prot · G30940 · 1979-12-31 00:00:00 — Men de måsteäven ha hjälp av lagar som stiftar för att kunna jämna ut dettapartsförhållande och få uppgörelser på arbetsmarknaden som kan varajämbördiga. Detta är grunden. Häravslöjades vad menar med demokratiska förhållanden -det är istort sett de förhållanden som vi har. Sedanen kommentar lill detta om statligt ägande. Både och lyssnar tydligen väldigt illa till vad kommunisternasäger. Vi har aldrig sagt att statligt ägande i sig löser dessa problem. Detvill jag säga återigen: Det löser aldrig problemen. Men kapitalel löser i dagabsolut inga problem. Vad det statliga ägandet ger är möjlighet all lösaproblem i del här samhället frän samhällsekonomiska utgångspunkter, t. ex. deproblem som vi har inom handelsslålindustrin, specialsiålindustrin ochvarvsnäringen. De problemen kan inte kapitalet lösa, och del visar dessagerande i dessa näringar. () replik: Jag tror inte, , alt arbetsgivarorganisationernafrivilligt och i något slags generositet kommer atl avstå från sitt inflytande.Däremot tror jag faktiskt de fackliga organisationerna om atl i förhandlingarkunna skaffa sig det här inflytandet, lika väl som de fackliga organisationernagenom förhandlingsverksamhet har åstadkommit väldigt mycket under gångnaårtionden. Jag har faktiskt den tilltron till facket i . Låtmig sedan notera ett fint citat, som jag skall komma ihåg: "Statligtägande löser aldrig problemen." Jag tycker att det är ett fint ideologisktframsteg som kommunisterna gjorl med detta konstaterande. FILIPFRIDOLFSSON (m): en skicklig talare, och jag tycker all det är något av blivandepartiledare över hans agerande. Men när han betygsätter de olika paitiernasuppträdande, framför allt moderata samlingspartiels, och säger att vi skulle visaen allmän olust så fort MBL kommer på tal tycker jag att det är litetplågsamt. Sedankommer statsmannaorden: I det stora hela är han tacksam för att vi uppträtt såenigt i det här fallet. Utskottsbetänkandet bekräftar värt ställningstagande påpunkt efter punkt, och där är ju enigheten i stort sett total. PärGranstedt, i samma båt. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemsiällt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservation 1 av AlfWennerfors m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkande 6 mom. 3 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtWittbom begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 72 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller arbelsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 6 mom. 4 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 314 Nej - 14 Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reservation fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskollets hemställan i betänkande 6 mom. 6 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtWittbom begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav Ja- 256 Nej - 72 Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 3 av Anna-GretaLeijon m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arl)etsmarknadsutskottets hemställan i belänkande 6 mom. 7 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 3 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 167 Nej - 160 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §12 Ledighet för besök vid mödravårdscentral m. m. Föredrogs arbetsmarknadsulskotleis belänkande1979/80:8 med anledning av motioner om ledighet från anställning. 1delta betänkande behandlades motionerna 1978/79:267 av PärGranstedi (c), 1978/79:1035 av ArneBlomkvist m. fl. (s) och 1978/79:1647av m. fl. (vpk), vari yrkats atl hos regeringenhemställde om förslag som syftade till att garantera gravida kvinnor rätt atlunder arbetstid utan löneavdrag besöka bl. a. mödravårdscentral. Ledighetför besök vid mödravårdscentral m. m. 1. beträffanderätt till ledighet för biståndsarbete alt skulle avslå molionen 1978/79:1035, 2. belräffande rätt lill ledighet för besök påmödravårdscentral m. m. atl skulle avslå motionen 1978/79:1647, 3. beträffande utbildning av blivande pensionärer påbetald arbetstid all skulle avslå motionen 1978/79:267. INGALANTZ (vpk): Vare sig kammarens ledamöter skall gå härifrån eller stanna kvar lyckerjag att de skall vara tysta. Gravidakvinnor har inte någon lagstadgad rätt att på arbetstid och med bibehållen lönfä gå t. ex. på gynekologisk undersökning, lill tandläkare, tillmödravårdscentral eller göra någonting annat som hänger ihop med graviditeten.Kvinnor blir illa behandlade i mänga avseenden. Kvinnor betraktas somandraklassortering och reservmänniskor. Kvinnorsrätt till en bra mödrahälsovård och smärtlindring vid föriossning debatteradeshär i kammaren . Motståndet mot kvinnornas rättmätiga krav på bl.a. effektiv smärtlindring var totalt från de socialdemokratiska och deborgeriiga ledamöterna. Det var bara vpk som röstade för smärtlindring och enbättre mödrahälsovård. Dendebatten visade på politikernas syn på kvinnorna och nedvärderingen av kvinnorskrav. I andra sammanhang kan man kosta på sig att tala om jämlikhet. Men närdet verkligen gäller att göra något konkret för kvinnorna och jämställdheten -då går man emot. Denna socialdemokraternas och borgarnas syn på kvinnors kravgår igen när det gäller atl bygga bort daghemsbrislen eller då det gäller alttillförsäkra kvinnorna jämställdhet på arbetsmarknaden. Omen kvinna är statligt anställd kan hon på betald arbetstid besökamödravårdscentral eller göra andra saker som hon behöver för sin graviditetsskull. Men en kvinna som är kommunalt eller privat anställd har inte dennarättighet. säger t. ex. atl graviditet inte kanbetraktas som ett sjukdomsfall, och därför kan betald ledighet inte beviljasför Ledighetför besök vid mödravårdscentral m. m. t. ex. läkarbesök ellerbesök pä mödravårdscentral. SAF säger atl kvinnan kan begära permission. Mennågon ledighet kan man inte garantera. Permission medges för egel bröllop, egen50-ärsdag eller om man måste besöka en läkare eller ett sjukhus första gångenvid akut sjukdom. Ikollektivavtalen på SAF-LO-områdel finns alltså en bestämmelse om permissionför bl. a. lakar- och landläkarbesök. Men besök vid en mödravårdscentral finnsinte medtaget i denna rekommendation. Det här står att läsa på s. 5 ibelänkandet. Utskottethar låtit remissbehandla vår motion. Samtliga remissinstanser menar alt det ären facklig fråga och alt den därför måste regleras genom avtal mellan parterna. säger enligt vad som står på s. 6 i belänkandel alt frågan omrätt alt besöka mödravårdscentral på betald arbetstid inte kan ses isolerad.Här måsle göras prioriteringar mellan olika typer av betalda ledigheter, sägerKommunförbundet. Man tycker också au del blir krångligt rent administrativt omkvinnor får lagstadgad rätt att under graviditet besöka t. ex.mödravårdscentraler under betald arbetstid. Det är inte lätt atl vara kvinna. Kvinnor utsätts förprovokationer och diskriminering. När jag för några är sedan sökte arbete påelt halvslatligl förelag, frågade den manlige personalchefen omjag var gravideller om jag tänkte skaffa flera barn. Graviditet och barn skulle störaförelagets utveckling. Jag svarade snällt attjag inte var gravid och all jaginte tänkte skaffa flera barn. Jag fick med ell läkarintyg bevisa att jag intevar gravid. Hade jag utsatts för denna provokation , hade personalchefenfält minst en örfil. Det kanjag försäkra. Menpåden tiden var jag en räddkvinna, som dessutom hade gått arbetslös i nära . Och stodsjälvförtroendet på noll. Överallt och frän alla håll i samhället sätts käppar i hjulet förkvinnorna. Vpk tycker att varje gravid kvinna borde ha en lagstadgad rätt attpå betald arbetstid besöka mödravårdscentral och landläkare eller uträtta allaandra saker som har med graviditeten att göra och som tar tid. Partierna bordesjälvklart kunna enas om alt lösa denna fråga. Men så sker inte. Utskottetskjuter glatt ifrån sig frågan med hjälp av de fackliga organisationernasremissvar. Utskottet motarbetar jämställdhet och nonchalerar kvinnornas krav.Det är mycket dåligt. Tillsist vill jag ciiera vad en gravid kvinna fick höra från sin fackligaorganisation, när hon bad atl fl besöka en mödravårdscentral på betaldarbetstid. Man sade lill henne att det ju var "självförvållat" -graviditeten alltså. Sådan är synen på kvinnorna och på kvinnornas krav ochbehov. Jag yrkar bifall lill motionen 1647 kommunisterna. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. talade engagerat om och för jämställdhet och påstod attutskottet motarbetar jämställdheten. Jag vill inledningsvis bara bestrida dettapåstående. sade också alt vi när del gäller jämställdhet i arbetetskall gå frän ord till handling. Låt mig bara inskjuta atl kammaren om ett parveckor får just ett sådant förslag. Jag skall då med intresse följa om IngaLantz är beredd att leva upp till den maximen. Närdet gäller sakfrågan har vi redovisat att vi har haft ärendetute pä remiss. Samtliga remissinstanser har avvisat vpk-kravel och uttrycktuppfattningen att delta är en sak för parterna på arbetsmarknaden alt klara av.Utskottet har för sin del enhälligt accepterat den meningen och instämt i den.Vi har tillagt alt vi kan visa på att den statliga sektorn har reglerats juslpå delta område. Jag yrkarbifall lill arbetsmarknadsutskottets hemställan. Ledighetför besök vid mödravårdscentral m. m. INGALANTZ (vpk): Det var ett kort och magert inlägg från utskottets talesman. Jag tyckeratt del är ett orimligt förhållande och atl alla partier här i kammaren bordekunna ena sig om aU lösa detta problem. Det handlar om att tillförsäkrakvinnorna en rätt - som jag faktiskt trodde fanns - att på betaldarbetstid besöka mödravårdscentral. 1andra sammanhang tar man upp och riktigt förfasar sig över alt kvinnorna här ilandet inte föder tillräckligt med barn. Har man aldrig kopplat ihop dessaolika frågor: dåligt utbyggd barnomsorg, dåliga bostadsområden, dåligkollektivtrafik, dålig mödrahälsovård,dålig smärtlindring vid föriossning ochdet som vi diskuterar? Kvinnorna motarbetas på många områden, men pådetta område borde problemen gå att lösa. Jagtycker inte atl det här är någon partiskiljande fråga. Anser inte del är ett rimligt och rättvist krav som kommunisternareser, alt kvinnor skall ha rätl att på betald arbetstid besöka deinstitutioner som man måste besöka när man är gravid, för att man skall må bra? ELVERJONSSON (fp): Utskottet har inte underkänt detrimliga i kravet, men när det gäller hanteringen av det har vi inte instämt medmotionärerna utan ansett atl frågan bör lösas på annat sätt. I själva sakfråganlär vi inte ha skilda uppfattningar. INGA (vpk): Jag nämnde ju vilket svar en gravid kvinna fick från sin fackligaorganisation, och det gör att jag är emol all skjuter den här fråganifrån sig. Och , som ju har väldigt många kvinnoranställda inom sitt verksamhetsfält, säger i sitt yttrande över motionen attdet måste göras prioriteringar mellan olika typer av betalda ledigheler. Jag ärorolig för att frågan bollas bort. Omregeringsinitiativ till vissa offentliga förhör m. m. inför folkomröstningenom kärnkraft Medlanke på vad den gravida kvinnan fick lill svar från sin fackliga organisation,nämligen alt graviditet är någol självförvållat och att man därför inte kanpåräkna någol stöd, tycker jag att det är en angelägenhet för alt selill atl gravida kvinnor får lagstadgad rätt atl besöka mödravårdscentraler ochandra vårdinrättningar. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskollets hemställan, dels moiion 1647 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan Inga Lanlz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 2 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 1647 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 13 §13 Om regeringsinitiativ till vissa offentliga förhör m. m. införfolkomröstningen om kärnkraft StatsrådetCARL AXEL erhöll ordet för atl besvara () den 20november anmälda fråga, 1979/80:134, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd att omedelbartta initiativ till att offentliga förhör med efterföljande s. k. vetenskaplig medlingkan genomföras sä atl en allsidig utvärdering kan ske avreaklorsäkerhetsutredningen, konsekvensutredningen och slrälskyddsin-stitutetsutredning om beredskapsplanering mot kärnkraftsolyckor förefolkomröstningen. Konsekvensutredningenöveriämnade sill betänkande till regeringen . Enligt vadjag erfarit är reaklorsäkerhetsutredningen och sirålskyddsinsiitutels utredningall vänta . ningen har f ö. redanpresenterat slutsatserna av sitt arbete. Regeringenanser att det är angeläget med en så allsidig och ingående information sommöjligt inför folkomröstningen och vidtar olika åtgärder i della syfte.Offentliga förhör kan därvid visa sig vara en form att åstadkomma detta. Enligtvad jag erfarit kommer dessa spörsmål all lagas upp i de fortsattapartiöverläggningarna angående folkomröstningen. ANDERSLJUNGGREN (c): Jag ber att fl tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagfinner det tillfredsställande att regeringen har en positiv syn på kravet påalt regeringen skall vara aktiv för att allmänheten ges en allsidig ochingående information, och jag hoppas atl del också leder lill konkretaålgärder. Statsrådetberör inte alls frågan om vetenskaplig medling. hartagit elt initiativ på della område som enligt min mening är värt att övervägasi en positiv anda. I en framställning till regeringen har nämnden anhållit omtilläggsanslag på för spridning av information på energiområdetföre folkomröstningen. Informationsverksamheten skulle föregås av verksamhetenligt modellen för vetenskaplig medling. Denna presentalionsform innebärprecisering av olika ståndpunkter i forskningen och klarläggande av enighet ochskiljelinjer i forskarnas synsätt. Detär, herr talman, min bedömning att denna verksamhet inte bara skulle ökainformationen till allmänheten och förbätlra kvaliteten på denna utan ocksåskulle öka respekten för vetenskapligt arbete och bidra lill en mer positivdialog mellan forskarna å ena sidan och allmänheten och intressesammanslutningarå den andra sidan. Låtmig därför uttrycka en förhoppning om att även forskningsrädsnämn-densframställning till regeringen skall diskuteras i en positiv anda vidpartiöverläggningarna detta år och att detta skall resultera i atl verksamhetenligt modellen för vetenskaplig medling skall komma lill stånd och resultatetdärav nå en bred allmänhet. Statsrådet skulle ge elt välkommet besked , om han kunde bekräfta att den frågan kommer att tas upp ipartiöveriäggningarna och att regeringen även på denna punkt har en positivgrundinställning. Kravetpå öppna förhör gmndas naturligtvis på atl mänga finner de ulredningar somgjorts på områdel, särskilt konsekvensutredningen, vara otillfredsställande.Vissa av resultaten är redan föråldrade och felaktiga. Det gäller t. ex.uppskattningarna av kärnkraftens kostnader, där konsekvensutredningen enbartanger en kostnad som praktiskt laget bara är-hälften av den kostnad som -enligt vad de för tidigare projekt direkt ansvariga anger - är aktuell. Det ärdärför viktigt att vi kan fl till stånd offentliga förhör, så att del öppet kandiskuteras vilket underiag som finns för de olika ståndpunkterna, inte bara närdel gäller kostnader ulan också när det gäller kärnkraftens konsekvenser i heladeras vidd. Jaguttrycker därför den förhoppningen att statsrådet inte skall låta detstanna vid en välvillig hållning till de saker jag lagit upp i min fråga, ulanalt det skall bli praktiska lösningar som resultat av denna hållning, såväl närdet Omregeringsinitiaiiv till vissa offentliga förhör m. m. inför folkomröstningenom kärnkraft 0/7?ändrad valkretsindelning i gälleröppna hearings på regeringens initiativ som när det gäller vetenskapligmedling, kanske i den form som forskningsrådsnämnden föreslagit. Överiäggningenvar härmed avslutad. §14 Om ändrad valkretsindelning i Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara ()anmälda fråga, 1979/80:139, tilljustitieministern, och anförde: har frågat justitieministern om han avser alt läggafram en proposition om ändrad valkretsindelning i -med syftet altlösa upp den s. k. fyrstadskretsen-i så god tid alt reformen kan träda i krafttill riksdagsval. Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara på frågan. SomKnut väl känner till behandlades frågan om valkretsindelningen iMalmöhus län av personvals- och valkretsulredningen, som lämnade sittbetänkande . anser jag alt valkretsindelningen iMalmöhus län bör ändras. Med hänsyn till att kommittén inte var enig och tillinnehållet i remissvaren på betänkandet anser Jag det emellertid nödvändigi altutreda frågan ytterligare. Regeringen har bemyndigat mig all tillkalla ensärskild utredare för delta. Utredaren skall bedriva silt arbete i nära samrådmed partiorganisationerna i länet och med företrädare för berörda kommuner. Idirektiven sägs atl utredningsarbetet bör vara slutfört senast . Skälet härtill är just aU reformen skall kunnagenomföras i sä god tid atl den ändrade valkretsindelningen kan tillämpas vid1982 års riksdagsval. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Fråganom valkretsindelningen i har stötts och blötts under många år.Redan i början av 1960-talet föreslog Per all skulleulgöra en egen riksdagsvalkrets. - -tillsattes, somstalsrädet också nämnde, en statlig ulredning, personvals- ochvalkretsulredningen. Jag dellog f ö. själv i denna ulredning. Samma årbehandlade konstitulionsutskoilet en moiion om valkreisändring i län.Utskottet förutsatte i sitt av godkända betänkande att en sådanändring, innebärande upplösning av den s. k. fyrsladskretsen, skulle kunna skeredan vid val. Så blev det som bekant inte. Inte heller skedde någonändring till årets val, trots au valkretsulredningen, som var relativt positivtill en sådan reform, hade avlämnat sitt belänkande ,vilket statsrådet också angav. Av en egendomlig tillfällighet har regeringen jusli dag bemyndigat statsrådet atl tillkalla en särskild utredare för dettaändamål. Jag är naturiigtvis hell tillfredsställd med delta statsrådets besked.Det var precis del önskesvar som jag hade kunnal hoppas pä. Jag lackar än engång för svarel och har självfallet ingen ytteriigare fråga att ställa,eftersom det besked jag redan fltt var så tillfredsställande. Överiäggningenvar härmed avslutad. Om prisnivån på sågade trävaror §15 Om prisnivån på sågade trävaror Handelsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:105, och anförde: har frågat mig vilka ålgärderjag avser vidla för altåstadkomma en mer rimlig prisnivå på sågade trävaror. Prisernapå sågade trävaror pä den svenska marknaden följer normalt exportprisernasutveckling. Enligt SPK steg priserna i med igenomsnitt ca 6 96. har de stigitytteriigare med i genomsnitt ca 20 96. synes dock exportpriserna hastigit någol långsammare än hemmamarknadspriserna, medan del omvända gällde år1978. Den allmänt sett kraftigare prisstegringen 1979 förklaras bl. a. av ökaderåvamkoslnader. Hemmamarknadsprisernasberoende av exportpriserna är, när del gäller den här typen av varor,oundviklig. Denna omständighet ligger också till grund för den prisövervakandeverksamheten. Siatens pris- och karlellnämnd inriktar därför sina insatser påalt förhindra atl prishöjningar på hemmamarknaden genomförs innan prishöjningarav minst samma slorlé1 Föratt förhindra atl prishöjningarna på trävarorflr ett större genomslag på byggkostnaderna än som är ofrånkomligt är detnödvändigi med en fortsatt intensiv prisövervakning. Därvid måsle ocksåprisutvecklingen i grossist-och detaljhandelsledet noga följas för altförhindra omotiverade prishöjningar. Jag får först lacka handelsministern för svaret på min fräga. Av svarelframgår alt man från regeringens sida f n. inte är beredd all vidta någraålgärder för alt åstadkomma en mer rimlig prisnivå på sågade trävaror. Det ärett svar som jag inte är helt nöjd med. Denändring i förordningen om prisslopp som förelogs och som innebaratt samtliga trävaror undaniogs från prisstoppet har medfört kraftigaprishöjningar pä sågade trävaror. Handelsministern anger i svaret alt Omprisnivån på sågade trävaror prisstegringarnafrån ligger på i genomsnitt ca 20 96. För egen delhar jag uppgifter för som ligger något högre. Konjunkturinstitutethar i sin rapport sagt följande omprisutvecklingen för sågade trävaror: "Exportpriserna har bedömts stigamed ca 6 96 mellan halvåren 1979 vilket ger en höjning med drygt 12 ." Detta innebär att prisstegringarna på hemmamarknaden ärbetydligt högre än på exportmarknaden, och därmed är inte handelsministernssvar helt korrekt med tanke på den koppling med prisutvecklingen som görs isvaret. Därför kan jag inte dra någon annan slutsats än att det förekommer omotiveradeprishöjningar som det finns anledning att ägna ökad uppmärksamhet åt. Därför ärdagens prisövervakande verksamhet enligt min uppfattning inte tillräcklig. Kostnadsstegringarnapå sågade trävaror har inneburit kraftigt ökade priser vid produktion avexempelvis bostäder. Detta i sin tur leder till att boendekostnaderna höjsytteriigare, vilket flr konsekvenser för de enskilda människorna. En uppenbarrisk föreligger också för att bostadsbyggandet minskar beroende på att man intekan starta byggnation på gmnd av för höga produktionskostnader. Slutligenvill jag, herr talman, fråga handelsministern om man från regeringens sida ändåinte är beredd atl ompröva sitt ställningstagande belräffande återinförande avprisstopp på sågade trävaror, om utvecklingen fortsätter i den riktning somvarit verklighet . tycktes mena att det var avvecklingen av denprisreglering som fanns fram som var orsak till de prisstegringarsom har inträffat. Jag tror att det är en sammankoppling av orsak och verkansom inte har någon motsvarighet i verkligheten. Det är alltså andra krafter somhar medfört dessa prisstegringar. Enligt de uppgifter jag har från detspeciella ämbetsverk som sysslar med dessa frågor, nämligen statens pris-ochkartellnämnd, gäller motsvarande utveckling just på exportmarknaden.