prot · G30939 · 1979-12-31 00:00:00 — Föredrogs konstiiutionsutskoitels betänkande1979/80:18 med anledning av motion om rätl för kyrkofullmäktige atl besluta ompartistöd. I delta belänkande behandlades molionen 1977/78:904av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeförslag om alt kyrklig kommun borde kunna besluta om partistöd. Utskottethemställde att skulle avslå molionen 1977/78:904. Reservation hade avgivils av (),(), (), () och EssePetersson (fp) som ansett att utskottet bort hemställa atl med bifall till motionen 1977/78:904hos regeringen begärde förslag om att kyrklig kommun skulle kunna besluta ompartistöd. Kyrkofullmäktigvalei blir alltför ofta del glömda valet. En månadefterde allmänna valen till kommun, landsting och riksdag är det för ettkyrkopoliliskt val. De ekonomiska resurserna är ytterst begränsade. Därförmåste de kyrkopoliliska frägorna nästan uteslutande spridas lill allmänheten påfrivillighelens väg. Denna idealitet är självklart positiv, men tyvärr heltotillräcklig föratt man skall kunna nå ut med informationen till vårstatskyrkas alla medlemmar. Det är också viktigt aU skapa intresse inom helamedlemsgruppen för atl vara med och påverka det kyrkopolitiska arbetet i denegna församlingen. Kyrkofullmäktigvalen fär inte betraktas som en chimäraktighandling utan betydelse. Nödvändigt är att kyrkofullmäktigvalen blir enmedlemsangelägenhet, med verkligt innehåll för alla berörda. Då krävsinformationsresurser för att sprida kännedom om de kyrkliga frågorna och om hurolika grupperingar i kyrkofullmäktigvalei vill lösa dessa problem. Här är detsom vi ulskottsreservanter tycker atl motionens synpunkter är intressanta. Kyrkofullmäktigehar nu rätl att besluta om ersättning för valsedelskostnader i samband medkyrkofullmäktigvalen. Detta är en självklarhet, men hell otillräckligt.Nödvändigt är att kyrkofullmäktige i resp. församling själva får möjlighet allbesluta om ekonomiskt partistöd till de grupperingar som uppträder i kyrkofullmäktigvaleioch blir representerade i församlingens kyrkofullmäktige. På det sättet blirdet större möjligheter atl föra ut de kyrkopolitiska frågorna till en allmändebatt och ställningstagande i församlingen. Vi reservanter anser attstatsmakten inte i någol underiigt förmyn-darnit med lagstiftningsvapnet skallstoppa den lokala kyrkofullmäktigför-samling som önskar vitalisera dekyrkopolitiska aktiviteterna för spridande av information tillförsamlingsmedlemmarna genom de olika valgrupperingarna i kyrkofullmäktige.Genom en lagändring tvingas ingen atl inrätta partistöd, men den församling somgenom sina kyrkofullmäktige önskar besluta om partistöd får också rätt att göradelta. Detta borde vara en självklarhet framför allt för dem som i olika sammanhangförordar lokal självstyrelse i det här landet. En sådan här ordning medför intenågra merkostnader för vare sig kommun, landsting eller riksdag, utan det äroch förblir hell och hållet en kyrklig angelägenhet, som statsmakten inte börfortsätta att sabotera. Isitt betänkande nr 18 har majoritet en ganska torftigskrivning, där man pä några rader försöker förklara vad man menar. "Utskottetvill erinra om att de kyrkliga kommunerna är långt mindre enhetliga än deborgeriiga kommunerna." Delär ju nästan en självklarhet att kyrkofullmäktige är betydligt mindre enheteroch atl förhållandena är andra än i t. ex. kommunfullmäktige, eftersompartigrupperingarna inte alltid ärdesamma i de kyrkliga valen som i valen lillkommunfullmäktige. Men det är ä andra sidan inget skäl till att inte geförsamlingen och dess kyrkofullmäktige möjligheter att utan pekpinnar fatta debeslut som de själva önskar. Vidaresägs i betänkandet: "I ett stort antal församlingar finns över huvud tagetinte kyrkofullmäktige." Meni sådana fall är detta inte något problem. Motionen och reservationen gällerjust kyrkofullmäktigvalen och kyrkofullmäktiges möjligheteratt fatta beslul.Har man inte några kyrkofullmäktige så behöver man ju inte heller denna form avstöd. Det är alldeles självklart atl även kyrkoråd och kyrkostämma kan tänkasbehöva få denna rätt, men den frågan aktualiseras varken i molionen eller ireservationen. Utskottetsäger också: "Församlingarna varierar också starkt när det gällerpartiförhållanden." 1detta sammanhang kan jag ge ungefar samma svar som tidigare, nämligen atl dessavariationer gör det än mer angeläget för de olika grupperingarna att få ettekonomiskt stöd för att kunna vitalisera den interna demokratin och för altsprida det kyrkopolitiska budskapet samt information i de frågor som man haratt ta ställning till. Utskottsmajoriletenfortsätter alt konstatera: "Ett partistöd som är kopierat efter vad somgäller i de borgeriiga kommunerna är därför knappast den lämpligastevägen." Det kan tänkas. Å andrasidan har man inte sagt att det är Just del man Rätt.forkyrkofullmäktige att besluta om partistöd 3 protokoll 1979/80:39-40 Rättför kyrkofullmäktige atl besluta om partistöd skulle utgå ifrån, utandet kan mycket väl bli fråga om vissa justeringar. Det viktigaste äratl man germöjlighet till elt partistöd. Detta kan sedan utformas på olika sätt. Det ärmöjligheten alt fatta beslut om ett partistöd som utskottsmajoriteten villförvägra kyrkofullmäktige. Isista stycket i sitt betänkande kommer utskottsmajorilelen på stat-kyrkaproblematiken.Det är mycket intressant att utskoltsmajoriteten tar upp den saken. När vi iutskottet behandlade de frågor som tas upp i belänkandet nr 17 varde som nuutgör majoritet i utskottet mycket angelägna om att konstatera att den motionsom behandlas i betänkande nr 18 inte hör samman med de frågor och detutredningspakel som tas upp i betänkande nr 17. A v det skälet bröt man utdenna fräga frän de övriga. Detkan också hävdas att denna fråga skulle ha kunnat behandlas i samband med detstora paketet av kyrkliga frågor. Den tanken framfördes dock över huvud tagelinte i diskussionen, ulan det ansågs att detta ärende skulle behandlas som hellfristående. sista meningen av sin skrivning kommer utskoltsmajoriteten fram tillföljande ställningslagande, som i stort överensstämmer med vad utskoUel anförbelräffande de övriga kyrkliga frågor som behandlas: "mening bör resultaten av del pågående utredningsarbetet avvaktasinnan tar någol initiativ i den i motionen aktualiserade frågan." Dethade mot denna bakgrund varit rimligt att redan från början baka ihopbehandlingen av denna fråga med dem som behandlas i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 17, även om de som utgör ulskotlsmajoriteten vidutskottsbehandlingen inte ansåg att denna fråga hörde hemma i det sammanhanget.Detta är tydligen något av en efterhandskonstruktion från utskottsmajorileten. Detär självstyrelseprincipen som är grundläggande för oss reservanter iställningstagandet till denna fråga. Därför har vi i reservationen skrivit päföljande sätt: "Detär enligt utskottets mening angeläget att få till stånd en förbäUradinformation om de frågor som de beslutande organen i de kyrkliga församlingarnahar att handlägga. Det är också angeläget att stimulera lill ett ökat valdeltagandevid valen till kyrkofullmäktige. Det finns ett nära samband mellan dessafrågor. Ökad information skulle med säkerhet leda till ett högre valdeltagande. Detär allmänt omvittnat att de resurser som finns fören sådan informationregelmässigt är mycket små. För atl bidra till en förbättring härvidlag bordedärför frågan om atl ge kyrkofullmäktige rätl att bevilja partistöd enligt ihuvudsak samma grunder som gäller för kommunfullmäktige övervägas. Denomständigheten att partigrupperingarna vid kyrkofullmäktigvalen ofta är andraän vid kommunfullmäktigvalen är ett särskilt skäl härför." Jag vill yrka bifall till reservationen som är fogad lill KU:sbelänkande nr 18, som innebär att med bifall till ifrågavarandemotion hos regeringen hemställerom förslag att kyrklig kommun skall kunnabesluta om partistöd. I motionen 1977/78:904 konstaterar motionären helt riktigt attvaldeltagandet vid kyrkofullmäktigval är myckel lågt. Bland orsakerna härtillnämns att en månad före kyrkofullmäktigvalei har val ägt rum till riksdag,landsting och kommunfullmäktige. talade om "deglömda valen". Även om det inte i molionen sägs ul i klartext får man detintrycket, att både väljare och partiarbetare skulle vara trötta och attpartiernas pengar tagit slut efter den förda valkampanjen. Motionären ochmed henne reservanterna anser att partierna som gotlgörelse för detta bör fäpartistöd för atl öka informationen och stimulera intresset. Utskoltsmajoritetenhemställer om avslag på molionen. I motsats till motionären tror man inte attett partistöd kopierat från det som utgår i de borgeriiga kommunerna skullefrämja informationen om de kyrkokommunala frågorna. Del hänvisas också till deutredningar som pågår och som har den inriktningen all svenska kyrkansställning och framtida arbetsformer skall behandlas av riksdag och kyrkomöte 1981.I dessa utredningar behandlas även frågorom de kyrkliga valen. I avvaktan pådet utredningsarbetet har inte anledning att nu ta någol initiativ imotionens anda. Det har under utskottsbehandlingen inte anförts någraväsentliga skäl för alt skulle följa motionens förslag. Meddetta ber jag i all korthet att få yrka bifall till utskottets hemställan. Rättför kyrkofullmäktige atl besluta om partistöd I en motion som avlämnades och som behandlas nu framhåller jag all åtgärder måste vidtas för att stimulera intresset förval till kyrkofullmäktige. Åretskyrkofullmäktigval har också med all tydlighet visat att sådanainformationsinsatser verkligen behövs. Valdeltagandet var ju på mänga platsersynneriigen lågt. Orsakerna till det kan vara flera, t. ex. att kyrkofullmäktigvalenkommer så snart efter valen till riksdag, landsting och kommunfullmäktige.Många är nog också valtrötta, och man borde därför överväga om inte val tillkyrkofullmäktige borde ske . Partikassorna är som regel tömdaefter de tidigare valen, varför partierna har mycket små resurser att satsa påkyrkofullmäktigvalei. Varkenur kyrklig eller ur demokratisk synpunkt kan det vara lyckligt atl så fl deltari de kyrkliga valen. Informationen bör därför ökas inför dessa val, och dennärmast till hands liggande möjligheten verkar då vara att man flr störreekonomiska resurser, så att man pä ett bättre sätt kan gå ut och informeraallmänheten. Idagens läge har Ju församlingarna möjlighet att bevilja visst anslag tillpartierna för tryckning av valsedlar. Men detta är inte tillräckligt, och församlingarnasbeslut på den här punkten varierar ju också. Ävenom församlingarna skulle få möjlighet att besluta om partistöd, så har juförsamlingarna själva då frihet att besluta om sådant skall utgå eller inte. Rättför kyrkofullmäktige att besluta om partistöd Den friheten bör vi geäven de kyrkliga kommunerna, liksom man har gett landstingen och deborgerliga kommunerna den friheten. Attpartiförhållandena starkt varierar inom de olika kyrkliga församlingarna tarutskottels majoritet som en motivering mot partistöd. Men det torde vara så attdetta i stället just motiverar partistöd. Alla partier och grupperingar somdeltar i kyrkliga val bör ha chans att informera om sitt program införkyrkofullmäktigvalen. Pågrund av att elt sådant här ekonomiskt stöd alltså kan utgå även lill andragrupperingar än de vanliga politiska partierna kan det inte riktigt jämförasmed det traditionella partistödet. Attdet f n. pågår utredningar om kyrkans framtida ställning, vilka tycks dröjaännu , motsäger väl inte att man redan nu kan besluta om partistödet,för även i fortsättningen kommer ju val till kyrkofullmäktige att förrättas. Jag ber attfl yrka bifall till reservationen. Överiäggningen var härmedavslutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen av m. n.,ochförklaradesden förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konstitutionsutskoltets hemställan i betänkande 18 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EssePetersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:19 med anledning av propositionen1979/80:17 om ordningshållning vid offentliga tillställningar m. m. 1979/80:12 med anledningav propositionen 1979/80:31 om skaltefrihet för vissa ersättningar sombekostas av i samband med ijänstemannautbylet mellande nordiska länderna 1979/80:2med anledning av molioner om aktiebolagsrältsliga frågor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. § 13 Nedrustning m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1979/80:4med anledning av motioner om nedrustning m. m. Idella betänkande behandlades motionerna 1978/79:588av m.fl. (s), vari såvitt nu var i fräga hemställts 1. atl som sin mening gav regeringen lillkänna vad som i motionen anförts angående en långsiktig planering av de svenskainsatserna i det internationella nedrustningsarbetet, 2. att som sin mening gav regeringen tillkänna vad som i molionen anförts beträffande initiativ för atl främjaavspänning och nedrustning i , 1978/79:692 av m. fl. (c), varisåvitt nu var i fråga föreslagits 1.alt hos regeringen hemställde att, som ell led i ett fortsatt svensktagerande i arbetet för nedrustning-utveckling, förslag lades fram till ensvensk pilotstudie i anledning av FN:s studie kring nedrustninguiveck-ling, 5.att gav regeringen lill känna vad som i molionen i övrigt anförts ominriktningen av del svenska arbetet i nedrustningsfrågorna liksom om studieroch forskning kring freds- och kon fl i kl frågor, samt 1978/79:1768 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fräga föreslagits 1. alt beslutade hemställa atl regeringen utan dröjsmål skärptesill ställningstagande mot tillverkning av neutronvapnet och kraftfullt verkadeför ett förbud mot delta nya massförinlelsevapen, 2. att beslutade hemställa hos regeringen alt snabbt inledaförhandlingar med berörda stater om upprättandel av en kärnvapenfri zon iNorden, 3. atl beslutade hemställa hos regeringen alt ta initiativettill en internationell utredning om en omställning av rustningsindustrin förcivil och samhällsnyttig produktion och om konsekvenserna av en sådanomställning för sysselsällningen och för en ökning av u-landsbislåndet. 1. all med anledning av molionen 1978/79:588yrkandei 1 och motionen 1978/79:692 yrkandei 5 som sin mening gav regeringenlill känna vad utskottet anfört, 2. atl skulle anse motionen 1978/79:588yrkandet 2 besvarad med vad utskottet anfört, 3. all molionen 1978/79:692 yrkandet 1 skulle ansesbesvarad med vad utskoltet anfört, 4. atl skulle avslå motionen 1978/79:1768. Nedrustningsfrågan har av många betecknats som vår tids största fråga,kanske rent av bestämmande för mänsklighetens öde. Det material som finnstillgängligt vid dagens bedömning ger tyvärr inte upphov till någon optimism. Trotsalt insikten om de faror som hotar med en utveckling som den nuvarande bordevara allmän och oomstridd stiger rustningsutgifterna år . År 1978beräknades de sammanlagda militära utgifterna uppgå till 400 miljarder dollarper år, en fyrfaldig ökning under de 30 åren . De två supermakternasvarar för något över hälften av denna summa, även om deras andel har minskatnågot underde . Men tredje väridens motsvarande utgifter har istället ökat, nu på senare lid främst och . I Afrikanoteras en årlig ökning på över 15 96. De två atombomber som fälldes över Japan1945 motsvarade trolyl. finns kärnvapen som till antaletmotsvarar mer än en miljon Hiroshimabomber. Bara en bråkdel av dessa vapenskulle - använda i krig - komma hela norra halvklotets civilisation att upphöraatt existera. Och även på södra halvklotet skulle miljontals människor dödas avnedfallet i samband därmed. Dessa väl kända siffror - och många andra - finns iden förträffliga information som (Internationellafredsforskningsinstilutet) tillhandahåller från . Medcymbalens kraft borde siffror som dessa mana till eftertanke, oroa, väcka ochpåverka de ansvariga väriden över. De blir än mer fasansfulla när man tänker påatl den internationella spänningen i många delar av världen just nu synes varapå väg mol nya högtryck snarare än lågtryck. Nya konfliktfaktorer har kommittill i religionens namn, t. ex. i . Decennier gamla konflikter är olösta,såsom i och i , där nya brandhärdar kommit till.Därtill kommer att en tids handlingsförlamning är alt vänta i en avsupermakterna inför ett presidentval. I en annan supermakt synes ettledarskifte komma allt närmare med en därav följande systemets osäkerhet.Förhoppningarna inför det årsskifte som markerar 80-talets inträde ärlångt borta från den i Nyårsklockorna uttalade förhoppningen om "denlusenåra fredens rike". Arbetasdet då icke på nedrustning i världen? Jo, förvisso, sedan decennier.Konferenserna är många och långa och avlöser varandra, men resultatet blirklent. Förtroendet de stora blocken och staterna emellan saknas - och därmed Särskiltmärkbart var detta vid FN:s stora nedmslningskonfe-rens 1978, då alla beslutfattades med consensus, vilket i sin tur föranledde en uttunning av innehållet.Det egentliga resultat som uppnåddes vid konferensen låg på denorganisatoriska sidan samt i beslut om en studie av sambandet mellannedrustning och utveckling, vilket sedermera anförtroddes en samling experterunder beprövade ledning. Efter konferensen och i avvaktan påden amerikanska senalens godkännande av SALT Il-avialet har i stort sett tyvärrföljt vad som kallats elt föriorat är. Förhandlingar om kärnvapenstopp och omförbud mot kemiska vapen har icke kunnat slutföras. Men som svenskamätningar i visat förlorades sanneriigen ingen tid för nyakärnvapenprovsprängningar. verkställde fler provsprängningar ännågonsin . Och sprängningarna har fortsatt . 23 ryska, 13från och 8 från har observerats till oktober månads utgång i är. Idet internationella arbetet, mödosamt, tålamodsprövande men ofrånkomligt, harSverige självfallet sökt spela sin roll för alt vidmakthålla fred och minskakrigsrisken, för att verka för nationell avspänning och fredlig utveckling. Vihar gjort det i medvetande om vårt ansvar men också självfallet i egetintresse. Den svenska aktiviteten i , i , i FN har bestämts ochgenomförts av olika regeringar, som i sin tur har kunnal stödja sig på en istort sett enhällig hemmaopinion de demokratiska partierna emellan. Denoenighet som rätt har icke gällt målen - knappast heller medlen;tempot - sällan något annat. framlägger ett betänkande i nedrustningsfrågor ärutskottet enigt. Som bakgrund för sitt arbete har utskottet främst haft nyttigapartimotioner från socialdemokraterna och . Utskottet föreslår medanledning av motionerna två tillkännagivanden till regeringen ochanser dessutom motionerna partiellt besvarade med vad utskottet anfört. Talarefrån de båda partierna kommer senare i debatten all framföra sina synpunkier.Utskottet för sin del understryker, närmast i anknytning lill s-motionen, altframlida forskningsinsatser kommer att krävas i värt internalionellanedrustningsarbete, att flexibilitet och beredskap inför nya förslag och nyasituationer är nödvändiga, alt våra egna insatser i detta arbete bör fullföljasoch om möjligt intensifieras. Ruslningsspiralen motiverar förstärkta svenskainsatser, heter det, och utskottet ulgår från att regeringen vidmakthåller enhandlings- och utredningsberedskap inför den framtida utvecklingen så långtdenna kan bedömas. Som exempel på vad det kan vara fråga om inför 1980-taletkan nämnas, atl en av de i utskottet hörda experterna framhöll, alt del kantänkas att stormakterna accepterar ett provstopp för kärnvapen,därför att de redan provat .färdigt med gängse metoder. Men i så fall är detönskvärt att fundera på nya metoder, t. ex. kontroll av missiler, förbud mottillverkning av klyvbart material för vapen etc. 1980-talets problem kan medandra ord bli annoriunda än 1970-talets. Utskottet förutsätter att regeringenvidtar de åtgärder som krävs för atl på lämpligt sätt förslärka den långsikligaplaneringen av de svenska Detär angeläget atl påpeka att om någon tror sig i ulskotlsbetänkandel finna enkritik av det arbete som bedrivs inom nedruslningsdelegalionen är dettafelaktigt. Där finns ingen kritisk synpunkt på det förflutna. Utskottet vänderblickarna mot framtiden. Icenlermotionen pekas särskilt på den risk för allvariiga konflikter som liggeri klyftorna mellan i-väriden och . Detta överensstämmer väl med detfaktum att vårt biståndssamarbete syftar till atl överbrygga klyftorna mellanrika och fatliga länder, liksom med vår anslutning till principerna bakomkraven pä en ny ekonomisk väridsordning. Värt samarbete med har ävenen fredsbevarande motivering och ulgör liksom nedrustningssträvandena en del avvår säkerhetspolitik. Frågan om svenskt observatörskap i MBFR-förhandlingarna iWien har av utskoltet bedömts pä samma sätt som i fiol. Utskoltet markerarvidare sitt intresse för atl, inför , arbetet pä envidareutveckling av de förtroendeskapande åtgärderna i de europeiska staternafrämjas. Enapk-motion av i stort setl liknande karaktär som föranledersom då en avstyrkan frän utskotlels sida. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Här,herr talman, skulle egentligen milt anförande vara slut. Men del har inträffaten del som bör medföra en kommentar,en personlig sådan eftersomutskottet icke har behandlat dessa händelser. Detnämndes att det gångna året har varit elt föriorat är, delvis till följdav supermakternas gemensamma strävanden att blockera vissa försök framför allti kontrollfrågan. Men dessutom ser vi de båda supermakterna inblandade ien propagandafejd och en allvarlig bakomliggande fejd om nya vapen i . Globaltsträvar de båda maktblocken, och NATO, efter inbördes balans,även om denna inte kan undgå att förskjutas gäng efter annan. Några exempel påsådana ändringar: den nya politiken i , expansion, utvecklingen iAfghanistan, . I har balansen däremot legat istort sett fast och karakteriserats av en markant WP-överlägsenhet i fråga omkonventionella vapen, delvis kompenserad genom Natos överiägsenhel i robotaroch flyg. Marint har förhållandet varit jämt. Den ökade WP-rustningen undersenare år föranledde atl överväga en ny bomb, neutronbomben,vilket möttes av kraftig kritik frän ett antal stater, däribland , sompekade på att varje nytt vapen i "den grå zonen" kunde öka risken förelt överskridande av kärnvapentröskeln. Kritiken följdes av en stor,framgångsrik propagandakampanj riktad mot neutronbomben, icke mol kärnvapen iallmänhet. Kritikenföranledde att t. v. skrinlägga planerna. finns det inte någonneulronbomb i verkligheten. Åandra sidan har konstruerat en superrobol, SS-20, som från östnår hela inkl. . Den är försedd med trekärnslridsspetsar, och dess sprängverkan uppges vara 2 000 gånger starkare änneutronbombens. Träffsäkerheten är sådan alt man räknar med en avvikelse på högst 100meter. Den är avsedd alt ersätta 600 föråldrade medeldistansrakeler som funnitsi WP-området, och 120 av dessa nya SS-20-raketer sägs redan ha utlagts påförband. Jag vill reservera mig beträffande silTran 120. Den är bestridd från flerahåll. Del har uppgetts att produktionskapaciteten i inte är tillräckligfören sådan ansträngning. Men i varje fall har dessa raketer till viss delredan utlagts på förbanden. Inför delta nya vapen vill NATO också moderniserasilt vapen och möla hotet från SS-20 med 108 raketer av typen Pershing och 464flygande missiler, vilka skulle stationeras i . Beslut avses enligt NATOatt fattas vid , och det betecknas som en strävan alluppnå jämvikt med . Idetta sammanhang bör påpekas alt president framlade ettförslag om en reduktion av de väpnade styrkorna i och även vissmateriel, som dä uppenbariigen skulle flyttas längre österut. Detta förslag harfrän svenskt häll genom utrikesminister betecknats som intressant.Många andra länder har instämt i det uttalandet.