prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tycker ändå att den här frågan har fallit långtframåt. "Enligt utskottets uppfattning är en tioårsperiodnormall tillräcklig för att tillgodose syftet med reglerna," Del kan vararikligt i vanliga fall men absolut inte när det gäller granbarkborreskadadskog, där man - på sätt som jag varit inne pä- kanske måste avverka helabeståndet på en gång. Men sedan säger utskottet: "Utskottet vill emellertid inte bestrida all stormfällningar,insektsangrepp oeh liknande händelser motiverar så stora avverkningar atl eninkomstutjämning ler sig rimlig, och att skäl kan tala fören förlängning av uppskovsliden i kalaslroffallen. En förlängning aktualiseraremellertid flera frågor av principiell nalur, och utskottet är inte berett alti detta sammanhang ta ställning härtill. Utskottet utgår ernellerlid från altregeringen i sina fortsatta överväganden angående skogsbeskaltningenuppmärksammar problemet och prövar lämpligheten av särskilda regler ikalaslroffallen. Någon särskild åtgärd från sida med anledning avdessa motioner är enligt utskottets mening inte motiverad," Så säger alltså utskottet och avstyrker motionen merformellt. Jag vill gärna ha sagt alt jag hoppas allvirkesförsörjningsutredningen, som har fått budgetrninislerns uppdrag atl sepå dessa frågor, skall kunna komma rned förslag. Jag hoppas också att denskrivning som utskottet gjort skall kunna vara vägledande för de skogsägare somjag talat om. så all de kan sälla i gäng med större avverkningar och kanräkna med alt elt nytt beslul fallas på områdel, atl gälla årstaxering. Jag serdet här som elt steg pä vägen i delta fall, och därför anser jag all motionenär rätt långt bifallen, även om den är formellt avstyrkt. Till sistvill jag bara säga att visst tror jag atl del här kan stimulera till större Onsdaeen den avverkningar- vi fär hoppas att del blir sä vid genomförandet av det 4 jpj ggQ propositionsförslagsom nu är tillstyrkt av utskoltsmajorileten, även om jag interäknar med några rekord i den vägen. Jag tror emellertid att den åtgärd Insättning på som vimotionärer tagit upp skulle för den aktuella delen av landet ha varil skogskonto väldigt effektiv. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskoltets hemställan. har i huvudsak redogjort förvad utskottet sagt angående denna motion om en förlängning av den tid, undervilken beloppen skall slå inne, till . Jag vill bara säga att rent principiellt anser vi alttioårsperioden är tillräcklig. Det skall vara fråga om en utjämning under denlid som medlen behöver tas i anspråk för nyplanlering och andra efterarbeten.Men vi är också medvetna om - och vi har blivit påminda orn det ganska ofla iriksdagen - atl det uppstått problem framför allt i , Med utgångspunkti den situationen har utskottet pekat på angelägenheten av all man uppmärksammarproblemen vid den fortsatta behandlingen av skogsbeskaltningen. Att ta in dessa ting i skogskonlolagstiftningen har vibedömt vara omöjligt, men vi har inte bortsett från problemen, utan viförutsätter alt de uppmärksammas i del fortsatta utredningsarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i belänkande 58 mom, 1röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäCurt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 156 Inskränkning i rätlen alt överlåta bostadsfastighet Utskottets hemställan bifölls, § 5 Föredrogs belänkande 1979/80:59 med anledning avproposition 1979/80:164 om dubbelbeskattningsavtal mellan oeh NyaZeeland, Utskottets hemställan bifölls. § 6Inskränkning i rätten att överlåta bostadsfastighet Föredrogs lagutskottets betänkande1979/80:28 med anledning av motion om inskränkning i rätten att överlåtabosladsfastighet, Jag vill först meddela kammarens ledamöteratl jag inte har något annat yrkande än utskottets. Föreliggande betänkande från lagutskottet behandlar enmotion som innehåller förslag till åtgärder för att komma lill rätta medsmåhusspekulationen, Sinåhusspekulationen är etl utbrett fenomen. Spekulationendrabbar bosladskonsumenlerna hårt. Den leder lill högre boendekostnader ochalll större svårigheter för vanliga inkomsttagare att efterfråga denna bostadsform.Den leder också lill ökade förmögenhetsklyftor och en alltmer tilllagandebostadssegregation. Som utgångspunkt för våra motionsförslag har vi tagit denkartläggning av spekulalionen på småhusmarknaden sorn bosladsslyrelsengenomförde 1977, Av kartläggningen framgår att kommunerna uppleverspekulationen som elt stort problem och något som direkt strider mot kommunernasbostadspolitiska ambitioner. Kommunerna menar också alt möjligheterna allförhindra spekulalionen är ytterligt begriinsade. Brislen på lagligt stöd ochosäkerheten om del rättsligt bindande i de lilliimpade metoderna anges ienkäten som några av svårigheterna. Mot den här bakgrunden tycker vi motionärer alt det äranmärkningsvärt atl regering och riksdag inte tidigare pa ett mer kraftfulltsätt ingripit mot missförhållandena. Del enda som egentligen skett sedan 1977är all köpeskillingskonirollen förlängts från två lill samt alt vissaändringar skett i reglerna för kornnurnal borgen för bostadslån, I vår motion föreslår vi atl klara regler skapas som gerkommunerna möjligheter atl inta klausuler i köpeavtalen som förbinder köparenatt inte försälja lill annan än den kommunen anvisar eller godkänner och påandra villkor än de kommunen släller upp på. Vi menar alt de rättsligaoklarheterna beiriiffande sådana s, k, direkta överlåtelseförbud bör skingras. Viföreslår också atl jordabalken skall ändras så all molsvarande regler Nr 163 kan siällas upp för lornirälisupplålelser, Onsdaeen den Orn kommunerna de här instrumenlen i kampen rnot boslads- a igon spekulalionenfinns det förutsättningar alt komma åt i vart fall de viirsta missförhållandena på bostadsmarknaden. Det är med tillfredsställelse vi konstaterar alllagulskoltet tagit allvarligt på de problem som vi pekar på i motionen. Detlycks alt döma av utskoltsbetänkandel finnas en bred politisk enighet ombehovet av krafttag mot småhusspekulalionen. Och det är bra. Det har inlealllid varil en sådan samstämmighet i synen på de här problemen. ställningslagande tolkar vi som elt klartavvisande av den passivitet som präglat regeringens handläggning av frågan. Denpassiviteten illustreras av bostadsministerns skrivningar ibudgetpropositionen. Där drar bostadsministern följande något egendomligaslutsats av bosladsslyrelsens enkät, nämligen att det f. n. inte finnstillräckligt underlag för alt bedöma behovel av ändringar i gällandelagstiftning. föreslår emellertid lagutskottet atl skall geregeringen lill känna vad utskottet anfört angående överväganden om utformningav regler om överlåtelseförbud. Del är en uppmaning till regeringen all handla.Den uppmaningen kan vi motionärer ställa upp bakom, och vi förutsiitter allregeringen handlar snabbt - gärna så snabbt atl beslut om kompletteringar av lagsliflningenkan ske i nära lidsrnässigl samband rned den aviserade skärpningen avrealisationsvinstbeskattningen. Jag haringet annal yrkande än ulskotlels. Överläggningen var härmed avslutad. Lltskottets hemställan bifölls. § 7 Föredrogs betänkande 1979/80:34 med anledning avpropositionen 1979/80:132 om ändring i upphovsrättslagen (1960:729), m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 8 Vissa taxifrågor Föredrogs trafikutskottetsbelänkande /80:27 med anledning av propositionen 1979/80:142 om vissalaxifrågor jämte motioner. I proposition 1979/80:142 haderegeringen () föreslagit att dels anta ett inom upprättatförslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559), ' 187 dels godkänna de av föredragande departementschefenförordade riktlinjerna för reformer på taxiområdet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande; "I propositionen lämnas förslag till effektiviseringoch rationalisering av taxis verksamhet. Taxis roll i den kollektivatrafikförsörjningen - såväl i tätorter som pä landsbygden - betonas bl. a.genom ökad samverkan mellan myndigheterna, taxi och huvdmännen förkollektivtrafiken. Med hänsynstagande till lokala förhållanden skapasmöjligheter för en mer flexibel tillståndsgivning. Vidare föresläs atttaxitaxan förenklas och byggs upp sä att den skall stimulera effektiviteteninom näringen. Stor vikt läggs vid att utvecklingen i fråga om tekniskahjälpmedel för taxi - beställnings- och trafikledningssystem, taxametrar m. m.- noga följs. Åtgärder föreslås också för att komma till rätta med olagayrkesmässig trafik, s. k. I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna 1979/80:919av (), 1979/80:1747 av m. fl. (s), vari yrkatsatt skulle 1, som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för arbets- ochvilotid, 2, som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta sanktioner för brottmot gällande lagstiftning, 3, som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpt övervakning av den yrkesmässigalastbilstrafiken. dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1972 av . (vpk), vari yrkats att beslutade 1. att medgodkännande av regeringens förslag i övrigt avslå förslaget om upphävande avbestämmelserna i 2 kap. 18 § yrkestrafiklagen om krav pä särskilda skäl förtillstånd till juridiska personer, 2. att som sinmening uttala vad som i motionen i övrigt anförts om inriktningen påtaxiverksamheten, 1979/80:1989av (), 1979/80:1990 av Sfina (), 1979/80:1991 avRoland () och 1979/80:1992 av m. fl. (s), vari yrkatsatt beslutade att 1. som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen om anslutning tillbeställningscentral, 2. som sin meningge regeringen lill känna vad som anförts i motionen om föreskrifter ilaxitillstånd, 3. som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen om taxitaxanskonstruktion och drickssystemet. 4. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om den uppföljningen av utvecklingen av företagsstrukturen inom taxinäringen. 1. att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motion 1979/80:1972 yrkandet 1skulle anta förslaget till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559) medden ändringen beträffande ikraftträdandebesläm-melsen att 2 kap. 18 och 19 §§och 3 kap. 9 § skulle upphöra att gälla , 2. att riksdagenbeträffande taxi i den kollektiva trafikförsörjningen med bifall lillpropositionen i motsvarande del skulle a. lämnamotion 1979/80:1972 yrkandet 2 utan åtgärd, b. avslåmotion 1979/80:1991 yrkandet 2, 3. att beträffande taxis förelagsstrukturmed bifall till proposi tionen i motsvarande del skulle a. lämnamotion 1979/80:1991 yrkandet 1 utan åtgärd, b. lämnamofion 1979/80:1992 yrkandet 4 utan åtgärd, 4. att riksdagenbeträffande turordningsprincipen, tillståndsgivningens närmare utformning samtbeställningscentraler och annan samverkan med bifall till propositionen imotsvarande del lämnade motionerna 1979/80:1989, 1979/80:1990 och 1979/80:1992yrkandena 1 och 2 utan åtgärd, 5. att riksdagenbeträffande taxitaxan med bifall till propositionen i motsvarande del lämnademotion 1979/80:1992 yrkandet 3 utan åtgärd, 6. att riksdagenbeträffande olaga yrkesmässig trafik med bifall till propositionen imotsvarande del skulle a. lämnamotion 1979/80:919 utan åtgärd, b. lämnamotion 1979/80:1747 yrkandena 2 och 3 utan åtgärd, 7. att riksdagenlämnade utan åtgärd motion 1979/80:1747 yrkandet I om arbets- och vilotid, 8. att iövrigt godkände de riktlinjer för reformer på taxiområdet som hade förordats ipropositionen. Följande två reservationer hadeavgivits av , , , , , oeh (alla s): I. beträffande anslutning tillbeställningscentral, vari reservanterna ansett att utskottet under 4 borthemställa att beträffande lurordningsprincipen,tillståndsgivningens när mare utformning samt beställningscentraler och annan samverkan som sin mening skulle ge regeringen till känna vad reservanterna med anledning av motion 1979/80:1992 yrkandet 1 anfört om anslutning till beställningseentra- ler samt med bifall till propositionen i övriga här berörda delar lämna motionerna 1979/80:1989, 1979/80:1990 och 1979/80:1992 yrkandet 2 ulan åtgärd, 189 Nr 163 2. beträffande arbets- och vilotid, varireservanterna ansett alt utskottet den ""d-" ""'hemställa 4 iuni19S0 ' med anledning av motion1979/80:1747 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen lill kännavad reservanterna anfört om arbets- och Vissa taxifrågor ''o''" Taxinäringen, som vi skall behandla under denhär punkten på dagordningen, är en näring med stora svårigheter och problem.Dessa emanerar i mångt och myckel från del fiiklurn atl de bestämmelser somreglerar näringens grundläggande förutsättningar inle nämnvärt har ändrats påmyckel . Del samhälle i vilket taxi verkar har däremot förändratsradikalt. Det här har naturligtvis påverkat näringens sätt att fungera och dessmöjligheter all fullgöra sina uppgifter. Taxis svårigheler är av många slag: konkurrens frånprivatbilism och kollektivtrafik, problemet rned de svårförutseddaefierfrågenukluationerna. den ständiga och svåra balansgången mellan etl högtkapaciletsulnyltjande och en acceptabel servicenivå och sist men inte minstproblemet med den tilltagande olaga laxilrafiken, den s, k, svarlåkningen. Denär - det är alla överens om - elt minst sagt osmakligt sätt alt beröva seriösataxiutövare behövliga inkomster. Den är också - vilket aktuella händelser här iStockholm visar - en fara för kunderna, sorn utsätter sig för slora riskergenom att använda sig av svartåkarnas tjänster. Regeringens proposition 1979/80:142 behandlar de härfrågorna på elt i stort sett tillfredsställande sätt. Den innehåller en delförslag sorn vi socialdemokrater har kunnat ställa oss bakom, I vår rnolion1992 har vi emellertid ytterligare understrukit det stora allvaret i en delproblem och lagt fram förslag som går längre än regeringens. Vi ansluter osssålunda i motionen till förslaget om borttagande av bestämmelsen om särskildaskäl för att juridiska personer skall få laxitillstånd. betonar viemellertid de risker som detta kan medföra i form av elt ökat antal okontrolleradeköp och försäljningar av små förelag. Vi kräver därför all skallges möjligheter att följa upp utvecklingen av företagsstrukturen inomtaxinäringen och därvid särskilt bevaka sådana tendenser. Vi förväntar ossockså atl länsstyrelserna ingriper för atl förhindra olämpliga överlåtelser. När det gäller taxis strukturproblem i övrigt pekar vi påden s, k, slruklurarbetsgruppens förslag lill riktlinjer för bolagsbildning, rnen terar svårigheterna med att lägga fast en modell för hela landet, rned tanke på de skiftande förutsättningar som råder i olika regioner och kommuner. Tillståndsprövningen är en annan viktig förutsättning för en sund taxinäring. Vi trycker här på att det är yrkeskunnandel - bl. a. dokumenterat i längden på yrkeserfarenheten - och ekonomiska förutsätt ningar som skall ligga till grund för prövningen. Vi visar på möjligheterna alt dra in tillstånd för laxiägare som inle följer gällande regler och på 190 önskvärdheten av alt man skriver invissa förpliktelser i tillstånden. Departementschefensförslag när del gäller all komma till rätta med Nr 163 svarlåkningengenom skärpta straffpåföljder kan vi ställa oss bakom, liksom den förslagetom en modernisering av taxilaxan och slopandet av dricksen. I del 4 jpj {gQ senarefallet understryker vi dock starkt alt detta inte far innebära en lönesänkning för de anställda. Vi har, herr talman, i slort sett fält gehör för de härsynpunkterna i utskoltsbetänkandel och därför inle haft anledning till någonreservation på dessa punkter. När det däremot gäller elt av de viktigastevillkoren för alt vi skall få en sund och stark taxinäring i vårt land harmeningarna gått något isär. Det gäller anslutningen av alla laxilrafiksulövaretill gemensamma beslällningscenlraler. Alt alla laxilrafiksulövare ansluts tillsådana centraler är en förutsättning för att vi skall få en rationelllaxiverksamhet med möjligheter att erbjuda de anställda en trygg anställningoch kunderna en god service. Det är också en förutsättning för alt taxi skallkunna hävda sig inom kollektivtrafiken och kanske i ökad utsträckning åta sigsarnhällsbetalda uppdrag. Mot denna bakgrund ärdet naturligt för oss socialdemokrateralt ge kravet på anslutning lill beslällningscenlraler ökad tyngd genom allbegära atl delta krav regelmässigt skall anges sorn en föreskrift itillståndet. Detta krav finns också med i motion nr 1989 av . Mendelta ville den borgerliga utskottsmajoriteten inte vara med om. varför vitvingades till en reservation pä den punkten. Jag ber därför avslutningsvis attfå yrka bifall till denna reservation, som har fogals lill ulskolletsbetänkande som reservation nr 1. kommer senare att närmare utvecklatankegångarna bakom reservation nr 2. (vpk); Taxiverksamheien kännetecknas numera av denständigt växande andelen sarnhällsbetalda uppdrag i form av skolskjutsar,färdtjänst, kompletteringstrafik och sjuktransporter. Erfarenhetsmässigt utgörsdessutom en övervägande del av övriga uppdrag ofta av tjänsteresor betalda avolika samhällsorgan. I själva verket tenderar taxi atl bli en kommunalsamhällsfunktion, och verksamheten är ofla till - ja. pä rena landsbygdenlill -finansierad direkt eller indirekt via samhällsuppdrag. Deltaförhållande har visserligen redovisats i ulredningen TAXI- krav- ochutveeklingsmöjligheler (Ds K 1979:4) men däremot inle beaktats i resonemangenom de framtida organisationsformerna för taxiverksamheien. Som framhålls i vpk-rnolionen 1979/80:1972 torde r-edan idagens liige en kornmunalisering av taxi vara aktuell i de största städerna. Enkommunal laxiverksamhet i smidig organisationsform är därvid inte mer sensationellän den kommunala kollektivtrafiken i övrigt. En gemensam användning av tekniskaoch administrativa resurser mellan exempelvis busstrafik och taxi skullerimligen innebära förelagsmässiga fördelar. Taxiverksamheten har en typisk småförelagsstruklur. Av 9000 trafiktill stånd i landet innehas de flesta av enbilsåkerier. Endast mellan 400 och 500 191 Nr 163 företag har mer än en bil, ochföretag med flera bilar är sällsynta. Onsdaeen den ''" samverkan mellan taxiägare är tydlig. Det gäller då främstgemensamma 4 iuni1980 beslällningscenlraler. Tekniskaframsteg som radiokommunikationer och data driver på denna utveckling. Det finns lokala föreningar som ingår i Vissa taxifrågor länsföreningar, vilka i sin luringår i Svenska taxiförbundel. Denna småföretagsstruktur, som ofla framhålls som enangelägen oeh bra företagsform av många regeringsledamöter, inte minst urstatsministerns eget parti, har tydligen intesamma förståelse hos kommunikationsministern.Han vill nämligen undanröja de lagstiflningshinder som han anser föreligger föratt juridiska personer, dvs. bolag och liknande företag, lättare skall kunna fålaxitillstånd. Det skall enligt förslaget gå lill så att yrkestrafiklagen ändrasoch gällande "särskilda skäl" för juridiska personersetablering las bort ur lagen. Enligt vår mening är det inte någon fördel med att slopadenna bestämmelse. I likhet med och iStockholms län motsätter vi oss detta förslag. Vpk delar därvid farhågorna, bl.a. uttryckta i motion 1979/80:1991 av , att finans- ochbilfabrikanlintressena därmed kan få ett stort och otillbörligt inflytande itaxirörelsen. Behovet av en samhällsstyrning med beaktande av hushållning medenergi och miljö har kommit till klart uttryck i de senaste årensriksdagsbeslut om trafiken. Kommunala länsorgan har, som alla vet, nu ansvaretför den regionala trafikens organisation. Men regeringens förslag, som syftartill en öppning för bolagselablering i taxiverksamheten, är ägnat alt ökariskerna för okontrollerade köp och försäljningar av små företag. Den önskvärdakommunala planeringen av taxiverksamheien kan därigenom tvärtom försvåras. Vivill i detta sammanhang f. ö. betona att nu gällande yrkestrafiklag inteutesluter möjligheten för juridisk person, bolag eller liknande alt etablerasig. Däremot tycker vi det är rimligt oeh riktigt att samhällsorgan som t. ex.kommuner även fortsättningsvis skall kunna pröva lämpligheten härav i varjesärskilt fall. Denna kontroll och styrningsmöjlig-hel kan inte ersättas avallmänna ordalag om all, som del står i betänkandet, "iransportrådet nogaföljer utvecklingen". Utskottet motiverar också förslaget med atl kravet pä"särskilda skäl" inte finns kvar för lastbils- och busstrafiken.Oavsett hur del kan förhålla sig med fördelarna härav, så är taxiverksamhetenav speciell art och inle ulan vidare jämförbar med lastbils- oeh busstrafik. 1 de fallstörre förelagsenheter anses främja samhällsekonomisk effektivitet och bättresociala förhållanden för dem som arbetar i laxinäringen, bör enligt vår meninginriktningen vara verklig stimulans till fastare samverkansformer eller, därså befinns lämpligt, kommunall huvudmannaskap för taxi. Våra invändningargäller alltså den föreslagna ändringen av yrkestrafiklagen - en ändring somenligt vår mening inle är ägnad att åstadkomma en effektivare laxiverksamhet. Iövrigt har vi sagt i vår motion att propositionen om laxifrågorna innehåller enhel del värdefulla förslag och synpunkter. Med det anförda yrkar jag, herrtalman, bifall till vpk:s motion 192 1979/80:1972under mom. 1 och 2 i ulskotlels hemställan. I vad avser mom. 4 Nr 163 och 7 yrkar jag bifall lill reservationerna 1 och 2. ROLFCLARKSON (m): Den enskilde förelagaren betalar ofla siltoberoende och sin Vissa taxifrågor initialivlusta med slora uppoffringar avfritid och familjeliv, av trygghet och bekvämlighet. Elt av de bästa exemplenhärpå är den egne förelagaren i laxibransehen. Av honom eller henne krävs ettutpräglat servicesinnelag, tålamod och fördragsamhel, intresse för medmänniskoroch samhällsförhållanden samt försakelser inom en rad områden som gör detdagliga livet lättare. När vi nu lägger ut en ny kurs för taxinäringen medantagandel av proposition 142 och trafikutskottets belänkande nr 27, så ärdelta menat att bli till fördel för hela branschen. Taxi är en konsumentvänligkollektivtrafikform i särklass. Vilken annan hämtar resenärerna och lämnar avdem exakt enligt önskemål, och vem tar hand om dem pä samma föredömliga sättunder färden? Som en del i etl samordnat lokall och regionaltkollektivtrafiksystem har taxi alla förutsättningar att spela en framståenderoll. fyller taxi en rad olika funktioner i olika delar avlandet. Taxi måste därför organiseras med största hänsynstagande till dessaolika lokala förutsättningar. Ändrade organisationsformer för alltid med sig osäkerhetoeh ofta missnöje. Del blir iransporträdel som bland alla sina andra uppgifterfår följa utvecklingen av laxinäringen. Även framgent rnåste del få förbli ettnäringsfång som drar till sig pliktmedvelna, konkurrensvilliga företagare.Endast då blir taxi det omistliga inslag i vär transportapparat som det varitfrån början och är. Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottets hemställani dess betänkande nr 27. Taxi, var god vänta. Taxi, var god vänta. Detär en uppmaning som vi väldigt ofla fär höra, åtminstone här i , närvi försöker få tag på en laxibil. Jag har själv i 20 minuterfått lyssna på denna uppmaning. Min förhoppning är all vi i mindreutsträckning skall få höra de orden, när vi vill beställa en taxi. Jag trornämligen att den taxiproposition som vi nu skall ta ställning till här iriksdagen kommer all leda lill en bättre organisation av taxi och därmed ocksåtill ett bättre tillgodoseende av de konsumentkrav som föreligger. Det var emellertid inte för atl närmarekommentera själva propositionen som jag begärde ordet.