prot · G309155 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:155 Förhandlingarna leddes fill en början av tredje vicetalmannen. § 1 Ändring i byggnadsstadgan(forts.) Fortsattes överläggningen om civilutskottets betänkande 1979/80:30. (e); Det här är en replik som kommer ganska sent.Det var ju sedan vi diskuterade frågan förut. Men jag villändå säga ett par saker till . Enligt är avsikten med ändringen av 38 §ibyggnadsstadgan att man inte enbart skall se fill enstaka byggnader utan sefill hela miljöer som är värda att bevaras. Redan med nuvarande formulering av 38 § uppstår svåraproblem för fastighetsägare som vill åtgärda sina hus då kommunerna anförbevarandeskäl som hinder vid ansökan om bygglov. Det finns här i en bostadsrättsförening som villtilläggsisolera och snygga upp fasaderna på 22 stycken smalhus med 350lägenheter. har motsatt sig detta med motivering att området äratt anse som mycket värdefullt ur kulturhistorisk synpunkt. Föreningen delar inte den uppfattningen och kräver attdess husbestånd, som bildar en sammanhängande enhet, skall få sina erkäntenergislösande väggar värmeisolerade. Byggnaderna har dessutom av riksantikvarieämbetetstalesman sagts sakna kulturvärde. Av bevarandeskäl önskar kommunen att fasaderna putsas.Föreningen däremot anser att de skall plåtbeklädas, vilket ställer sig 2 milj.kr. Dessutom förväntar man sig en ytterligare besparing under en20-årsperiod om 2 milj. kr. i minskat underhåll. skulle enenergibesparing motsvarande 3 000 m-* olja vara möjlig. har inte husenkunnat åtgärdas, vilket är en skandal. Det är oklart om har rätt att nekabygglov på de grunder man anfört. Men om vi antar den föreslagnaändringen av 38 § i byggnadsstadgan ges kommunen formell rätt att utöva såstora ingrepp i fastigheternas förvaltning som det här är fråga om.Bostadsrättsföreningen har drabbats av fördyringar som kostar mångamiljoner. Det skall uppmärksammas att kommunens åtgärd även lett fill attföreningen nu gått miste om energisparstöd genom att bygglov inte kunnatbeviljas i fid för det alternativ som är förvaltningsmässigt fördelaktigast. Jag hade inget yrkande förut, och jag har det inte nu heller. Planläggning och byggande m. m. Det var bara så att anklagade mig förut föratt läsa som en viss potentat gör. Jag vill bara tala om för KjellMattsson att min far, predikanten , lärde mig att läsa Bibelnpå rätt sätt när jag var . Så jag hoppades själv att jag kunde läsa bådepropositioner och betänkanden. Men det står ju fritt att bedömahur jag läser. Propositionen är väl värd att läsas, dock intecivilutskottets betänkande, där det egentligen inte står någonting. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 2 Planläggning och byggande m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1979/80:31 medanledning av motioner om planläggning och byggande m. m. I dettabetänkande behandlades motionerna 1979/80:453 av m. fl. (vpk), vari föreslagitsatt uttalade att planering av ett tillräckligt antal barnstugeplatservid ny- och ombyggnad av bostäder borde vara en förutsättning för godkännandeav stadsplan resp. tillstånd till sanering, 1979/80:581av (), 1979/80:583 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt hos regeringen skulle anhålla om förslag till komplettering avbyggnadsstadgan i syfte att uppnå barnsäkerhet även i lägenheter byggda föreden och att denna komplettering även skulle innefatta en skyldighetför fastighetsägaren att utföra årlig kontroll av barnsäkerhetsanordningarnasfunktionsduglighet, 1979/80:585 av m. fl. (vpk), vari föreslagits attriksdagen beslutade att hos regeringen hemställa om förslag för att hävdaallemansrätten i fjällvärlden genom att stoppa exploateringen av fjällområdenaoch möjliggöra för vanliga människor att utnyttja de primära rekreationsområdenai enlighet med i motionen presenterat åtgärdsprogram, 1979/80:746av Axel m. fl. (s), 1979/80:753av (), 1979/80:1009 av m. fl (s), vari såvitt nu var ifråga (yrkande 3) föreslagits att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ytterligare överväganden beträffande demateriella planeringsförutsättningar som samordnade de energipolifiska kravenmed de krav som ställdes utifrån bl. a. bostadssociala och miljömässiga utgångspunkter, 1979/80:1010av (), 1979/80:1029av m. fl. (s). 1979/80:1035 av m. fl. (s), 1979/80:1498 av och (båda fp), vari hemställts att som sin mening gav regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om behovet av bestämmelser i byggnadsstadganom markreservation för förskolor och fritidshem, 1979/80:1502av (), 1979/80:1509av m. fl. (s), 1979/80:1513 av (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde en utredning angående lagstiftning om denyttre miljöns anpassning till handikappades behov, 1979/80:1822av i m. fl. (m), 1979/80:1826av och (båda m), 1979/80:1829 av m. fl. (c), variföreslagits att som sin mening gav regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på byggnadslov för uppförande av vindkraftverk, 1979/80:1835av Per m. fl. (m) samt 1979/80:1837av och (båda s). Planläggning och byggande m. m. 1. beträffandeomprövning av detaljplaner att skulle avslå motionerna 1979/80:585 imotsvarande del och 1509, 2. beträffandefritidsbebyggelse i fjällvärlden m. m. att skulle avslå motion1979/80:585 i vad den inte behandlats under 1, 3. beträffanderiktlinjernas tillämpning för vissa markägarkategorier att skulleavslå motionerna 1979/80:1826 samt 1835 i motsvarande del, 4. beträffandeutvärdering m. m. av det kommunala vetot att skulle avslå motion1979/80:1822, 5. beträffandeutnyttjande av träfiberråvara m. m. som bränsle att skulle avslåmotionerna 1979/80:746, 1029 och 1035, 6. beträffandeenergipolitiska planeringsriktlinjer m. m. att skulle avslå mofion1979/80:1009 yrkande 3, 7. beträffandeenergisparande lokalisering av bebyggelse att skulle avslå motion1979/80:581, 8. beträffandeplanering för barnens miljö att skulle avslå mofion 1979/80:1010. 9. beträffandemarkreservation för förskolor och fritidshem att skulle avslåmotionerna 1979/80:453 och 1498, 10. beträffande stormarknader m. m. attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1837, 11. beträffande ytterligare bostad påjordbruksfastighet att skulle avslå motion 1979/80:1835 i vad deninte behandlats under 3, 12. beträffande handikappanpassning avnärmiljön att med anledning av motion 1979/80:1513 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 13. beträffande barnsäkerhet i äldrebyggnader att skulle avslå Planläggningoch byggande m. m. motion 1979/80:583, 14. beträffande typgodkännande m. m.att skulle avslå motionerna 1979/80:753 och 1502, 15. beträffande byggnadslov förvindkraftverk att skulle bifalla mofion 1979/80:1829. Reservation hade avgivitsbeträffande energipolitiska planeringsriktlinjer m. m. av Per , , , , , ochPer (alla s), som ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80; 1009 yrkande3 som sin mening gav regeringen fill känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffandeutnyttjande av träfiberråvara m. m. som bränsle av Per , , , , , ochPer (alla s). BIRGITTADAHL (s): Vi socialdemokrater har liksom vid ettantal tillfällen lagt fram förslag som gemensamt syftar tillatt med olika medel främja en utveckling mot ett samhälle som präglas av en godsocial miljö och en ansvarsfull hushållning med mark och vatten, energi ochråvaror. I det här betänkandet behandlas yrkande 3 i vår mofion1009. Det gäller vårt krav att åtgärder bör vidtas för att de mål somvi numera har för energipolitiken, när det gäller både hushållning och ettsnabbt införande av de nya energikällorna, och för en bättre social miljö skallfå fullt genomslag i det förslag till ny plan- och bygglag som just nu är utepå remiss och som vi hoppas att skall få behandla under det närmasteåret. Bakgrunden till våra krav är för det första att vi menaratt det är nödvändigt att med särskild kraft lyfta fram de här kraven i centrumför bostads-, bebyggelse- och samhällsplaneringen om vi skall kunna uträttanågot rejält för att förbättra människors levnadsvillkor, värna miljön ochbygga upp det nya energisystemet för framtiden. Vi anser för det andra att det förslag till ny plan- ochbygglag som föreligger inte svarar upp mot de här kraven. Vi anser för det tredje att det är bråttom med attkomplettera , så att de förslag som får att taställning skall svara upp mot de här kraven. Det är också urtidssynpunkt viktigt att se till att det blir en samordning mellan.plan- ochbygglagen och de förslag på energipolitikens område som nästa skall taställning till. Det är ju ingen hemlighet att den nuvarande plan- ochbygglagen i väsentliga avseenden är föråldrad och behöver förnyas, så att densvarar mot de krav som vi numera ställer. Arbetet med att förnya planen harpågått i mer än tio är , jämsides med en intensiv debatt i samhället samtutredningsarbete, forskningsarbete osv. har det också tillkommiten rad speciella bestämmelser för att styra utvecklingen i önskadriktning. Många frågor har stått i centrum för den debatten, vilka har lettfram till krav på skärpta åtgärder i samhällsplaneringen, Jag vill bara peka påsådana saker som kraven på boendemiljön och samspelet med genomförandet avandra viktiga reformer på det sociala området, som gäller barnen, som gäller deäldre, som gäller de socialt utslagna, som gäller de handikappade. De här kraven och den här diskussionen har också förts omden yttre miljön, liksom den även har förts på energipolitikens område. Det ärden nya tidens krav på samhällsplaneringen, som vi borde främja genom att setill att de får fullt genomslag i den nya . Därför är vibåde förvånade och besvikna över att det förslag som föreligger inte allstar upp och tillgodoser de här kraven på det sätt som vi och väldigt mångaandra människor hade förväntat oss. Man har inte heller visat på vägar att på ett samlat sättlösa de problem som åtminstone övergångsvis kan finnas. Visserligen tror viinte att de här olika kraven - som ställs från olika utgångspunkter -långsiktigt är oförenliga, men det är klart att det som sagt kan bli konflikteri övergångsskedet. Det kan uppstå problem med att klara en sektorsövergripandeplanering, och det kan bli svårigheter med att utveckla den kommunala planeringen.De problemen borde, menar vi, ha behandlats mycket klarare och mer ambitiöst iförslaget fill ny lagstiftning. När nu så inte har skett, föreslår vi attriksdagen skall uttala att regeringen i det fortsatta förarbetet för detslutliga lagförslaget skall se till att kraven fillgodoses. Vi tycker att mångahändelser väldigt kraftigt understryker våra krav. Detta gällerinte minst folkomröstningsresultatet men också - naturligtvis - den diskussionsom nu förts om barnens levnadsvillkor eller den sociala utslagningen. Det är med stor besvikelse som vi konstaterar att de andrapartierna inte vill biträda de här, som vi tycker, så enkla och självklarakraven från vår sida. Vi är kanske ändå inte så värst besvikna på -av dem hade vi nog inte väntat oss någonting annat än negativism - men vi ärbesvikna på folkpartisterna, som ju stod bakom linje 2 och dess avvecklingsplansom bl. innehåller kravet att "plan- och bygglagsfiftningen skallanpassas till höjda hushållningskrav och till behovet av att snabbare få framalternativa uppvärmningsformer". Där finns också en rad andra förslag som ställer krav påsamordning mellan de förslagen och . Jag vill bara peka påkravet på en särskild energihushållningslag. Vi tycker att det borde ha varitnaturligt för att fullfölja sitt arbete i linje 2 genom att stödjavåra krav. Och det borde också ha varit naturligt för dem som stodbakom linje 3 att stödja våra krav - inte minst för , som ju har drivitliknande krav förut, bl. a. när en centerpartist var bostadsminister och i denegenskapen uttalade att man nu måste ta fill krafttag för att få en samordnadplanering när det gäller miljö och energi. Jag vill citera ur ett av dåvarandestatsrådets tal; "Bättre boendemiljö måste emellertid utredas och planerashand i hand med att det långsiktiga programmet för energibesparinggenomförs." Planläggning och byggande m. m. Planläggning och byggande m. m. säger utskottet till råga påallt att våra förslag, om de tillgodosågs, skulle försena detta arbete. Men detär ju, herr talman, tvärtom. Det är utskottsmajoriteten som vill försenaarbetet, genom att hänvisa till pågående utredningsarbete på annat håll ochavvisa vårt förslag om att åtgärder skall vidtas som kan få fullt genomslag förplan- och bygglagen . Vi vill ha ett skyndsamt arbete, så att deåtgärder som är nödvändiga kan ge resultat snabbt, före den tidpunktdå vi skall kunna fatta beslut om den nya och deenergipolitiska riktlinjer som kommer att bestämma utvecklingen under1980-talet. Det betyder att detta arbete måste göras och intebegravas i andra utredningar. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen. Får jag också uttrycka vår tillfredsställelseöver att ett enigt utskott med anledning av en socialdemokratisk motion uttalaratt åtgärder skyndsamt bör vidtas för en fortsatt handikappanpassning avnärmiljön och att också skall få en redovisning av pågående arbete påområdet inkl. förslag till de åtgärder som erfordras för att nå detta mål. Detär ett bra förslag, och det var bra att vi kunde bli eniga om det. LARS-OVEHAGBERG (vpk): När det gäller planläggning och byggandekommer jag att uppehålla mig vid den ohämmade exploateringen av fjällvärldenoch andra rekreationsområden i vårt land. Det pågår en omfattande annonsering från exploatörernassida, och de ser till att man köpa andelar i privata fritidshus. Dessa ärbelägna i de attraktiva områdena i fjällvärlden och även i övriga landsdelar. Detär alltså de eftertraktade naturområdena som exploateras till privata stugbyar.Penningstarka personer bereder sig tillträde till dessa områden.Allemansrätten sätts ur spel. Dessa rekreationsområden, som har sagt skallskyddas, hotas av denna privata stugbyverksamhet. knaprar man pådessa miljöer. Uppgifter tyder på att antalet privata fritidshus ökar mycketkraftigt. De betingar skyhöga priser, och den äldre permanenta bebyggelsen idessa orter används också för fritidsändamål och köps upp. Man utestängerdärmed ortsbefolkningen från möjligheten att förvärva lediga hus förbostadsändamål i dessa miljöer. Penningstarka intressen kan i motsats till kommunerna köpaupp åtråvärda naturområden och exploatera dem. Kommunerna tvingas att varaåskådare och se på hur rovdriften sker på naturen. Statliga pengar tillförsinte kommunerna så att de kan skapa en ny inriktning av politiken, en nyplanläggning och ett byggande. Alternativa former till dessa privatägda stugbyar måsteutvecklas. Kommunerna måste få resurser så att de kan föra en annan markpolitikoch skapa alternativa former för fritidsboende. Den fysiska riksplaneringen skulle hindra exploateringenav våra mest attraktiva områden. Men som det numera förhåller sig med beslutoch lagar i ,så innebär de endast vackra målsättningar och vackra ramar. Förverkligande avbesluten och tolkning av innehållet överlämnas åt marknadskrafterna ochkapitalkrafterna. De som skall förverkliga detta har ingen möjlighet att ståemot dessa krafter. Det pågår f. n. en fullkomlig explosion i spekulation, ochdet beror på att vårt samhälle är i kris, I detta läge hotas allemansrättenalltmer. Myndigheter av olika slag, som tillsatts för att förverkliga målen,blir än mera passiva än tidigare, och kapitalet får styra. Regeringen ochriksdagens majoritet ser också till att tillräckligt många utredningar är igång, och vidtas inga åtgärder för att stoppa dennakapitalstyrning. Det är tydligen kapitalintressena man skall tjäna. I den härkrisen för samhället och ekonomin upplever vi alltså att de penningstarkaintressena fördelar ännu mer till sin förmån. Det är de mest attraktivaområdena som de gör det ännu svårare för vanliga inkomsttagare att utnyttja -som dessa senare drabbas av ekonomisk utarmning. Det betyder attområdena privatiseras. Vpk anser att det nu behöver vidtas åtgärder snabbt, ochvi har lagt fram ett åtgärdsprogram, som i utskottet anses vara alltför tungtartilleri. Man skall tydligen föra en låtgåpolitik. Vi har preciserat våra kravi några punkter: stopp för alla privata hus som inte har färdigahusstommar. Bygg- och planstopp i syfte att utreda hurbebyggelsen skall se ut, lokaliseras, dimensioneras och ägas. Stopp för alla privata markköp inom alla primärarekreationsområden, om marken skall användas till fritidshus eller liknande.Detta förbud bör även gälla skogsbolagen och deras rätt att bygga privatafritidshus i varje form. Omprövningar av alla fysiska detaljplaner - även dem somfastställts - för att garantera riktlinjer beträffande användningenav våra gemensamma naturresurser. Statlig hjälp av större omfattning för att snabbt få framgenomtänkta planer för i första hand de primära rekreationsområdena, men ävenför andra efterfrågade naturmiljöer. En ny form av prövning av alla planer i dessa områden. Denskall garantera att våra nationella intressen och beslut blirtillgodosedda. och rekreationsberedningen i regeringen bör sebyggpla-nerna innan de godkänns. Skärpning av skatten på realisationsvinst i samband medförsäljning av fritidshus och fritidshustomter. Ett kraftigt utbyggt stöd till kommunerna och andraallmännyttiga organ och stiftelser, så att de kan organisera och förvalta deanläggningar som behövs för övernattning och kommunikationer inom attraktivanaturområden. Snar utbyggnad av kollektiva transporter till och frånsamt inom attraktiva områden, t. ex. de primära rekreationsområdena. Statliga subventioner som möjliggör att vanliga människorutan kapital kan åka och vistas i primära rekreationsområden. Planläggning och byggande m. m. Planläggning och byggande m. m. får inte ha för höga hyror, vilket annars starktdiskriminerar stora grupper. Omfattande regionalpolitiskt stöd till de kommuner sominom sina gränser har primära rekreationsområden. Om detta sker får de lokalapolitikerna inte några sysselsättningspolitiska motiv att tillåta privatspekulationsverksamhet i form av privat stugbyggande. Utskottet avstyrker motionen. Det går inte, enligtutskottet, att ompröva fysiska detaljplaner. står tydligen heltmaktlös, eller rättare sagt; majoritet är helt ointresserad av attstoppa exploateringen. Jag hade uppfattat det hela så, att det är somhar till uppgift att se till att lagarna efterlevs och - om de inte gör det -påpeka genom uttalanden och annat vilken inriktning man skall ha. Gör man inte någonting nu kommer befintliga planer attexistera framåt-i direkt strid mot det beslut vi fattade i början av1970-talet. Det kan inte vara en stark politik, och de som handhar dessa frågori år måste väl i ärlighetens namn tycka att de spelar enmycket negativ roll när de tillåter de här krafterna att fortsätta verka. Mangömmer sig bakom utredningarna, men man gör ingenting de arbetar- fastän man vet att utvecklingen går åt fel håll. Det finns inte ens enantydan om det i utskottets skrivning. Utskottet anför att vpk-motionen inte förfram någon konstruktiv kritik och att motionärernas syften inte tillgodoses medså grova medel som föreslås i motionen. Förverkligandet av den fysiskariksplaneringens grundläggande mäl skall ske inom ramarna för en kommunalplanering enligt riktlinjerna. Det är ju det som sker , och det är det somslår så snett. Se bara på den kommun som ligger närmast oss i detsydligaste fjällområde som vi har i det här landet, nämligen kommun.Där är de kommunala instanserna helt överkörda. De planerar efterprivatspekulanternas behov. Det är de som har pengarna. Man har satt sig fasti en ekonomi som bl. a. bygger på avkastning av spekulationen ifjällvärlden - den ger sysselsättning, tillfälligt men inte varaktigt. Vidareblir det brist på byggnadsarbetare i den centrala delen av kommunen medanarbetarna befinner sig på spekulationsbyggen i fjällvärlden. T. o. m.länsmyndigheterna har tillåtit byggande av stugbyar och exploatering avytterligare ett område. Men civilutskottet och skall tydligen intereagera, utan utredningarna skall i lugn och ro åse utvecklingen avexploateringen på detta område. Är man intresserad av att hävdaallemansrätten och stoppa exploateringen av fjällvärlden och av andraattraktiva områden, måste man vara beredd att ta till kraftfulla åtgärder- ochdet skall ske . Därför yrkar jag bifall till vpk-motionen 585. KJELLMATTSSON (c): I civilutskottets betänkande nr 31 gör vibedömningar av ett femtontal frågor av skilda slag - frågor som faller inomområdet planering och byggande. Endast i en av dessa frågor har utskottet intevarit enigt. Socialdemokraterna har reserverat sig när det gäller ettmotionsförslag om att skall begära vissa överväganden beträffandemateriella planeringsförutsättningar avseende bedömningsgrunderna vid fysiskplanering. Motionärerna vill på detta område få till stånd grunder därenergipolitiska krav samordnas med de bostadssociala och miljömässiga. Av argumentationen i socialdemokraternas reservation ochav anförande förefaller det som om utskottsmajoriteten sattsig mot att man bedömer de här frågorna. Det har ju ingen gjort. Utskottsmajoritetenhänvisar bara till vad som redan har anförts och vad som planeras på skildaområden. Den finner att motionens syfte är tillgodosett utan att riksdagenbegär en samlad översyn. Det är faktiskt så att reservanterna och derasföreträdare här bara slår in öppna dörrar när det gäller motionsyrkandet somsådant. En annan sak är att motionärerna försöker koppla de häraktuella planeringsriktlinjerna till arbetet på en ny plan- och bygglag. Utanatt föregripa detta arbete kan man redan nu säga att en sådan lag, av naturligaorsaker, knappast kan innehålla detaljföreskrifter om hur ett intresse skallvägas mot ett annat, vilket ligger utanför den fysiska riksplaneringens ram.Utskottet konstaterar också att sambandet med detta arbete inte är så starktsom motionärerna gör gällande. Jag skall i det här sammanhanget begränsa mig till detta.Motionärerna har ju efter det att utskottet behandlat yrkandet väckt en nymotion, som också täcker det här ämnet och som vi skall behandla i riksdageninom kort. För att undvika dubbla debatter vill jag bara hänvisa tillmöjligheten att återkomma i det sammanhanget, om det skulle finnas anledningtill detta. Socialdemokraterna har också, i ett särskilt yttrande,gjort uttalanden om hushållningen med skogsråvara för eldning. Yttrandet ärnärmast ett budskap till författarna av den departementspromemoria i bl. a.detta ämne som publiceras . Jag tycker därför att det inte finns någonanledning att nu diskutera frågan i kammaren. Något yrkande har ju inte hellerställts. får senare ta ställning till konkreta förslag i den härfrågan. Jag kan inte heller ansluta mig till de förslag somLars-Ove ställt om bifall till ett antal vpk-motioner. Det förslag somhan mest uppehöll sig vid syftar till att stoppa byggandet i fjällen och i deprimära rekreationsområdena i övrigt. Även om metoderna är drastiska, är detändå fråga om att få till stånd en inriktning av byggandet som också när detgäller inte planlagd mark skulle kunna uppnås med riktlinjer för den fysiskariksplaneringen. Dessa riktlinjer behandlade vi senast den 11 december 1979.Tore , som då talade för vpk, hade då bara ett omdöme om då föreliggandeförslag, nämligen "att det innehöll väsentliga inslag av betydelse".Han hade inte något yrkande med den inriktning vpk hävdar . Den motion somvi nu behandlar är dagtecknad under den allmänna motionstiden, den 21 januari1980. Man kan då fråga sig vad som har hänt mellan vårdebatt och fram till dess att motionen skrevs. Jag har trott och vill fortsätta att tro att vi skallkunna få en bred enighet kring de riktlinjer för fritidsbyggandet somformulerades inom den fysiska Planläggning och byggande m. m. Planläggning och byggande m. m. Vi får också anledning att återkomma tilldessa frågor. De berörs ju i rapporten med mark och vatten 2, somnu remissbehandlas. De ingår också i fritidsboendeutredningens arbete.