prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Den nuvarande fernårsregeln bör alltså enligt minuppfattning bibehållas. Eftersom reservationen till betänkandet ger ullryck förden ståndpunkten kommer jag att vid omröstningen stödja den. Jag vill sedan påtala en brist i propositionen. Denutlänning som f. n. på grund av brott döms till förvisning får i allmänhet ett lägre straff än vad som skulle ha blivit fallet om domstolen underlåtit att döma till förvisning. Om en sådan dom sedan inte går att verkställa har utlänningen kommit undan med ett kortare straff än vad som rätteligen bort följa eller vad en svensk i motsvarande situation skulle ha fått. Justitieutskotlet har nog så riktigtfunnit alt en sådan ordning, som innebär att domstolens straffmätning framstår som slumpartad och stötande från rättvisesynpunkt, inte kan accepteras. Även 98 om de nu föreslagna reglerna om attutvisning inte skall meddekis person. som harflyktingförklaring, gör att problemet i praktiken kommer att bli Nr 156 mindre vanligt, så kvarstår det dock. Jag anser att det i och med den nyalagen den borde ha fått sin lösning. Jag har såmycket mer fog för den uppfattningen som jag motioneradeom en lösning och då fick nöja mig med att justitieutskotlet, yVy utlänningslagsom det sades, med tillfredsställelse noterade att spörsmålet omfattades avullänningskornmilténs översyn. Trots detta är frågan fortfarande inte löst. Detborde den ha blivit. vill jag uttrycka min tillfredsställelse överatt propositionen inte har följt kommitténs förslag att ta bort möjligheten attutvisa på grund av asocialitet. Som jag framhållit i ett remissvar är detangeläget att det t. ex. finns möjlighet att utvisa utlänning som här ägnar sigåt prostitution. Även om antalet fall av utvisning på den grunden harvarit ringa, utgör bestämmelsen ett verksamt medel att minska prostitutionen iSverige och därigenom nedbringa den brottsliga verksamhet som obestridligen kanförekomma i samband med prostitution. Det glädjer mig att utskottet enigt harställt sig bakom propositionen i denna del. Med detta, herr talman, har jag redovisat min uppfattningi en visserligen begränsad men ur allmän synpunkt nog så viktig del avpropositionen. Under avsnittet Familjeanknylning behandlas idet här betänkandet bl, a, en motion som jag väckt om ändrade bestämmelserbeträffande frånskilda invandrares rätt att få stanna i , En av orsakerna till att jag skrev den motionen var attflera - tyvärr ofta tragiska-fall inträffat oeh uppmärksammats, därinvandrarkvinnor på grund av skilsmässa blivit utvisade från vårt land. Efteren skilsmässa från t, ex, en svensk make anses det nämligen ofta attinvandrarkvinnan, även orn hon har barn. saknar anknytning till vårt land. omhon inte varit här . Visserligen kan invandrarverket av humanitära skäl i ensådan situation låta invandrarkvinnan få stanna i , men det sker inteautomatiskt. invandrarkvinnan måste i stället själv skriftligt förklaravilket lidande hon kan få utstå om hon återvänder till sitt hemland. Intyg frånsociala myndigheter kan också ändra på utvisningsbeslutet. Men det är ju inte så lätt för en invandrare i den härsituationen att överklaga ett utvisningsbeslut. Ofta kan inte t. ex. denfrånskilda kvinnan svenska språket och förpassas kanske därför i tysthet tillett tragiskt öde i sitt forna hemland. Vi skall veta att en frånskild kvinna imånga länder har en låg status. För att en invandrare inte kan skriva själv eller är ovanatt driva en process eller inte vågar bråka med ett svenskt ämbetsverk skall han eller hon inte behöva riskera att utvisas bara därför att äktenskapet spruckit. Jag är naturligtvis glad om man , som statsrådet sade, börjar ta större hänsyn till sådana här förhållanden. Följden blir annars ofta att kvinnan fortsätter i ett olyckligt äktenskap bara för att få vara kvar här i landet. Nr 156 Även om det hiinder attskenäktensktip ingås är det ändå så att den hiir Torsdagenden bestämmelsen drabbar mångamänniskor sorn aldrig har htift för avsikt att 29 maj1980 kringgå de svenskainviindringsbestäminelserna. Det är naturligtvis angeläget för invandrarkvinnans stiillning i iiklenskapet A'v Utlänningslag ' ' samhället iövrigt att inte lag och praxis gör henne ytterligare beroende av mannen. Atthon själv - om hon kommit hit med rent uppsåt - får avgöra om hon vill stanntii efter skilsmässan främjar hennes jiirnställdhet med andra svenskakvinnor och med rntmnen. Vi får heller inte glömma bort barnen i det härsammanhanget. Niir det gäller svenska barn och föräldrar är vi angelägna om atttillvarata barnens rättighet till båda föräldrarna även efteren skilsmässti.Invandrarbarnens rätt att fä träffa sin far även efter föriildrarnasskilsrnässti får vi inte heller bortse från. Ett barn till en frånskildinvandrarkvinna sorn ulvistis ur vårt kind har naturligtvis inte storamöjligheler att i fortsättningen få träffa sin far. Men i den här frågan hartydligen invandrarministern oeh jag samma uppfattning, enligt vad jag förstodav hennes inlägg här tidigare. Utskottet är tydligen enigt om att man inte k;m avstå frånatl behålla det här systemet med att ge uppehållstillståndendast för . Men då är det ju oerhört viktigt att tillämpningenblir sådan att enskilda personer inte kommer i kläm. Utskottet säger detta isin skrivning, och jag vill verkligen stryka under vikten av att man ser påomständigheterna i de enskilda fallen. Och glädjande nog var det så, som EvaWinther redan har sagt, att folkpartiregeringen också började mildra rådandepraxis när det gäller de här frågorna. De problem som jag här aktualiserarkommer ju också att uppmärksammas i den nya utredning sorn skall tillsättas ominvandrarpolitiken, och statsrådet tycks också känna starktförde här problemen. Eftersom utskottet självt förutsätter att regeringen nogaskall följa utvecklingen på det här området oeh vidta åtgärder, om det kommeratt behövas, har jag för dagen inget särskilt yrkande på den här punkten. Jagförmodar att jämställdhetskommittén, som fått i uppdrag att göra en studie avinvandrarkvinnor, också är uppmärksam på del här problemet, som oftast kanskedrabbar kvinnorna. Jag ville egentligen ha en replik till GunnarBiörcks i anförande, men talmannen såg inte att jag begärde replik. Vad jag vet är det väldigt få personer som utvisas ur vårtland på grund av grova brott. När det gäller önskemålet om en redovisning avbrottsligheten får väl justitieministern la ställning till . För min del tycker jag att det är viktigare att ge de invandrare sornfinns i vårt land sådana levnadsmöjligheter att de inte behöver blibrottslingar. Till skulle jag vilja säga att vi medpropositionens förslag, till vilket utskottet har anslutit sig, kommer åt den internationella brottslig heten, den grova brottslighet som också vill komma åt. 100 Jag kan inte finna att detförhållandet att vi sänker griinsen från fem till tre år kan ha någon som helst betydelse när det finnssynnerliga skäl. I dessa Nr 156 synnerliga skäl inbegrips ju den verkligt grova brottsligheten. Vid sådanskall den man kunna utvisa utlänningarna-invandrarna. GUNNARBIÖRCK i (m) replik: rör sig omväxlande med begreppeninvandrare och utlänningar. Jag tror att det är väldigt väsentligt att hålla desakerna isär. Det är mycket möjligt att det finns få grova brottslingar blandinvandrarna. Det är inte säkert att det finns lika få, procentuellt sett. Jag tror att man skall vara mycket försiktig när man använderordet invandrare. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Jag har begärt ordet med anledning av detanförande sorn i höll och där han centrerade sig tillfrågan om brottslighet och invandrare. Han säger att tidningarna ifortsättningen bör ange brottslingens nationalitet och ursprung. Dessutomkräver han av statsrådet en statistik över brottsligheten för att kunna beläggahur många brottslingar som är invandrare. Jag skulle vilja fråga : Vad finns det förvärde med att fä veta brottslingens nationalitet? Vad finns det för värde förGunnar atl få veta om en brottsling är turk, grek eller engelsman? Vadfinns det för värde för att få veta om brottslingen är invandrarei första generation, i andra generation eller i tredje generation? Vad finnsdet för värde för att få kännedom orn invandrarens ursprung? Finns det något exempel från massmedia där en brottslingbetecknats som svensk? Vad finns det för värde för att få dessauppgifter? Vilka värderingar ligger bakom enträgna önskan att fäveta detta? Det vill jag ha svar på. i (m) replik; Värdet sett ur min synvinkel - och det kanskeborde vara ett värde ur andras synvinkel-är att jag föreställer mig att en stordel av de grova brottslingarna inte alls är invandrare utan internationellaförbrytare som händelsevis råkar befinna sig i och där utövar en delkriminella aktiviteter men som inte alls hör till kategorin invandrare. Jag haricke efterlyst några siffror för invandrare i andra och tredje led. SomAlexander Chrisopoulos sade i början av debatten är hans barn svenska barn, ochjag har beträffande sådana verkligen inte efterlyst några siffror. Jag tror alltså att man, om man fick något klarareuppgifter på dessa punkter, kanske skulle kunna befria invandrarna oehflyktingarna från den belastning som ligger i att många människor tror attinternationella förbrytare, som händelsevis råkar fångas i vårt land, hör tillkategorin invandrare eller flyktingar. ELVERJONSSON (fp): Delta har varit en lång debatt, sorn harpekat på motsättningar rnen också på samstämmiga uppfattningar när det gällergrundläggande principer för vår utlänningslag. Det är viktigt att det finns enbred förankring för politiken på ett sådant här område, men del är ocksåväsentligt - och det tycker jag är angeläget att så här avslutningsvis strykaunder-att det sker efter en ingående debatt. Det handlar nämligen i mycket storutsträckning om enskilda människor. Att exempelvis ha generösa regler förflyktingar bör vara ett kännemärke för det svenska rättssamhället. Det har riktats kritik mot den nya lagen, liksom mot dengamla, för atl den är svår att läsa. Hela lagförslaget har betecknats somoöverskådligt. Jag har förståelse för den kritiken i princip, men tyvärr är nogmaterien så mångfasetterad att det är hart när omöjligt att utarbeta enlättillgänglig lag på detta område. Man bör också notera alt det ligger enmotsättning i den kritik som riktas mot lagförslaget. Om man i likhet med vissamotionärer vill ha en detaljerad reglering på olika punkter - och detta kanvara befogat av bl. a. rättssäkerhetsskäl - blir reglerna med nödvändighetkomplicerade. Slutintrycket av debatten - byggt påregeringens förslag, motionärers yrkanden oeh utskottets betänkande-är att dennya utlänningslag som jag hoppas att snart skall anta innebär bådeförenklingar och förbättringar. Inläggen här har inte jävat dettapåstående. När det gäller det föreliggande lagförslaget råder det enbetydande samstämmighet. Vi är överens om att den reglerade invandringenupprätthålls med fasthet och konsekvens och att flyktingpolitiken skall varahumanitär och mänsklig. Lagen kan säkerligen ytterligarereformeras, och det är också regeringens avsikt med den aviserade nya översynenav lagstiftningen. Ur den synpunkten är lagen inte färdig. Men den erbjuder engod grund för att upprätthålla en hög grad av rättssäkerhet liksom också föratt fullfölja ett ansvarstagande gentemot de många som söker en i vårtland. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 27. Jagskall fatta mig kort. I det anförande därjag pläderade för min motion om att homosexualitet skall ligga till grund förflyktingstatus ställde jag två frågor. Den ena var: På vilket sätt skiljer sigförföljelsen av de homosexuella som grupp från den som bedrivs mot andraförföljda grupper ur vilka personer tas emot som flyktingar? Den andra frågan var: Vilka"andra grupper" syftar utskottet på i sitt betänkande när detavstyrker min motion? Jag har inte fått något svar på den frågan, herr talman,men jag är angelägen om att få det från utskottet. JÖRNSVENSSON (vpk): Med anledning av ett tidigare yttrande avBonnie Bernslröm vill jag göra ett påpekande, nämligen att vänsterpartietkommunisterna i alla frågor somhar rört de homosexuellas rättigheter och åtgärder för att skapa Nr 156 rättvisaåt dem alltid har röstat enigt och konsekvent. Det har icke den För detta klandrar jag icke låt ossinte ha sådana här tvister inför våra motståndares ögon. Bernströrntar sig an de fördomsfulla i sitt parti och ser till att de håller sig på yy utlänningslag mattan, så skall vi i vpk nog la hand om stalinisterna. Jag tror att och jag är överensom att det är bra om var och en av oss ser om sina resp. hus. Men jag tror attJörn då får ett större arbete än vad jag får i . (vpk); Det betvivlar jag i allra högsta grad,eftersom den stora hetsen mot de homosexuella bedrevs i denliberala och under medverkan av liberala riksdagsmän som pastorJohnsson. Jag vet inte om jag vill betrakta DagensNyheter som en liberal tidning. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 1927 av m. fl. och 1941 av i motsvarande delar, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottetshemställan i betänkande27 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 1927 av m. fl. 1941 avOlle i i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlleWästberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 19 103 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1941 av i i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanOlle i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom. 4 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1941 av i i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 325 av m. fl. och 1927 av . i motsvarande del, oeh förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 325 av m. fl. 1927 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 17 Mom. 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1935 av och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Bernströmbegärt votering upplästes oeh godkändes följande voteringspro- Nr 156 position: den Den somvill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 27 mom, 8 röstar ja, j\iy udänningslag den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1935 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBonnie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 20 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1927 av rn, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom, 13, A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motion 1927 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositioneri.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1941 av i i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med överviigande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; 105 Nr 156 Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i Torsdagenden betänkande 27 mom, 13 B röstar ja, 29 maj1980 ' '' j '" ""ostarnej, _ Vinner nej har kammaren bifallit motion 1941 av OlleWästberg i i Ny utlänningslag motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1927 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan AlexanderChrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom, 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion 1927 av m, fl, i motsvarande Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 298 Nej - 20 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1927 av m, fl, i motsvarande del, oehförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i Nr 156 betänkande 27 mom, 16 rösiar ja, den den det ejvill röstar nej, Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1927 av rn, fl, i motsvarande del, Ny utlänningslag Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 17 Mom. 17 och 18 . Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till Lo) utskottetshemställan, 2:o) reservationen av m, fl, samt 3:o) motion 1926av m, fl., och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanAllan begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendearbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 27 mom. 19 antarreservationen av rn. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion1926 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAllan begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i 19 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Nr 156 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Torsdagenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 29 mai1980 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. ning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 151 Avstår - 6 Mom. 20 - 22 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1927 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan AlexanderChrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom. 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion 1927 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 301 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1927 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande27 mom. 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1927 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertiilet av kammarens Nr 156 ledamöterha röstat för ja-propositionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. omröstninggav följande resultat; -------------------- Ja -301 Uppskov med Nej - 17 behandlingen av motioner om m. m. Mom. 25 - 35 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1927 av m. fl. i motsvarande del, oehförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemstiillan i betänkande27 mom. 36 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1927 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 17 § 12 Uppskov med behandlingen av motioner om Brommaflygplats m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /80:28 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. I detta betänkande hemställde utskottet att till /81 skulle uppskjutabehandlingen av dels de under punkterna 1-3 i betänkandet angivna motionerna. dels annat iirende som kunde komma att hänvisas tilltrafikutskottet under återstoden av innevarande . Ipunkt 1 hade upptagits fyra motioner om m. m. Reservation hade avgivits av . Uppskov med behandlingen av motioner om flygplatsm. (alla s)som ansett dels att motionerna om rn. m. med hänsynlill frågans stora vikt borde behandlas under vårsessionen, dels att utskottets hemstiillan borde godtas med deniindringen ;rlt de under punkten 1 upptagna motioner'na 1979/80:1351.1979/80:1737, 1979/80:1745 och 1979/80:1873 om m. m. skulleutgå. Låt mig i den här frågan endtist göra en kort deklaration.