prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Men det harinle gått till som del borde göra där nere. Den saken tror jag tyvärr är ganskaklar. Del är inte bara pressuppgifter jag stöder mig på, ulan jag stöder migockså på lill franska ambassaden här knuten personal, som varit där nere ochbett alt få se Tessinsamlingarna och då fäll veta att del är slängt - de visasöver huvud laget inte. Överläggningen var härmed avslulad. §7 Om forskning rörande kooperation Utbildningsministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1979/80:511, ochanförde: har frågat mig omuppföljningen av beslut all som sin niening ge regeringen lill kännaalt en systematisk uppbyggnad av forskning om kooperation bör ske och resurseravsättas för ändamålet (UbU 1979/80:9, rskr 1979/80:77). har i silt belänkande rörande den häraktuella frågan framhållit alt utbyggnaden bör komma lill stånd genom atl deforsknings-planerande myndigheterna i silt arbete gör de avvägningar som ärnödvändiga. Regeringen har genom beslut - en månadefter beslul i denna fråga - överlämnat utskottets betänkande ochriksdagens skrivelse lill forskningsrådsnämnden,hurnanistisk-samhällsve-tenskapliga forskningsrådet samt universiteten iStockholm, , , , och för beaktande. Om forskning rörande kooperation ROLANDSUNDGREN (s); Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Del är ingenting all anmärka på del - del är formellt hell korrekt. Vadjag kanske saknar är viljan och engagemanget. Även i citatet avutbildningsutskottets betänkande har detta kommit bort. a. alt man ansåg del här vara en mycket angelägen fråga, inle minstmot bakgrunden av de uttalanden som gjorde 1970 och 1972. Jag ställde frågan med anledning av en hearing somkooperalionsulred-ningen hade med representanter för forskarsamhället. Viddenna hearing pekade man pä det riksdagsbeslut som fattades omatt en uppbyggnad av forskning om kooperation skulle ske. Man frågade vad somhänt sedan det beslutet fattades. Forskarrepresenlanterna sade att ingentinghade hänt och all det först om det hela följs upp med pengar kanske blirnågonting. Över huvud tagel verkade del som om riksdagsbeslutet inte var sämyckel atl bry sig om. Närdet gäller kooperativ forskning lycks signalerna frånriksdagen inle las pä allvar. UHÄ har tydligen inle någol större intresse förkooperations-forskning. Det framgår av ämbetets remissyttrande över den motion,1978/79:730, som bl. a. jag undertecknat och sorn låg till grund för riksdagensbeslul. Man skriver i det remissyttrandet bl. a. att kooperalionsforskninghittills inte förekommit i den diskussion sorn UHÄ fört med intressenter inomoch utanför högskolan om uppbyggnad av nya forskningsområden -detta alltsåtrots alt 1972 uttalade atl del var synnerligen angelägel attforskning och utbildning i kooperation byggdes ul och fick ökade resurser. Detlycks inte finnas etl engagemang i forskarsamhället förkooperations-forskningen, och när det inte gör del är det viktigt alt såvälregeringen som UHÄ driver på, så all uttalande får någon effekt. Jag beklagar ointresset för den här företagsformen, ochjag tycker del är allvarligt all det är på detta sätt. Denna företagsform ärkanske den för framliden intressantaste - del kan genom den gå all finnabalanserade lösningar pä hur vi skall kunna förena en välfärdsulveckling medhänsynslagande till ekologi och miljö. Det är en företagsform som inte utgårfrån största möjliga ekonomiska vinst utan från människornas behov och som under ekonomiskt demokratiska former. Del hade varil bra atl få etl positivt uttalande om hur angelägen Om folkhögskolekurser för arbetslös ungdom utbildningsministernanser den här forskningen vara, för atl på så sätt understryka beslul. Jag vill försäkra atl när jagskrev på det beslul enligl vilket man överlämnade utskottets belänkande ochriksdagens skrivelse till de här berörda organen, sä var det ett uttryck för bådevilja och engagemang. Jag tror att signalerna kommer alt las på allvar, men delär väl hell enkelt så atl man inte haft tillfälle alt pröva dessa frågor ianslutning till de anslagsfördelningar och den forskningsplanering somregelmässigt äger rum. Jag är säker på atl fråga kommer alt varaytterligare en stöt i räll riktnine. Jag tackar utbildningsministern för detsenaste uttalandet, för jag tror del är väldigt värdefullt atl etl sådant härunderstrykande sker. Det finns också i utbildningsutskottets betänkande1979/80:9 elt remissyttrande från forskningsrådsnärnnden som jag tycker ärhoppingivande. Jag tror alt eftersom forskningsrådsnämnden kom till för allförst och främst tillvarata det ulomvetenskapliga intresset, sä kan mantillsammans med och , ochkanske även tillsammans med , kunna starta någon form avforskningscentrum eller någol inbyggt forskning. Jag tycker det är angelägel all det snart görs något, förkooperalionsui-redningen har alltså initierat en hel del forskning, och detfinns nu en utbildning, etl embryo lill en fastare forskning på del härområdel. Men för alt inle detta skall så alt säga klinga ul ärdet väldigtviktigt alt rnan tar till vara det som gjorts vid universitetunder . Det har pågått en utbildning, en forskarhandledning. ochvi vet hur fort sådant kan försvinna i initialskedet till en ny forskning, ornrnan inte följer upp del. Jag lackar således utbildningsministern för del senasteinlägget. Det andades, tycker jag, värdefull optimism i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslulad. § 8Om folkhögskolekurser för arbetslös ungdom Utbildningsministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga. 1979/80:534, ochanförde: har frågat mig orn vilkaresurser svensk folkhögskola får för kurser för arbetslös ungdom. 1 åretsbudgetproposition föreslog regeringen all skulle ge regeringenbemyndigande att - i den mån arbetsmarknadsläget så fordrar -anordna vissakurser för arbetslös ungdom på folkhögskolor. Regeringen fick dettabemyndigande. Atl regeringen fick bemyndigande innebär alt regeringenockså lar på sig ett planeringsansvar. I delta fall följer regeringenutvecklingen noga och är beredd atl vid behov använda bemyndigandet för att gefolkhögskolan möjlighet alt anordna kurser på samma sätt som under innevarandebudgetår. Om folkhögskolekurser för arbetslös imgdorn KERSTINNILSSON (s); Jag ber atl få tacka statsrådet för svaret pårnin fråga. Fjolårets kurser för arbetslös ungdom, som en rad folkhögskoloranordnade, visade sig vara en bra satsning. Folkhögskolor erbjuder ofta en god studiemiljö och har goddragningskraft på ungdom och äldre. Folkhögskolor rned internat ger studerandemöjligheter lill meningsfulla aktiviteter även på fritid. På berörda folkhögskolor,liksom på , ägnade man myckel intresse och stor flit ål altdetta experiment skulle lyckas. Resultaten blev också därefter, nämligen myckelpositiva. Kurserna hade avsedd verkan. Ungdomarna har i regel fältarbete eller stimulerats till fortsatta studier efter avslutad kurs. Våra folkhögskolors vana och erfarenheter att arbeta ävenmed socialku-raliva uppgifter har naturligtvis i hög grad bidragil lill delgoda resultatet med dessa kurser. Svensk folkhögskola har återigen visat sinförmåga lill förnyelse. Engagemanget appellerar även till ungdom som råkat isvårigheter på grund av samhällsutvecklingen med problem på arbetsmarknaden. Den här kursforrnen har visat sig vara praktisk ochhanterbar. För många ungdomar innebär den aktivitet i stället för passivitet,en ny möjlighet till självförverkligande i stirdieslirnulerande miljö. Det ärrnin förhoppning atl statsrådet delar uppfattningen att inte bara""motsvarande åtgärder kan behöva vidtas även under budgetåret1980/81"". som det slår i budgetpropositionen, ulan atl resurserna -vid behov - kan utökas lill den här angelägna kursformen. Del bör i så fallinle vara svårt atl övertala budgetministern, med tanke på den ingåendekännedom chefen för budgeldeparlemenlet liksom även utbildningsministern har omsvensk folkhögskola. Kursformen bör kunna vara mer elastisk. Del kan finnasbehov av kortare introduktionskurser, liksom det kan vara meningsfullt medfemtonveckors-kurser, som motsvarar ett halvt läsår. Två femtonveckorskurserutgör elt läsår, och två läsår vid folkhögskola är elt gott alternativ förmånga ungdomar sorn vill ha gymnasiekompetens. Att jag tagit upp den här frågan beror på den orosom finns inom svensk folkhögskola. Det har inle satts på pränt, men det gårrykten om all det skall "sättastak"' även på folkhögskolan,liksom på studieförbunden. Det är oroande, för det har alltid varit högt i takinom svensk folkhögskola. Det harblivit dyrare att gå på folkhögskola. Nr 167 elevavgifterna, som bestämsi , fördubblats i en del fall, Måndaeen den "*'" "' studiemedlen på molsvarande sätt räknats upp. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Omradioprogram på estniska Utbildningsministern erhöll ordet för att besvara i (fp) den 2juni anmälda fråga, 1979/80:539, och anförde: i har frågat mig omjag avser all la initiativ som möjliggör alt sänder program påestniska. I gällande avtal mellan staten och programföretagenfastställs att programföretagen har skyldighet atl ta särskild hänsyn tillspråkliga minoriteter. Innan tog ställning till radions ochtelevisionens verksamhet för innevarande avtalsperiod uttalade ocksåkulturutskottet all del var angelägel med en förstärkning av insatserna i frågaom program för invandrare och andra minoritetsgrupper i samhället samt attprogrammen borde breddas lill innehållet och sändas på fler språk. I anslutninglill en motion som krävde särskilda program för balter framhöll kulturutskottetvidare vikten av atl man inom radioförelagen ägnade särskild uppmärksamhet åtalt studera och sälta sig in i den situation vari invandrare och medlemmar avandra minoritelsgupper befinner sig när del gäller alt lyssna på radio och sepå TV. Avvägningen av vilken omfattningdessa sändningar skall ha och på vilka språk de skall sändas svararprogramföretagen själva för. OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Esterna är en av de allra största språkliga minoriteternai . Esterna har funnits i sedan , de hararbetat här och betalat skatt. Ändå finns del inga skaltefinansieradesändningar i radio på estniska -i motsats lill hur del är för en rad andraspråkliga minoriteter. Först i och med atl närradion infördes har också dennaminoritet kunnat få radioprogram för sig själva. Det är en av de många positivaeffekterna av närradion. Vi har i vaknat ganska sent när del gäller olikaminoriteters språkliga och kulturella behov. menade man i allinvandrare och andra minoriteter så snabbt som möjligt skulle bli"knäckebrödssvenskar". inser vi vad del betyder för människoratl inte skära av sina rötter. Och därvidlag betyder naturligtvis del egnaspråket och den egna kulturen väldigt mycket. Självfallet är det programföretagen som bestämmer vilkaprogram man skall sända och på vilka språk. Och det gör man med utgångspunkt idet beslut som fatlat och som citerade. Det innebäratl man skall sträva efter atl utvidga sändningarna lill flera språk. När P 4införs , får också programföretagen kraftigt förbättradeförutsättningar atl vidga programverksamheten lill flera minoritetsspråk. Esterna behöver inte sändningarna för att få informationom svenska förhållanden - i motsats till vad som är fallet för en del andragrupper. Sändningarna behövs av kulturella och emotionella skäl, och del är nogså viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. Om användningen av vissa giftpreparat vid skogsplantering § 10 Om användningen av vissa giftpreparat vidskogsplantering Jordbruksministern "NDERSDAHLGREN erhöll ordet för alt besvara (vpk) anmäldafråga. 1979/80:522. och anförde: har frågat mig om jag avseralt vidta några åtgärder i anledning av de svära biverkningar som användandetav vissa i frågan nämnda bekämpningsmedel förorsakar. Frågan om registrering av bekämpningsmedel prövas avproduktkontroll-nämnden enligl bestämmelserna i lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Nämndens beslul kan överklagas till regeringen. Medel som kan befaras medföra skada eller som fränmiljösynpunkt är olämpligt skall inte registreras. Uppkommer misstankar om altett registrerat medel kan medföra skador kan produklkonlrollnämnden återkallaregistreringen. I samband med registreringen ger nämnden också föreskrifterför hantering av medlen. Också dessa hanleringsföreskrifter kan ändras om detvisar sig behövligt. När del gäller de bekämpningsmedel som tas upp i fråganregistrerades de av produklkonlrollnämnden . Sedan etl av medlen visat sigge bl. a. allergiska reaktioner som tidigare undersökningar inte varnat för,återkallade nämnden registreringen för delta medel. För de andra medlen gavsmer detaljerade hanteringsföreskrifter. Enligt gällande lagstiftning är detalltså produklkonlrollnämnden som har alt pröva frågor om registrering avbekämpningsmedel. Nämnden måste ständigt vara beredd all ompröva användningenav registrerade medel om nya uppgifter kommer fram. Såsom jag har redovisat haromprövning också skelt av de nu aktuella medlen. BERTILMÅBRINK (vpk); är förhindrad att ta emotsvaret av jordbruksministern och har bett mig alt göra det. Jag vill lacka försvaret. När DDT förbjöds i skogsbruket, försökte man ersätta dettamedel med andra gifter. blev elt av dessa gifter, nämligensumieidin, stoppat, eftersom människor som handskades med del fick svärabiverkningar i form av kläda, utslag oeh andningsbesvär; ja, t.o. Om användningen av vissa giftpreparat vid skogsplantering Genom en närmast otrolig inkonsekvens fär tvä andra medelmed samma verksamma substans vara kvar. Enligl uppgift ligger just nu enförnyad ansökan hos produklkonlrollnämnden beträffande samma gamla gift somstoppades . Den enda skillnaden är en ny förpackning. Skogsarbetarna används hell cyniskt som försöksdjur-billiga försöksdjur. En rätta kostar ju en del atl föda upp, men arbetaren harman ju redan. Ja, så här drastiskt kommenterade ett skydssombud förskogsarbetarna del hela. Del inträffade visar att produklkonlrollnämnden inle kanfölja gällande lagstiftning pä området, nämligen lagen orn hälso- ochmiljöfarliga varor. Den grundläggande principen i denna skall ju. åtminstoneenligl vad som åsyftats, vara den omvända bevisbördan. Del ärproduktkonlrollnämndens oförmåga i detta avseende som är den direktaanledningen lill frågan. Om det är uppenbart atl, som förhållandet synes vara idel här fallet, ett kontrollorgan inte lever upp lill de krav som rimligenmäsle ställas, om det skall fylla någon uppgift, måste väl ändå ytterligareåtgärder vidtas. Det som frågeställaren efterlyser är snabba åtgärder föratl skogsarbetarnas hälsa skall skyddas. Det är hell klarl all man i dettafall inte kan lila på produklkonlrollnämnden. Jag vill erinra orn all del för det förstanaturligtvis är viktigt att hitta medel som skyddar de plantor det här gälleroch som icke är hälsofarliga. säger altproduklkonlrollnämnden inte sköter denna uppgift. Jag vill bestrida del. Jagtycker alt produklkonlrollnämnden sköter uppgiften väl, med tanke pä deförutsättningar som gäller och över huvud laget de svårigheler som är inbyggdai hela denna problematik. Man skall komma ihåg all genomförandel av förbudet mot DDTur miljösynpunkt var ett stort steg framåt. förlorade man dock deleffektiva skydd för alla skogsplanteringar som DDT-användningen gav, och delgällde då att ta fram och pröva preparat som har en molsvarande effekt men somsamtidigt är miljövänliga. Jag vill också säga alt det ärmöjligt atl överklaga produktkonlrollnämndens beslut, i sista hand tillregeringen. BERTILMÅBRINK (vpk); Jag kan vara överens med jordbruksministernom alt produklkonlrollnämnden naturligtvis inle har nägon speciellt lättuppgift. Men som jag sade i mill första anförande är del litet märkligt alt manförbjuder elt medel, i delta fall sumieidin, men tillåter användningav tvä andra medel med nästan exakl likadana biverkningar. Del borde inle varasä stor svårighet för produklkonlrollnämnden atl sätta stopp också för dessatvä medel. Enligl de uppgifter som har fått ligger ,som jag nämnde, hos produklkonlrollnämnden en ny ansökan om tillstånd för Som jag också sade är den enda skillnaden den all man har byttförpackning. Jag hoppas atl produklkonlrollnämnden kommer all vara uppmärksam idel ärendet. Beträffande giflfrågan vill jag framhålla alt detnaturligtvis, som jordbruksministern säger, är riktigt atl man måsle skyddaplantorna. Men del finns exempel som visar att man kan sköta jorden och vårdaskogen på ett mycket bra sätt även utan användning av gifter. I dessa fallförfar man alltså på ett helt annal sätt än vad som sker i landet i övrigt. Manhar satt miljontals plantor, och de har klarat sig oerhört bra, ulan all hablivit utsatta för några insektsangrepp. Jag kan nämna i Marksrevir i som ett sådant exempel. Om jettrafiken på flygplats Överläggningenvar härmed avslutad. § 11 Om jettrafiken på flygplats Jordbruksministern ordet för atl besvara () anmälda fråga,1979/80:531, och anförde: har frågat mig av vilkaorsaker regeringens ställningslagande i ärendet angående flygplatsfördröjts samt när regeringen avser att fatta beslut i Brommaärendel. Det beslut meddelade ijuli 1979 innebär alt även fortsättningsvis fär användas somtrafikflygplats med vissa inskränkningar. a. förbjuds trafiken med FokkerF-28 från . beslul överklagades avluftfartsverket och ett slort antal sakägare. Besvären remissbehandlades underhösten 1979. har det omfattande materialet i ärendet övervägtsinom . Det bar därvid framkommit vissa nya uppgifter om bl. a.möjligheterna att begränsa bullret vid flygplatsen. Bedömningen av dessauppgifter liksom även av de bullerbegränsade villkor koncessionsnämndenuppställt har visat sig svära och komplicerade. I detta sammanhang bör ävennämnas att jag liksom kommunikationsministern uppvaktats avåtskilliga enskilda personer, sammanslutningar och myndigheter, vilka tillförtärendet uppgifter som bör beaktas när regeringen avgör ärendet. Regeringen harnyligen diskuterat ärendet vid allmän beredning. Mot bakgrund av vad som sagts framgår all ärendet ärbåde omfattande och komplicerat. Det bör även understrykas att regeringen harskyldighet att noga överväga alla argument som framförts från olika häll. Ijämförelse med andra besvärsärenden av liknande omfatlning är den lid undervilken besvären behandlats i regeringen inte på något sätt anmärkningsvärd. Jagvill därför tillbakavisa alla påståenden att regeringens beslul fördröjts. Som kommunikationsministern tidigare uttalat i dennakammare kommer regeringen att ta ställning till ärendet före iår. 9 protokoll 1979/80:166-167 Om jettrafiken på flygplats OSKARLINDKVIST (s): För jordbruksministerns svar lackar jag. här frågan försöker ju delar av regeringen alt leva sä anonymt som möjligt.Därför blev svaret ungefär som väntat - dvs. lill intet förpliktande. Trots altfrågan har legal länge i departementet har inget beslut tagits. Den 9 majframträdde dock i morgontidningarna och framhöll alt ett beslulkunde väntas . Det fanns enligl denna intervju inget skäl lill atlriksdagen skulle vänta pä regeringen i fall av typ , eftersom del var tvåolika ärenden. Uppriktigt sagl är jag förvånad över atl - såväl i regeringen som på VD-nivå i Linjeflyg - husera iBrommafrågan som de gör. Att på statsrädsnivå ha hand om miljöärenden innebäratl man måste låta folks hälsa och välbefinnande i tvistiga ärenden haföreträde i alla jämförelser. Kan det då vara sä svårt att väga in folkhälsans rollför tiotusentals människors välbefinnande i ? Ytterst få ärendenär så grundligt förberedda. När det gäller orsakerna lill att regeringensställningstagande har fördröjts betonas i svaret att regeringen har"uppvaktats av åtskilliga enskilda personer, sammanslutningar ochmyndigheter". Dock räknar för säkerhels skull inte uppvilka myndigheter och sammanslutningar som har uppvaktat honom. I svaret sägerhan vidare alt koncessionsnämndens villkor är "svära ochkomplicerade" och betonar särskilt att beslul skall komma före den 1oklober ; han har ju tidigare sagl att del skulle komma . En fråga som ofta ställs är denna: Vad väntar regeringenpå i delta ärende? Alla instanser som haft del till bedömning säger ju precissamma sak: Jetflyget pä måste bort av sanitära skäl! Flygbuller, avgaseroch säkerhetsrisker konstituerar - vart och elt för sig men med störreeftertryck tillsammans- en helt oacceptabel områdesmiljö. ,länels landsting, , miljöberedning, där alla partiernaär precis lika mycket överens, hälsovårdsnämnderna i västerutbelägna kommuner, , , planverket - alla har kommit lill samma uppfattning,alla gör samma bedömning. Från samlliga är beskedet: Flytta jetplanen lillArlanda! De miljövårdande organ som har arbetat med frågan bygger sinabeslul på de regler och lagar som har bestämt. Såvitt nu interegeringen har för avsikt alt ändra bestämmelserna oeh lindra miljö- ochhälsokraven, framstår dröjsmålet som ytterst oacceptabelt. Herr talmani Jag vill säga till att någonsådan intervju som han åberopade har jag inte givit. Låt mig också säga attbehandlingen av frågan inte har inneburit nägon fördröjning av ärendet vare sigför eller för nägon annan som är störd av bullret från Bromma.Vi skall komma ihåg att koncessionsnämndens beslut gäller från den 1 juli1981.1 del avseendet har därför regeringens förhalning i den här frågan, somOskar Lindkvistuttrycker det, inte varil lill men för nägon. Del är min förhoppning atl regeringen skall kunna fallabeslul . När kommunikationsministern har sagl attbeslutet skall fattas före innebär del inle all vi måste väntalill den 1 oklober. Så snart ärendet är berett i är jaginställd på att förelägga regeringen elt förslag till hur frågan kan lösas. Jaghoppas att del skall kunna vara möjligt alt göra del . Del är möjligt alt inle hargett nägon intervju - den finns emellertid återgiven i en av Stockholmsmorgontidningar avden . För säkerhets skull log jag tidningen med mig hit.Jag uppfattar det ändå så alt man har publicerat uppgifterna efter ett samtal medjordbruksminislern. Men del som är intressant nu är ju vad i sin replik, nämligen alt koncessionsnämndens beslut skall gälla. Delinnebär all Fokkerplanen skall vara borta från fr. o. m. den 1 juli1981. Jag uppfattade det som elt slags garanti från jordbruksministern för altdet kommer att bli regeringens beslul. Vad jag vill ha bekräftat är alltså omdet är rätt uppfattat atl enligl koncessionsnämndens beslul trafiken med FokkerplanenF-28 skall flyttas till . Är detjordbruksministerns mening? har naturligtvis uppfattatdel här alldeles fel - som han ville uppfatta det, inte som jag sade. Vad jagsade var alt koncessionsnämndens beslul innebar alt Fokkerplanen skulle varaborta från . Det är ju den frågan som regeringen har altla ställning lill och del är den frågan som vi nu prövar och som vi skall fattabeslut om. Överläggningen var härmed avslulad. Om läromedel för synskadade skolelever § 12 Omläromedel för synskadade skolelever Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga, 1979/80:497,till utbildningsministern, och anförde; har frågat utbildningsministernom han kan garantera alt de synskadade barnen för innevarande och kommandebudgetår får tillgäng till läroböcker liksom seende barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat alt del är jag somskall svara på frågan. För alt förse handikappade elever med pedagogiskahjälpmedel finns fyra rikscenlraler - RPH-cenlraler - i landet, en försynskadade, en för Om läromedel för synskadade skolelever hörselskadade,en för rörelsehindrade och en för särskolan. Den nuvarande organisationen förRPH-centralerna trädde i kraft . Anslaget fill RPH-cenlralernasverksamhet har ökat från ca 3,8 milj. kr. /78 till ca 6,2 milj.kr. för nästa budgetår. I sin fråga hävdar atl en försämring harskelt från när det gäller läromedel pä kassett och ipunktskrift. Han avser därvid förmodligen atl RPH-SYN via de synskadadeelevernas reselärare informerat kommunerna om i vilken utsträckning RPH-SYN ärberedd all svara för kostnaderna för de synskadade elevernas läromedel.