prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Svenska arbetsgivareföreningens lockout drabbade nilstan80(1 000 arbetare under avtalsrörelsen, Diirrned lamslogs viktiga delai"av samhiillel och tillfogades iiven fackföreriingsrörelsen och lör'rtagarna etthårt slag. Mot den bakgrirnden iir det mycket miirkligt all massmedia liksomockså torelriidarc för regeringen dir'ekt gjort de fackliga organisationerna ansvarigafiir effekterna av lockout. Det har också gjorts giillande all löntagarnas stiejkriitloch arbetsgivarnas lockoutriitt iir jiimförbara, men tietta iir ju felaktigt, Ulövcr lockmitcn har arbetsgivarna, i kraft av sitt iigaiule a\ produktionsmedlen, makten över i jobbenliksom över produktionen, investeiingar, avskedanden. forskningoch utveckling m, m. En lockout motverkar ju strejkriilten. Arbetsgivarnairtestiirigcr de anställda från deras arbetsplatser oeh fråntar tlem ratten atlstrejka. Arbetsgivarna förlorar tlå sina vinster, medanKiiitagania diirvid helt går miste om den livsviktiga lönen - pengar alt handlamat tor, all betala hyran med. atl köpa kliider tor etc. Vpk riktade niir dessa t\'å åtgiirder jiimsliilkles hiir iriksdageri kritik mot detta. Vi var då ensamma om denna inställning. ,efter stoilockouteii, har dock åsikterna sv;iiigl, och det finns nu en starkkritik frän fackligt håll, inte i7iiiist fiån LO och dess ordtVirarnle, mot arbetsgivarnaslockoirtririi. Vid en internationell genomgång finner man alt lockouteriirr piiiicipiellt förbjuden t, ex, i och i , Den får' endastutlösas mot strejkande arbetare. Också i iir den fiirbjuden. Omarbetsgivarna iindå utlöser lockout måste de betala ut löner till deanstiillda, I Viisttyskland iir lockout förbjuden i tielstaten ,och fackföreningsrörelsen har bedrivit cii kampanj för alt fålockouten helt förbjuden. Frågan giilkle om regeringen iir beredd all förbjudaarbetsgivarna atl fillgripa lockoutvapnet. Jag kan bara tolkaaibetsmarkiiatlsministerns svar som ett nej - arbelsmarknadsiiiinisteni skalleiKlasl evci-rtuellt titta pii tlcniia grannlaga uppgift. Jag vill iindå fråga:irbetsmai'knadsminrsiein: Ai det inte så atl arbetsgivarnas r;itl atttillgripa k)ckoirtvapriei kriinker' kintagarnas riiit atl tillgripa strejken ien a\talskoiiflikt'.' Och ligger det inte ett problem i det förhållandet sommåste erkiinnas också av regeringen? Jagvill till arbelsmarknatlsminislein sliilla frågan omtiel xerkligcn ar så alt lika villkor giiller vid en lockout. Vid strejk uridariliåller' arbetarna sin arbetskraft. Vid lockoLit iir del inte sä all företagsägaina undanhåller sin arbetskraft, ulan de förviigrar i stiillet de arbetande riitlen alt ainiindasin. Detta kan inte \ara förenligt med jiimsiiilldhel och lika \illkoi", '- ''" 156 IVIed anledning av den hiinvisningsom arbetsmarknadsministern gjorde till Torsdagenden '''" grannlaga uppgiften atlanalysera det nuvarande regelsystemet vill jag 29 maj1980 fråga, om det i genomgången hiiraväven ing;ir all titta på frågan om Ärdet alltså nu inte bara fråga om enbegriinsning av strejkriilten Om förbudmot "'i '"'"il"''" studera? Enligt den svenska modellen iir det juarbetsmarknadens parter som i för-sta hand biir ansvaret för avtalsriirelsernaoch deras genomförande. Den modellen bygger på atl vi i vårt lanil har starkaoch ansvarskännande organisatiorier på båda sidor av förhandlingsbordet. Mankan mot den bakgrunden, fru talman, inle undgå all fiilla litet grand ifunderingar över syftet med ett förslag, som rycker undan grundvalen för dettasystem och som innebiir ett upphiivande av riiitigheter som har skrivits in igrundlag och i internationella dokument. Jag skulle, fru talman, därutöver till vilja siiga alt det från regeringens sida inle har gjorts någrabeskyllningar mot fackliga organisationer för att det har utbrutit en blockad.Vi har - som vi skall göra -ställt oss neutrala i konflikten, och så kommer viatt ställa oss också i eventuella kommande koriflikter på arbetsmarknaden. (vpk); Regeringen är alltså inle beredd all ingripamot loekoutvapnet. Det innebär väl egentligen att man ställer sig bakomArbetsgivareföreningen och dess intressen, eftersom den har hand omproduktionsniedlen och kan vidta niängder av åtgärder medan del råder s. k.arbetsfred. När man går in i förhandlingar kan arbetsgivarna dessutom utestängaarbetarna från jobbet, och då talar man om någon form av jämvikt. Jag fick inget svar på den frågan. Vid en lockout iiiestiings arbetarna från arbetsplatsen.Det är ju inte alls jiimförbarl iiied arbetarnas möjligheter. Vem kan arbetarnauteslänga från arbetsplatsen? De kan bara dra undan sin egen arbetskraft. Låt oss ta ett exempel på något som skulle vara jiimlikt;Om arbetarna fick strejka och även företagsägarna fick stejka. då skullesituationen vara järnsliilld. Vlen då kanske det skulle framkomma saker somskulle kännas ganska otrevliga för många. Man skulle se all en liten del av demsom finns i ett företag, aktieägare m. fl., skulle man klara sig ulan i det härläget. I praktiken är del nio stora finansfamiljer som kan lockouta3 miljoner rniinniskor. Det är vad det handlar orn. oeh det iir inte likavillkor. Tycker verkligen arbetsmarknadsministern att det är lika villkor?Delta är ju en central fråga. Det finns andra liinder i Viisieuropa som harenannan ordning. Vissa regeringsledamöter har gått till attack mot strejkrättenoch antytt att tien på vissa områden kanske skulle begriinsas. orn delförhållandet atl kastar ut rnänriiskor i arbetslöshethar inte regeringen sagt ett enda ord. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Om bostadsförhållandena för ungdomar som söker arbete i storstadsregionerna Arbetsmarknadsministern ordet för att besvara () anmälda fråga.1979/80:461, och anförde: har frågat mig vilka initiativjag avser att vidta för all tillförsäkra de ungdomar som uppmuntras att sökaarbete i storstadsregionerna trygga bostadsförhållanden. Anvisas någon genom arbetsförmedlingen arbete på annan ortkan skilda bidrag utgå både före och i samband med flyttningen. a. utgårbidrag i form av reseersättning och traktamente för s. k. sökandeiesa till bådeden sökande och medföljande make eller, om personen i fråga är ,föriilder. Detta bidrag har tillkommit för att den arbetssökande redan innanhan eller hon bestämmer sig för att anta erbjudet arbete skall kunna ta del avförhållandena, inle bara på arbetsplatsen utan också på orten, exempelvis ifråga om tillgången på bosläder, skolor, barntillsyn m. m. Flertalet av dem som utnyttjar sådana s. k. sökanderesoriir ungdomar , och för atl bl. a. hjälpa dessa ungdomar till rättaprövar f. n. vid arbetsförmedlingen i enverksamhet med särskild mottagningspersonal med uppgift att förbereda ochgenomföra motlagningsålgärder i samråd med den arbetssökande. En åtgärd i delsamnranhanget är alt diskutera bostadsfrågan. Om bostadsförhållandena för ungdomar som söker arbete istorstadsregionerna FRIDABERGLUND (s); Jag lackar statsrådet för svaret. Jag har aktualiserat bostadsfrågan för att peka på hurungdomars behov av arbete, tak över huvudet och en siing att sova i kanutnyttjas när det är obalans r-nellan tillgång på arbete och tillgång tillbostäder. Arbetskraftsom-flytlningen iir statsrådels ansvarsområde, och därförhar jag ställt frågan till statsrådet . Svaret är positivt så till vidaatt man har ordnat vissa motlagningsålgärder. men i dagens situation har de häråtgärderna visat sig helt otillräckliga. En första förutsättning för alt klara av ett arbete är har en något så niir hyfsad bostad. Ett minimikrav iir att man kan hållasig ren, att man har kokmöjligheter så att man kan klara någon enkel matlagningsjälv - och det bör man kunna göra till rimliga kostnader. Omställningen att flytta från skogslänen tillStockholmsområdet innebär i sig en påfrestning. Dessutom börjar man kanske sittförsta arbete med allt vad det innebär av anpassningsproblem. kan mycketfå av dem som flyttar räkna med atl fä en ordnad bostad i skall då ungdomarna kunna göra sig själva rättvisa? Många av dem ärdessutom helt ovetande om den bostadsmarknad som de möter och blir etl lättbyte för diverse figurer som vill komma åt lätlförtjänta pengar. För sedan läste jag i en artikel underrubriken '"Tjugo ungdomar betalade för samma lägenhet"". En av ungdomarna kom med sittflyttlass från 2 protokoll 1979/80:156-157 Om bostadsförhållandena för ungdomar som söker arbete istorstadsregioner-; na oeh fannatt 19 andra hade fått hyra samma lägenhet i andra hand. Lägenhetsinnehavarenvar i oeh helt okunnig om hyrestransaktio-nerna. Sådana härsituationer gör att ungdomen helt kan tappa sugen, och med rätta frågar de;Vilket samhälle är det vi lever i? Jag har träffat ungdomar som har fåtterbjudande om stora bostäder som kostar . i hyra - en orimlighetför ungdomar med medelmåttiga inkomster. Det behövs fler billiga bostäder för ungdomar, men det ärinte arbetsmarknadsministerns bord. Det bör emellertid vara en uppgift förarbetsmarknadsmyndigheten att informera om bostadsmarknaden. Ärbostadsmarknaden sådan som den är i exempelvis finns detstarka skäl att avråda ungdomar från att flytta. Jag vill därför frågastatsrådet: också statsrådet alt det av sociala skäl är motiverat attarbetsmarknadsmyndigheten avråder ungdomar från att flytta innan de verkligenhar fått sin bostadsfråga på inflyttningsorten löst? Den fråga som har tagit uppgäller två olika kompetensområden, vilket hon helt riktigt påpekade i sittinliigg. Hiir är del en arbetsfördelning mellan kommunerna som är ansvariga förbostadsförsörjningen och arbetsmarknadsverket som har att hjälpa till vidsökandet efter nya jobb, om någon önskar byta sysselsättning eller har blivitutan ett jobb. Jag medger att om man på detta sätt har skildakompetensområden kan en del svårigheter uppstå. Men jag har också i mitt svarmycket tydligt redovisat att vetskapen om dessa svårigheter har gjort attarbetsmarknadsverket har satt in speciella resurser för att försöka avhjiilpadessa svårigheter, som framför allt gäller storstadsområdena. Här iStockholmsområdet är ett par tjänsternän direkt avdelade för att hjälpaungdomar som söker arbete här. så atl de skall komma till rätta med inte barabostadsfrågan utan även andra problem. Man har alltså försökt tillgodosebehovet av information, även om vi naturligtvis alltid kan diskutera omresurserna är tillräckliga. frågade om man skallavråda ungdomarna från all flytta till de områden som har svårast att ordnabostäder. Man skall naturligtvis i stället försöka komma till rätta medproblemet. Jag har vid skilda tillfällen sagt att en viss rörlighet päarbetsmarknaden är nödvändig, och den uppfattningen har jag alltjämt. Mennaturligtvis skall den ske på ett socialt ansvarsfullt sätt. FRIDABERGLUND (s); Jag kunde naturligtvis ha ställt min frågatill socialministern i stället, för det finns också en social aspekt påproblemet. Ordnas inte bostadsfrågan - oeh den är väldigt besvärlig iStockholm - blir det svårt för ungdomarna att klara sig. Vi kan i tidningarnaläsa rubriker som att ""Här i en källare i borHans""-det gällde en ungman med förvärvsarbete. Jag sade alt det varpositivt att man hade gjort besöksresor och att man hade avdelatpersonal för de här frågorna. Men så länge 19-20 personer kan hyra sammalägenhet i andra hand och bli lurade är förhållandena inte tillfredsställande.Det lyckas därför att ungdomarna är omedvetna om bostadsproblemen,även om man berättar för dem att det är svårt att få bostad i . Desaknar sådana erfarenheter. De har haft en relativt hyfsad bostadhemma. Därför blir de ett lätt byte för bosladsspekulanterna. Dessa vet ocksåatt ungdomarna har pengar i form av flyttningsbidrag från AMS, och detutnyttjar de. Sä blir ungdomarna av med sina pengar och har ändå ingen bostad. Jag erkänner att det här är ett svårt problem som berörväldigt nrånga, men det drabbar ungdomar särskilt hårt - ungdomar som kanskehar flera misslyckanden bakom sig på hemmaplan, eftersom de inte har fått jobb.De upplever här ännu ett misslyckande. Om planerad flyttning av anställda i AMS egenregiverksamhet,m. Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Om planerad flyttning av anställda i AMSegenregiverksamhet, m. m. Arbetsmarknadsministern ordet,för att besvara () anmälda fråga,1979/80:483, och anförde; har frågatmigom jag anser att AMS fullföljande av tidigare planerad flyttning av anställdainom verkets egenregiverksamhet från söderut och planerad indragningav regionkontor i de nordligaste länen är regionalpolitiskt försvarbara och iöverensstämmelse med uttalade mening. Det ankommer på AMS att själv - i enlighet med deriktlinjer som har getts av regering oeh riksdag - bestämma i vilkenutsträckning beredskapsarbeten skall utföras i AMS egenregi. Det av uttalandet av arbetsmarknadsutskott om AMSegenregiverksamhet kommer att ges AMS till känna i regleringsbrevet /81. AMS har fått regeringens uppdrag att i samråd medstatskontoret och i nära kontakt med berörda personalorganisationer se överadministration och organisation av beredskapsarbeten. Översynen skall ta siktepå regionkontorens ställning i arbetsmarknadsverkets organisation ochredovisas senast i styrelsens anslagsframställning för /82. Innan denna översyn har fullföljts finns inte anledningför mig att göra något uttalande i den frågan. Jag tackar för svaret. behandlade riksdagenarbetsmarknadsutskottets betänkande 21 och i samband med detta fyra motionersom handlade om den framtida omfattningen av beredskapsarbeten i AMS egenregi. Motionerna redovisade oro för atl AMS planerade indragning av Om planerad flyttning av anställda i AMS egen regiverksam -het, m. m. lugnade motioniirernaoch övrigaoroliga genom alt i beliinkarulet uttala att ""det finns skiil attiaktta försiktighet vid neddragningen av verksamheten i norr med hiinsyn tillde siirskilda problem som finns på arbetsmarknaden diir. Det kan i denordligaste länen, vid bedömningen av behovet av beredskapsarbeten i AMS regi,vara beriiltigat all med den specialanvisatlc arbelskrafieri jämställa vissaäldre arbetslösa, som iir orlsbundna oeh saknar full arbetsförmåga,"" Hur har då AMS reagerat på denna utskottets uttalademening, som också i enighet antogs av ? Enligt vad jag fått veta ikontakiei' med AMS planerar man precis som man gjorde före riksdagsirtlalandelen mycket kraftig neddragning av egenregiverksamhet i Norrlandsliinen, Mätt i antal arbetsledare och tekniker vid regionkonioreni norr ser neddragningen ut så här, 1, I : enneddragning med 31, från 56 till 25, 2, I : enneddragning med 30, från 48 till 18, 3, I : enneddragning med 22. från 47 till 25. svarade arbetsmarknadsministern på enfråga här i oirr AMS egemegiverksamhel och en då frirktadnedilragnirrg i . Statsrådet sade då så hiir: ""Enligt vadjag har inhiimtal planerar AMS f. n. en liten minskning av egenregiverksamheieni de tre nordligaste länen."" Jag vill nu när neddragningsplanerna iir kiinda frågastatsrådet: denna neddragning så liten som statsrådet riiknade med niii' hansvarade ? Till detta kommer att AMS har meddelat planer påirulragning av ett av sina regionkontor, och då ett av kontoren i ,niimligen det i . Diirmed skulle 15 AMS-heltidsanstiillda få flyttasöderut. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: delta regionalpolitisktförsvarbart? Är det en försiktighet av det slag som uttalade sig föri mars ? Jag vill först gärna stryka under det som ArneNygren sjiilv läste upp. där arbetsmarknadsutskottet pekar på hur harsett på denna fråga och vilka direktiv som diirmed gäller tor AMS i denforlsall;i verksamheten. Jag förutsiitter naturligtvis all de beslut som harfirttats hiir skall giilla för den fortsatta planeringen. Jag har redan sagt att vi måste avvakta den översyn somiir' på gång. Den får jag redovisad inför niista budgetår, och då har vibiiilre material för att göra de bedömningar som hiir iir uteefter. Det kan kanske ändå förtjäna att meddelas kammaren atl vimed dei'ma egenregiverksamhet i första hand avser all hjälpa rniirmiskor medspeciella svårigheter på arbetsmarknaden, de s. k. specialarivisade. Ser vi påhur AMS egenregiverksamhet är utnyttjad just för denna grupp av miiiiiiiskor inorr och i söder, finner vi dess värre, , all del råder en obalans.Den andel som kan sägas vara giillande i södra och mellersta Sverigebeiriiffande sådan hiirspecialanvisad arbetskraft iir , medan motsvarande andel i är . Det visar att AMS har etl problem atl klara av. Del tyckerjag alt vi inte skall blunda för. Det får inte heller vara så som jag påpekadei en tidigare debatt hiir i kammaren med , alltså att mankonkurrerar ut anr'ran verksamhet som har' sin normala funktion i dessa län.Också det är ett balansprobleni som måste lösas på ett rimligt sätt. Får jag bara för statsrådels kommandefunderingar niir det gäller planerna på att dra in ett regionkontor i sägaatt detta skulle betyda att verksamheten i exempelvis , som är vår mestplågade kornmun - det vet statsrådet mycket väl - skulle konmia att ledas frånHärnösand. Det skulle kunna jämstiillas med att verksamhet i skulleledas från . Det är fråga om samma avstånd. Då förstår statsrådet hursvårt det skulle bli atl få någon hyfs på verksamheten om kontoret i drogsin. Uppgiften om att det råder obalans mellan och deövriga delarna av landet iir väl en sanning med modifikation. I ,för att ta ett exempel, finns kända projekt på totalt 93.2 milj. kr.Efter rekommendationer om neddragningar har man prutat ned till en verksamhetpå 6.5-68 milj. kr. och alltså avstått från . Skulle man nu göra ensådan neddragning som AMS har planer på, skulle det medföra en total katastrofför den särskilt placerade och orlsbundna äldre arbetskraften där uppe. Jag tariindå statsrådets uttalande här såsom ytterligare en påminnelse till AMS om attbromsa upp en aning i planerna på att centralisera verksamheten och flytta densöderut. Om användning av vattenbomber för bekämpning avskogsbränder Överläggningen var härmed avslutad. §8 Om användning av vattenbomber för bekämpning av skogsbränder Kommunministern erhöll ordet för att besvaraGunnar () anmälda fråga, 1979/80:453, och anförde: har frågat mig om jag övervägeratt i på försök introducera vattenbomber från luften för atteffektivare än nu kunna bekämpa bränder i skog och mark. Frågan om en försöksverksamhet med skogsbrandsläckningfrån flyg har prövats av regeringen. Ärendet, som aktualiserats avstatens brandnämnd, avsåg en försöksverksamhet med ett centralt stationeratflygplan som var särskilt inrättat för ändamålet. Kostnaden för detta under enskogsbrandsäsong som är uppskattades till 1,3 milj. kr. i 1978 årskoslrradsläge. Det är en betydande kostnad i förhållande till de värden som man kan räkna med att rädda genom att använda den Om användning av vattenbomber för bekämpning avskogsbränder I ärendet framgick vidare att man borde undersöka om det är möjligtatt för skogsbrandsläckning använda flygplan och helikoptrar som redan finnstillgängliga i i stället för att använda ett särskilt flygplan. Regeringen anförde i sitt beslut attdet kan finnas anledning att undersöka möjligheterna till skogsbrandsläckningfrån flyg med befintliga flygplan och helikoptrar. Däremot borde man inte sättai gång en försöksverksamhet med den inriktning som brandnämnden hade angett isin framställning. Enligt min mening har det sedan regeringens beslut inteinträffat något som bör leda till en ändrad bedömning. Det får ankomma på denansvariga myndigheten, statens brandnämnd, att överväga förutsättningarna fören försöksverksamhet med befintliga flygplan och helikoptrar. Jag avser därförinte att nu ta något initiativ i frågan. GUNNAROLSSON (s): Jag vill börja med att tacka komnumministernför svaret. Vid en hastig genomläsning får jag ett intryck av attkommunministern är rätt kallsinnig till tanken på en försöksverksamhet iSverige. Detta förvånar mig något med hänsyn till den positiva attityd som bl,a, statens brandnämnd har intagit. De handlingar som jag har fått sedan jag ställde min frågahar givit mig en stark känsla av att fler och fler ger uttryck för ett intresseav en försöksverksamhet med skogsbrandsläckning från flyg. De goda erfarenhetersom man på olika håll i har av skogsbrandsläckning med hjälp avvattenbombning torde vara främsta orsaken till att fler och fler förordar dennateknik även i vårt land. Tekniken tillämpas som känt i sedan något årtillbaka. Vi hade i förmånen atl på försök få prövadet norska planet vid en hyggesbränning, och alla som var med den gången blevverkligen imponerade av den släckningseffekt som demonstrerades. All församladexpertis var ense om att ett dylikt flygplan utan tvivel skulle kunna göra enmyckel stor insats vid skogsbränder, som ju ofta uppträder pä otillgängligaställen - besvärlig terräng och långt till vatten är snarare regel än undantag. har enligt vad som sagts mig via enuppvaktning i kommundepartementet gjort en framställning om att vi även iSverige skulle få disponera ett plan liknande det somfinns i , Därmed har ju statens brandnämnd gjort de överväganden somenligt statsrådet ankommer på nämnden. Enligt uppgifter från - det anges också isvaret - betalar man ungefär 1,3 milj, kr, till flygföretaget för att fådisponera plan och besättning under en säsong. Det borde vi i också haråd med, särskilt med tanke på att staten fr, o, m, i är slipper kostnadernaför skogsbrandsläckning. ändrades ju brandlagen, som statsrådetväl känner till. så ätt kostnaden för skogsbrandsläckning i princip överfördesfrån staten till kommunerna.För många kommuner - framför allt för mindre och skogrika kommuner- kan dettafå till följd att kostnaden för kommunens brandsläckning ökar i icke obetydliggrad. 1 låter man staten disponera och bekosta ett förhyrtvaltenbomb-plan. Det är något som vi borde överväga att göra också i Sverigeoch därmed tillmötesgå statens brandnämnd. Regeringen är ingalunda kallsinnig till enteknisk utvecklingsverksamhet när det gäller skogsbrandsläckning. Det kanockså utläsas av det beslut som jag refererade till tidigare. Men regeringensbedömning har gjorts utifrån de förutsättningar vi har här i landet, och det ärbara att notera att vi har något andra förutsättningar än vissa andra länder,där man har god erfarenhet av denna typ av släckning. Vi har t. ex. ett välutbyggt skogsvägnät i . Vårt land är också långsträckt, och det kandärför övervägas om vi inte behöver två stationeringsorter. Jag kan nämna att den bedömning som innefattas iregeringsbeslutet har skett i samråd med kommunernas företrädare.Kommunförbundet. Och jag vill gärna erinra om att om vi mera långsiktigt skullelösa problemet enligt frågeställarens synpunkter, kräver det investeringar-omman vill äga planen - och en kostnad för planen på 25 milj. kr. Det är intesagt att dessa investeringar behöver göras, men detta visar hur storainvesteringar det skulle bli fråga om. Med detta vill jag, fru talman, understryka att regeringensjälvfallet är aktiv i denna fråga och att den ser med intresse på denförsöksverksamhet som det åligger den ansvariga myndigheten, statensbrandnämnd, att genomföra. Om användning av vattenbomber för bekäfnpning avskogsbränder GUNNAROLSSON (s): Jag har aldrig aktualiserat frågan om att viskulle äga planet, utan det var den norska modellen med ett förhyrt plan somjag åberopade. Jag kan i sammanhanget nämna att statens brandnämnd var såintresserad av att se detta norska plan i aktion på svensk mark att nämndenbetalade demonstrationen i , Den kostade ungefär 6 000 norska kronorper timme, men denna demonstration bekostade alltså statens brandnämnd därföratt den fann detta plan så intressant. Vad statens brandnämnd främst har tryckt på är atttankarna i plan av den typ som används i rymmer ungefär 4 000 litervatten och att dessa töms på och med stor kraft. Planet nårockså snabbt fram till brandhärden. Efter det att tankarna har tömts, gårplanet ned till närmaste vattendrag och fyller tankarna på nytt. Detta tar12-15 sekunder. Denna effektivitet imponerade på den församlade expertisen. Jag har haft tillfälle att tala med många som var med viddenna övning i , De sade med en mun att detta brandsläckningssystem varnågot att tänka på även för oss i , Strukturerna på och ärju