prot · G30941 · 1979-12-31 00:00:00 — Under innevarande budgetår har regeringen försökt alt möta deökande arbetsmängderna hos kronofogdemyndigheterna genom att anvisa ytterligaremedel för atl göra indrivningen mer effektiv. Myndigheterna i bl. a.Stockholms län och har sålunda fått ett Ompersonalbristen vid vissa kronofogdemyndigheter, m. m. Ompersonalbrislen vid vissa kronofogdemyndigheter, m. m. Påinlerpellantens tredje fråga kan Jag svara atl regeringen följer utvecklingenav arbetsmängderna och produktionsresultaten hos bl. a. kronofogdemyndigheterna.Situationen hos dessa har självfallet vägts in i den budgetberedning som f n.pågår i . ALFWENNERFORS (m): Jag skall först be atl få lacka kommunminislern för svarel på mininterpellalion. Jag tycker att det ger uttryck för en viss förståelse förkronofogdemyndigheternas problem. Självfallet skulle jag ha önskat mera rejälalag. Här finns del ju faktiskt stora pengar för staten att hämta. Om densocialdemokratiska regeringen visade ringa intresse för all skattepengarnadrogs in ordentligt, så får del slå för socialdemokraterna. Men del voretråkigt om en borgerlig regering i det här avseendet skulle sköta statensaffärer dåligt. Med tanke på det slora budgetunderskott som vi har bordesamtliga statsråd ta varje tillfälle i akt för alt slå vakt om de slantar somrätteligen tillhör staten. Hurmycket pengar är del då fråga om? Jag tror alt vanligt hederligt folk inte haren aning om hur illa det här sköts. Tänk om journalister fick veta att det ärfräga om miljardbelopp - vilka rubriker! Statistikenöver indrivningar visar att man hade fåll in 3 miljarderkronor för litet när det gäller samtliga skatter, allmänna avgifter och böter.Ett år senare hade siffran stigit till . Och vad sägs omuppgiften att man avskrev hela 600 milj. Jag harockså fått vetaatt skuldbeloppet till samhället i seplember uppgick lill 152 milj. kr.och del bara inom en liten kronofogdemyndighet, nämligen . Motsvarande siffra när det gäller pengar som man alltsåinte har fått in var för Huddingedistriktet 149 milj. kr. Gör inte statsrådetockså den bedömningen att det verkligen är uppseendeväckande sin"ror? Jagkan inte ställa den nya regeringen eller statsrådet till svars för delta.Den nya regeringen och den nye kommunministern borde rimligen fl en chans atlrätta till missförhållandet. Jag skall alltså inte ställa någon till svars fördelta, men jag vill ändå genom min interpellation peka pä det här problemet.Det finns ett ypperiigt tillfälle att här tjäna in pengar lill statskassan. Föratt tala fotbollsspråk: har regeringen bollen. Jagoch många med mig kommer att uppmärksamt följa utvecklingen. Jag förutsätteratt regeringen vill medverka till atl skatteflykt av det här slaget förhindras.Jag förutsätter också alt del skulle kännas genant för regeringen -hur det varunder den socialdemokratiska regeringsperioden är en annan sak - om under deninnevarande regeringsperioden talesättet spreds: Vill du komma undan skatt,flytta då till kommunerna i Slorstockholmsområdet. Indirektger nu statsrådet besked på den här punkten, och det är jag tacksam för.Statsrådet säger nämligen: "Utebliven indrivning kan självfallet aldrigvara befrämjande för skatlemoralen vare sig orsaken är personalbrisl ellerandra brister." Därefter pekar kommunministern på att en hel del medel faktiskt har anvisatsunder innevarande budgetår. Jag har noterat del med tillfredsställelse - mendet räcker inte. Inomvissa kronofogdemyndigheter i Slorstockholmsområdet krävs det en kraftigpersonalökning. Och man kan tala för en sådan, när den verkligen lönar sig. Detfinns en gammal tumregel som säger att en duktig indrivare lar in omkring 1milj. Delta gäller kanske mer storstadsområdena, men vi kan väl ialla fall hälla oss till den tumregeln. Om varje indrivare drar drygt 100 000kr. i lönekostnader, inser ju var och en att det skulle löna sig att engageranågra indrivare. Tio indrivare skulle alltså kosta ungefär 1 milj. kr., mendessa tio indrivare driver in 10-12 milj. kr. Detta borde välvara en god affär för staten! Nuskall vi emellertid pruta på den offentliga sektorns kostnader. Jag brukar talamycket för del, och vi gör del inom det parti somjag representerar, nämligenmoderata samlingspartiet. Men inte skall vi väl pruta på en verksamhei som gerpengar tiofall igen? Jagundrar om statsrådet känner lill alt vi har en mängd vakanser iStorstockholmsområdet. Låt mig bara som exempel peka på kronofogdemyndigheteni . Enligt personalplanen skall myndigheten ha 58 befattningar. 13 befattningar är alltså vakanta. Av dessa 45 anställda är just nutre långtidssjuka. Därtill kommer de vanliga korttidssjukdomarna, ledighet avolika skäl och utbildning - ett par anslällda är f n. under utbildning. Jag kanpresentera liknande siffror från andra kronofogdemyndigheter iStorstockholmsomrädet. I t. ex. har man 20 indrivarbefattningar. Sexav dessa befattningar är vakanta. Vadgörs då ål dessa vakanser? Jo, man försöker anställa och utbilda aspiranier.Men utbildningen lar tvä och ett halvt är. Jag mä säga all della är en märkligutbildningspolitik. Först när det blir en vakans får man alltså rekrytera enaspiranl och sätta i gäng en utbildning. Denna aspirant blir alltså klar . Jag förstår att det kan gå bra ute i landet, därdel inte finns någon befolkningstillväxt. Det är möjligt att det där kan fungerabra, och det kanske det har gjort . Men i ett län med starkbefolkningstillväxt och en ökande arbetsmängd måste detta innebärastora problem. Viskall också komma ihåg att vi har och har haft en stor avgånginom denna yrkeskategori. På grund av arbetsförhållandena, anställningsvillkoroch annat väljer många utbildade och duktiga indrivare arbete i inkassoföreiag,banker o. d. Jag vill verkligen rekommendera statsrådet att titta litet närmarepå just utbildningsfrågan. Är kommunministern t. ex. beredd all så snart sommöjligt ta initiativ lill en extra ordinarie utbildning av ett 30-40-talbefattningshavare? Jag tror alt del skulle vara myckel värdefullt. Närdel gäller utbildningens inriktning tror jag att vi också måste omprövalidigare tankar. Jag tror all man har rätt i den rapport som för bara en korttid sedan presenterades av . Där sägs att utbildningenkanske skall ha en litet annan inriktning, i varje fall i vad gäller vissabefattningshavare. Det kanske inte är nödvändigt att man på alla håll harjurister. Ompersonalbristen vid vissa kronofogdemyndigheter, m. m. Ompersonalbrislen vid vissa kronofogdemyndigheter, m. m. kanske är rnycket mernödvändigt atl detta yrke får en mer företagsekonomisk inriktning och att manfår vissa företagsekonomiska experter inom varje kronofogdemyndighet. Jag trorau man i denna rapport verkligen har rätt på den punkten. Såbara några ord om omfördelning av tjänster: Statsrådet redovisar i sitt svaratl en viss sådan omfördelning har skeU. Men delta ger sammantaget tyvärr inteså många tjänster. Jag börjar nästan ifrågasätta om det är fruktbart atlfortsälta en diskussion om detta. Jag har i lidigare molioner och anförandenhär i kammaren ställt mig litet tveksam till en omfördelning, men jag har ändåhoppats att en sådan verkligen skulle ge någonling. Ialla händelser tycks inte omfördelningsprincipen ge tillräckligt beträffandeStorstockholmsomrädet. kunde man bli litet fundersam när man läste endebattartikel i en morgontidning för två . Författaren, enkronofogde och tidigare riksdagsman, sätter t. o. m. sin yrkesheder i pant närhan påstår att exekutionsväsendet är överbefolkat av kronofogdar. Han pekarockså som exempel på några orter i . Men jag förutsätter all denneyrkesman inte är riktigt informerad om hur vi har del här uppe iStorstockholmsomrädet. Jagsade i inledningen atl indrivningen är dåligt skött. Jag sade t. o. m. altvanligt hederiigt folk inte vet om det. Jag skall be atl få påpeka att dessakritiska ord inte riktar sig till kronofogdemyndigheterna och all den personalsom sliter med sina väldiga arbetsuppgifter där. Nej, det ärfaktiskt vi här i och ni statsråd i regeringen som är ansvariga. Jagupprepar: är det kommunministern och regeringen som har bollen. Påmin tredje fråga i interpellationen svaras att regeringen följer utvecklingenoch atl även den arbets- och personalpolitiska situationen på del här områdetskall vägas in i den pågående budgetberedningen i . Jag kännermig till freds med det t. v., och jag kan alltså , herr talman, sägaalt jag avvaktar budgetpropositionen med mycket stort intresse. Om man har en organisation som skall handlägga viktiga uppgifter är delsjälvklart att man vill ha den organisationen sä effektiv som möjligl. Detlåter drastiskt när här redovisar vilka belopp som inte kommerin till statskassan genom atl kronofogdeorganisaiionen inte är tillräckligtutbyggd bl. a. i . Jag vill för min del säga att ambitionengivetvis skall vara att indrivningen skall vara sä etléktiv all vi fär in ävendessa pengar, som också skall till statsverket. Man måste dock även ha klartför sig att det någonstans i den här redovisningen av utestående medel finnsett "knä", varefter det krävs extraordinära insatser frånkronofogdeorganisationens sida för att fl in dessa ytterligare pengar. Denproblematiken skall självfallet också vägas in i den bild som tecknas beträffandede utestående medlen. Sedan vill jag bara erinraom att del i bl. a. Siockholm sedan fattades beslut om allinföra , dvs. datorisera verksamheten, för atl underlätta indrivningen.Arbetet med detta pågår, och systemet skall vara färdigt att tillämpas i sinhelhet . För alt klara problemen vid införandet av iStockholm har 2,1 milj. kr. anslagits under det här budgetåret. Samma belopp äravsett att användas under det tidigare budgetåret. Ifråga om omfördelning av tjänster har man självfallet all ta hänsyn både tillvilken service som allmänheten erbjuds på de orter där indragning skall ske ochtill personalpolitiska synpunkier. Det är ett svårt komplex, där man intekommer ifrån dessa synpunkier i den förändringsverksamhel som sker. Sedanär del givetvis beklagligt alt del förhåller sig så som när det gäller det stora antalet vakanser i och deuteblivna arbetsinsatserna pä grund av sjukskrivning etc. Jag vill för min delbeklaga atl man har den situationen, särskilt mot bakgrund av den allmännaarbetsmarknad som vi f. n. har. Närdet gäller utbildningsfrågorna är del självfallet angeläget med en riktig ochframförhållande utbildning, som överensstämmer med den effektivitet som vi ändåvill åstadkomma beträffande verksamheten inom kronofogdemyndigheterna. 0/7?personalbrislen vid vissa kronofogdemyndigheter, m. m. ALFWENNERFORS (m): Det är ytterst värdefullt all vi har fält i gång REX-systemei ute påkronofogdemyndigheterna i vissa distrikt. Det verkar ju som omförsöksverksamheten ger goda resultat. Men vi får nog inte hoppas för mycketens på detta, för när det kommer till kritan kan ju inte datamaskinen ge sig iväg ut i bygderna och hämta in pengarna. Där krävs del att vi har duktigaindrivare som kan få tillbaka pengarna till staten. Jag har en känsla av att vii den här diskussionen ibland gör oss överdrivna förhoppningar när del gällerdatamaskinen. Sedan noterar jag med lillfredsställelse detuttalande som kommunministern gjorde när det gäller de extraordinärainsatserna i vissa distrikt. Jag sätter stort värde på det, ochjag upplever detså, att kommunministern över huvud laget ser konstruktivt och positivt pä denfrågan. Jag hoppas atl vi skall kunna lösa de problem somfinns inom det här området. Jag vill bara erinra om att tankarna bakom att införa somförsöksverksamhet var just att försöka underlätta för dem som är verksamma påservicesidan inom kronofogdemyndigheterna. Vi får nu se fram emot denutvärdering av systemet som skall ske och se vilka konsekvenser den får för denframlida användningen av dalan inom den här verksamheten. Men jag noterar delAlf Wennerfors sade, atl man kanske inte skall göra alltför överdrivnaframtidsvisioner beträffande datainslaget i kronofogdemyndigheternasverksamhet, men det blir ändå värdefullt att se vad den servicen har Omregeringsinitiaiiv med anledning av viss uppvaktning av ungdom frånNorrbot-len betytt när del gäller alteffektivisera och underiätta de insatserna inom verksamheten. Tillsist vill jag än en gång erinra om all regeringen självfallet har dessa frågorunder observation och all vi skall ta de initiativ som är erforderliga för attkomma lill rätta med de svagheter som finns i systemet. Överiäggningenvar härmed avslutad. §4 Om regeringsinitiativ med anledning av viss uppvaktning av ungdom frånNorrbotten ArbelsmarknadsminislernROLF erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 14 novemberanmälda fråga, 1979/80:116, till statsministern, och anförde: har frågat statsministern vilka initiativ regeringenavser att ta utifrån del material som presenterats vid en uppvaktning avrepresentanter för Norrbollens ungdom. Frågan har överlämnats lill mig. Motbakgrund av den besväriiga situation som råder på arbelsmarknaden i Norrbottenbeslutade , efter förslag av regeringen, inom ramen för del s. k.Norrbotlenpaketet om en rad åtgärder för atl stärka sysselsättningen i länet.Förutom den satsningen har regeringen i samma syfte beslutat om stöd till läneti ell fiertal enskilda ärenden. Sammanlagt har satsatsav statliga medel i sysselsättningsskapande syfte . Dettamåste sägas vara en myckel stor satsning. Attdessa insatser ger effekt belyses bl. a. av atl arbetslösheten varil lägredenna höst än . Deninriktning Norrbotlenpropositionen hade ger inte bara förbättringar på korlsikt utan även en hel del nya fasta arbetstillfällen både inom näringslivet ochinom den offentliga sektorn. Bristenpå arbetstillfällen i drabbar ungdomarna särskilt hårt. En vissförbättring i arbetsmarknadsläget för ungdomar har emellertid ägt mm också iNorrbollen. Ytteriigare insatser är emellertid nödvändiga för att förbättraungdomarnas möjligheter alt fl arbete. Jag har tidigare i kammaren redogjortför del arbete som pågår med bl. a. företagsföriagd gymnasieutbildning. Det ärmin förhoppning alt detta skall vara en väg alt hjälpa ungdomar ut påarbelsmarknaden. Attstödja våra unga är dock inte enbart en uppgift för arbetsförmedlingarna ochskolan utan en fråga som angår oss alla. Jag lycker därför all 7april-rörelsens arbete och initiativ innehåller mycket positivt. De krav somhar framförts lill regeringen är inte nya för oss utan i hög grad frågor som viarbetat med , och detta arbete har bl. a. lett fram till desysselsättningsskapande åtgärder Jag här berört. (vpk): Jag ber atl få tacka för svarel på min fråga och noterarsärskilt värderingen av 7 april-rörelsens arbete och initiativ, en värderingsom jag delar. Detär sant att de framförda kraven inte är nya, och de är inte heller nya för osssom har verkat och verkar politiskt inom länet. Vad som är vikligt ärju att detnu, inte minst tack vare de här ungdomarnas aktivitet och initiativ, finns enstarkare medvetenhet i länet om nödvändigheten av mycket mer omfatlandeåtgärder än dem som har talat om. Bristernai del s. k. NorrboUenpaketel, som vi i vpk uppfattal dem, har beskrivits imotioner och interpellationer, varför Jag inte tänker la upp dem vid del härtillfället. Vi vet ju alt lägel i är alldeles speciellt. När dengenomsnittliga ungdomsarbetslösheten i riket har varit uppe i 7 96 har denlegat vid 20 96 i värt län. Var femie ung arbetssökande har mötts med beskedetatl det inte finns arbete. Då behövs del en annan sorls regionalpolitik förNorrbotten, en annan än den för landet i övrigt. Man måste väga använda destyrmedel som statsmakterna väl ändå fortfarande förfogar över. Del behövsslora satsningar både på de statliga företagen och pä styrning lill Norrbottenav produktion i privata företag, sä som skedde i slutet av 1960-talel t. ex.Jag undrar om är beredd att ta också de greppen. Viär, som sagl, ense om att ungdomsrörelsen mot arbetslöshet gör mycket som ärpositivt. Initiativen är inga tillfälliga irrbloss. följer man upp tidigarearbete - projektveckor i skolor, demonstrationer, regeringsuppvaktningar m. m.- med all ambitiöst lägga sig i länsplaneringen. Det ärju inte någonling somvem som helst ulan vidare ger sig på. Men de här ungdomarna visar verkligenaktivitet också på det områdel. Länsplanering 80, diskussionen om länelsframlid, borde vara en folkrörelse - så har en av länets framsynta länsplanerareformulerat silt önskemål. Han får verkligen god hjälp av de här aktivaungdomarna atl fä sina förhoppningar infriade. RolfWirtén uppmanar i dagens förelagen all ställa upp för de unga.Men hur blir det om företagen inte gör detta? Vad skall regeringen göra då? Ochhur ser regeringen på anställningsstoppet i de stora statliga företagen iNorrbotten, de företag som ändå är länels industriella bas? Så länge dessaföretag inte släpper in ny arbetskraft utgör ju även de ell hinder för de ungai atl fl arbete. Vad skall man göra i fortsättningen?Norrboltenpaketels innehåll räcker uppenbarligen inte. Del finns hot om enmyckel stark utflyttning och befolkningsminskning under 1980-talel iNorrbotten. 0/7?regeringsinitiaiiv med anledning av viss uppvaktning av ungdom från Jag skulle bara vilja läsa in till kammarens protokoll de trehuvudkraven vid namninsamlingen i . Dessa var: arbete efter skolanoch lumpen, arbete på hemorten och vidareförädling av råvarorna i länet. Jagsade i mitt svar, herr lalman, att det i hög grad ärjust på de här punkternasom vi har satt in våra åtgärder. Jag lycker mig också förstå atl Omregeringsinitiaiiv med anledning av viss uppvaktning av ungdom från är ense medmig om att del ärden färdriktningen som vi skall försöka arbela efter. Sedankan man alllid diskuiera om resurserna är tillräckliga, det är jag medveten om.När menar att man måste göra alldeles extra insatser iNorrbollens län mot bakgrund av den arbetsmarknadssituation som råder därhåller jag med om det. Jag vill också påstå atl det verkligen har gjortsspeciella insatser. Vi har diskuterat NorrboUenpaketel , och Jagtror inte alt vi behöver fördjupa oss i dess detaljer , eftersom vi har haftmånga tidigare tillfällen atl göra det. Men del paketet innebär en satsning imiljardklassen, som inte har någon som helst motsvarighet i de andra länen. Jagtycker alt den satsningen är motiverad, och del är därför vi har gjorl den. Detär glädjande alt vi i varje fall för den här hösten och vintern kan notera ennågol förbättrad situation i . Låt mig bara nämna atloktobersiffrorna för ungdomarna - som vi nu diskuterar -visaren minskning av arbetslösheten med 250 ungdomar i åldrarna är. Detvisar ocksä alt åtgärderna har haft vissa effekter. Även de rapporter somlämnats av exempelvis länsarbetsnämnden visar all situationen nu är förbättrad. Jagvill ocksä göra det tillägget, herr talman, alt vi hade en utflyttning frånNorrbotten 1977 och 1978, men atl det varit eninflyttning till . (vpk): Ja visst har vi vidtagit åtgärder, men som jag har sagt - del behövervi inte fördjupa oss i nu - räcker de åtgärderna inte ens för alt angefärdriktningen för den utveckling som krävs i . Det är ingentingsom jag hittar pä för all göra del besvärligt för arbelsmarknadsminislern,utan del konstaleras av dem som sköter länsplaneringen i Norrbot-len. Idet allra senaste numret av redovisas slaplaröver situationen länsvis närdet gäller sysselsättningsläget. Och av den redovisningen framgår atl Norrbottensarbetslöshet är i en klass för sig. Där visas också att de åtgärder som harvidtagits och som är planerade inte räcker ens för att föra uppNorrbollen på en genomsnittsnivå - som redan den är tillräckligt dålig,arbetslöshelsmässigl sett. Visstkan vi säga atl åtgärderna har haft vissa effekter, men fortfarande vet viockså att del finns speciella problem. De insatser som gjorts har t. ex. intembbat den gamla situationen atl flickor har del särskilt besvärligt iNorrbotten, speciellt i sådana samhällen som gruvorterna. Där behövs alldelesuppenbart nya grepp - någonling som gör alt flickor inte behöver se som sinenda möjlighet att få någol all göra att bli mammor när de är tonåringar. Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Om det statligastödet till arkivarbete hos vissa allmännyttiga organisationer Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:125,och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder regeringen överväger att vidla för atl åstadkomma kompletterandestatligt stöd utöver lönebidragel för arkivarbetare till organisationer medsvag ekonomi. Arkivarbeletär, liksom beredskapsarbete, en form av arbetslöshetshjälp. Arkivarbelet gerdock mera varaktig sysselsättning och har därför-på ett hell annat sätt änberedskapsarbetet - kommil att bli ett stöd till ideell verksamhet av olikaslag i vårt samhälle. Riksdagensbeslul om en reformering av verksamheten har till syfte all ge demänniskor som sysselsätts i arkivarbete sådana anställnings- ochtrygghetsförmåner som genom lag eller avtal tillkommer arbetstagare påden reguljära arbelsmarknaden. utgår statsbidrag med hela lönekostnaden för den arkivarbetsansläll-de tillstatliga myndigheter och s. k. allmännyttiga institutioner. Reformen innebäratt allmännyttiga organisationer från själva skall svara av lönekostnaden för dem som nyanställs. För anställda som tidigare haftarkivarbete hos organisationen kvarstår det 100-procentiga statsbidraget framtill . Deallmännyttiga organisationerna har i stor utsträckning berett arbetslösa ochhandikappade bra och meningsfulla arbetsuppgifter. I gengäld harorganisationerna fått arbetskraft, som är en betydande tillgång i derasverksamhet. Somjag nämnde kommer full kostnadstäckning atl utgå under en övergångsperiodom för de arkivarbetsanställda som går över till anställning medlönebidrag hos allmännyttiga organisationer. Den tidsperioden bör utnyttjastill att pröva olika möjligheter all finansiera den egna kostnadsandelen.Åtskilliga organisationer torde ha en sådan ekonomi att de kan ta del ekonomiskaansvar som del här gäller. 0/77det statliga stödet till arkivarbete hos vissa allmännyttiga organisationer Jag tackar för svaret pä min fråga, som Jag ställt med utgångspunkt idel förhällandet atl mänga allmännyttiga organisationer efter beslutom ändring a v nu gällande regler för organisationer som har arkivarbetareanställda med lönebidrag har uttryckt oro för sina möjligheter att i framtidenha kvar sina nuvarande arkivarbelare i deras anställningar. Representanter bådeför organisationer och för anställda har när de träffat oss politiker ställtfrågor om vad som menas med den ordalydelse i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /79:20 där det heter: "De ekonomiska problem som slutligtkan drabba vissa organisationer fär tas upp i samband med prövningen om annalstöd frän del allmänna." Det är självfallet iförsta hand arbetsmarknadsministern som bör kunna ge Omdet statliga stödet till arkivarbete hos vissa allmännyttiga organisationer besked pä denna punkt,eftersom det är arbetsmarknadsministern som bör ta initiativ och lägga framförslag i frågan om vilken annan typ av samhällsstöd det kan bli fräga om. Ävenom det kanske inte finns något skrivet förslag ännu ärdet nödvändigi att fåveta vilka lankararbetsmarknadsministern har i här nämnda avseende. Herrlalman!Nu fick jag delvis besked härom i arbetsmarknadsministerns svar, därdetframhölls alt åtskilliga organisationer torde ha en sådan ekonomi atl de kan tadel ekonomiska ansvar som del här gäller. Ja, för dem är detta kanske intenågot problem, men det är det däremot för de organisationer som inte kan ta eltsådant ekonomiskt ansvar. Själv är jag revisor i två idrottsföreningar som haren ganska dålig ekonomi men som har var sin anställde arkivarbetare. Dessaföreningar har inte ens med lillämpning av 10-procenisregeln några möjligheteralt finansiera dessa arkivarbetares anställning. Det är i första hand ettbesked om hur man skall behandla sädana organisationer som jag vill ha.