara av detta själva, men så förhållerdet sig inom alla partier. Men vi vet också att valdeltagandet är betydligtstörre i de församlingar där partierna bestämmer sig för atl gå ut med egnalistor. Jag tror atl vi som är politiskt engagerade redan innan valsystemetändras, vilket bör vara huvudinriktningen, på något sätt måste försöka att medkonkreta åtgärder stimulera till ett ökat valdeltagande. Ett sätt atlåstadkomma detta är alt ställa ekonomiska resurser till förfogande. Jag trornämligen inte på talet om atl kyrkan i är så rik atl man har möjlighetall själv finansiera del ganska omfattande arbete som här krävs. Givetvis börett sådant ekonomiskt åtagande vara av begränsad art. Det är nödvändigt med tankepå statens ekonomi. Jag drar den konklusionen också av dagens meningsutbyte och diskussionmed kommunminislern atl del från regeringens sida finns en stark vilja altstimulera lill ett ökat kyrkligt engagemang. Jag uppfattar också kommunministernsinlägg i den här debatten som en direkt maning till kyrkans lekmän och prästeratl ta upp de här frågorna lill diskussion. Vad kan vi göra för att kyrkovalenskall bli ett värdigt inslag i demokratin? Vad kan vi göra för atl åstadkommajust de färgstarka valrörelser som jag här bl. a. efteriyser? Bara en kommentar om valdagen. Utöver den författningsutredning somJag förväntar mig skall komma och som kommer att behandla den gemensammavaldagen och mandatperioden vill jag erinra om den utredning som skall se överkyrkomötets ställning m. m. utredningenskall också bedöma de resultat som kyrkans egen utredningsnämnd har lagt framför diskussion. Jag vill därför inte mera konkret uttala mig om vilken lösningsom vore atl föredra. Det skulle vara att föregripa den utvärdering som görs iden utredningen. Detär självfallet angeläget atl vi på olika sätt för en debatt som görförutsättningarna företl större valdeltagande vid kyrkofullmäktigvalen lill enrealitet. GÖTHEKNUTSON (m): Eftersom jag är i den någol lyckligare belägenheten att inte behöva tasamma hänsyn till utredningar, kan jag fortsätta all plädera för en särskildkyrklig valdag ungefär av den modell som här skisserats. Jagvill slutligen bara anlägga den synpunkten på problemet med gemensam ellersärskild valdag att om man för samman kyrkovalen med riksdagsval eller medkommunal- och landstingsval eller med samtliga val -om det inte blir någonändring i valsystemet - uppstår givetvis samma förhållande visavi kyrkovalensom vi nu åberopar som skäl för att skilja kommunalvalen från riksdagsvalen. Dåkommer kyrkovalen i skuggan av de andra valen, och därmed har vi inte vunnitnågot annat än attvi kan notera ett högt valdeltagande. Om människorna bara avslentrian kastar in en valsedel vid kyrkovalen, är det ingenting att skrytamed. Det väsentliga i det här sammanhanget som jag vill nå fram till är ettengagemang i dessa frågor. Jag har uppfattal kommunministern så att han heltdelar min uppfattning därvidlag. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Ombiljettpriserna på inrikesflyget KommunikationsministernULF ADELSOHN erhöll ordet för atl i ett sammanhang besvara dels Sten-OveSundströms (s) anmälda interpellation, 1979/80:30, dels EvaWinthers (fp) anmälda fråga, 1979/80:82, och anförde: har frågat mig om jag anser all de genomfördahöjningarna av fiyglaxorna är i överensstämmelse med det trafikpolitiska beslutsom fattade vårsessionen 1979, om jag anser alt de beslutadelaxehöjningarna överensstämmer med målsättningen atl bedriva en offensivregionalpolitik och om jag är beredd att vidla snara åtgärder för alt förändraden prispolilik som råder pä området. EvaWinther har under åberopande av regeringsförklaringen och de beslutadeprishöjningarna på en del fiyglinjer i bl. a. frågat mig vilkaåtgärder jag avser all vidla. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Dettrafikpolitiska beslutet , som i förslå hand avsåg väg- ochjärnvägstrafiken, innebär bl. a. att en marginalkostnadsba.serad prissättning Genomen sådan prissättning uppnäs ett effektivare resursutnyttjande, Iinrikesflygel tillämpas ell nytt prissystem med endifferentierad och till stor del marginalkostnadsgrundad prissättning. Den nyaprissättningen innebär att speciella lågpriser, vanligtvis undertidigare ordinarie pris, tillämpas på ett stort antal avgångar. Till dettakommer atl förmånliga rabatter har introducerats bl, a. för familjer på samtligapriser, dvs. även på lågpriserna. Det nya prissyslemel ligger således i linjemed de trafikpolitiska riktlinjer som fastställde . SenastLIN och SAS fick myndigheternas tillstånd att genomföra allmänna höjningar avfiygpriserna värden , dvs. för nästan tvä år sedan. Under dennatid har bolagen fått vidkännas betydande kostnadsökningar. Det gäller framförallt bränslekoslnaderna, som enbart ökal med ca 100 96.Bränslekostnadernas andel av LlN:s totala kostnader uppgår f n. till 22 96 mottidigare drygt 12 96. Den ändrade koslnadsstruk-turen har framförallt påverkatflygdriftens rörliga kostnader, vilket resulterat i att kostnaderna för atlflyga på längre sträckor ökat förhållandevis myckel. Delhar varit nödvändigt all kompensera och för de ökade bränsleprisernamed särskilda bränsletillägg. Till skillnad mol tidigare ingår numerabränslelilläggen i de ordinarie priserna, vilket också gäller den särskildabokningsavgiften. Detta betyder atl också bränsletillägg och bokningsavgifiingår i den summa på vilken olika rabatter beräknas. LINoch SAS begärde alt få höja flygpriserna med igenomsnitt ca-7 96. , som skall godkänna de inrikespassage-rarpriserna, har funnit atl och styrkt behovet av enprishöjning av den omfattning bolagen begärt. i länhar emellertid hos regeringen begärt omprövning av luftfartsverkets beslut.Ärendet remissbehandlas f n. och kommer därefter att beredas iregeringskansliet. Jaghar liksom sett pressuppgifter pä alt vissa relationerskulle drabbas av prisökningar . Man har t. ex.gjorlgällandeatt priset på sträckan lur och retur ökat frän 330kr. Vad man då jämför är ett särskilt minipris som tidigare fannspå sträckan med det nya normalpriset. Om man däremot före ochefter höjningen, finner man att priset höjts med endast . tur och retur.En Jämförelse mellan det gamla och nya normalpriset visaren sänkning med 20 kr.Vid bedömning av de aktuella prishöjningarna måste man, som följd av det nyaprissystemets utformning, även beakta tidtabellens uppläggning ochkombinationen av normal- och lågpriser. Detta är nödvändigt, om bedömningenskall bli rättvisande. Utvecklingeninom inrikesfiyget har , som följd avlågprissatsningen, varit mycket positiv. Med index 100 harsåledes antalet passagerare ökat till 175 och kostnaderna ökat till 150, medanden genomsnittliga prisnivån uppgår till 90 . Enligt min meningråder, som jag sade inledningsvis, inte något motsatsförhållande mellan del nutillämpade prissyslemel inom inrikesflyget och de principer för trafikpolitikensom lade fast . Systemet med lågpriser tillgodoser också i höggrad de regionalpolitiska ambitionerna. Jagvill slutligen erinra om den s. k. lufttransporiuiredningen. a. till uppgift att belysa förutsättningarna för samhällsekonomiskteffektivare arbetsformer inom luftfarten, sä att fiygets speciella förutsättningarinom ramen för den totala transportförsörjningen tas till vara. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min interpellation. Underde har flera förslag från de nordligaste länen arbetats fram, allti förhoppningen atl man skall få slalsmaklernas stöd för en trafikpolitik somkan skapa "ett rundare ". För detta arbete spelar självfalletockså flygels biljettpriser en viktig roll. Frånutvecklingssynpunkt kommer beslutet om de kraftigt höjda biljettpriserna pä flygetatl innebära att t, ex, läns näringsliv får försämrade möjligheteratt konkurrera ute på den nationella och internationella marknaden,