prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Den syn som försvarsministern har och som jag har givitullryck för i interpellationen, att man mäsle akta sig för att bygga inbrister, släller stora krav på planering och förberedelser. När regeringenkommer rned förslag om högre regional ledning - det är utlovat lill nästa årsbudgetproposition -måste man verkligen ta på allvar hur vi skall se till attäven de civila delarna, som vi normalt inte tänker så mycket på, ocksåorganiseras så att de kan fungera snabbt. Pä 1960-talel räknade man med alt vifår tid på oss, sä att vi hinner lära oss. Förmodligen ställs det större kravdär än på den militära sidan, för militären har ju ändå försvarsfrågorna somsin huvudsakliga uppgift. Så fill min sista reflexion. När jag framställdeinterpellationen tänkte jag rätt mycket på vad som skall hända . Jagär övertygad om att det finns olika strukturer på försvaret som bättre än dennuvarande kan klara atl reagera snabbi. Det kan sägas att man inte skallföregripa försvarsbeslut, som är elt långsiktigt beslut. Men jagtycker att del är viktigt -del står i interpellationen också - atl vi ställerfrågan vad man kan göra , och det är egentligen av tvä skäl. Det ena är atl det faktiskt är drygt tvä är innan dettanya försvarsbeslut börjar träda i kraft. Säkerhetspolitiskt sett är del enganska - jag menar att del kan hända mycket ute i världen . Det andra är atl jag vill varna för tendensen alt liksomskjuta alla problem framför sig lill nästa försvarsbeslut. Går vi tillbaka tillprinciperna för försvarets planeringssystem, finner man alt del sades klart uldär att man skall kunna justera ramen och kunna föra in aktuella sakeri systemet. Del var inte så att del våren fast ram och elt fixerat beslut,utandet var verkligen ett planeringssystem som skulle ge oss mycket storhandlingsfrihet. Del sade de som var försvarsministrar under de perioder däsystemet infördes. Tyvärr har man sedan inle använt den möjligheten, tyckerjag, utan man har en tendens att vilja skjuta alla beslut fram till nästa storatillfälle, alltså . Jag tycker att det budgetär som börjar omnågra få veckor, liksom /82. skall fä präglas av den grundsynsom försvarsministern har fört fram både här i interpellationssvaret oeh i denförsvarsdiskussion som vi hade i samt i tilläggsdirektiven tillförsvarskommittén. Det går alltså all göra en hel del. Atl köpa transporlflygplanär elt bra exempel av den typen. Jag skulle vilja fråga försvarsministern om han kanexemplifiera eller beröra några av de saker som han håller pä all studera ellerkanske redan har beslutat om och som kan få effekter årsförsvarsbeslut. Jag är naturligtvis medveten om att en del av det här ligger påmyndighetsnivå och kanhända inte bör diskuteras alltför ingående i kammaren,men jag hoppas ändå att försvarsministern vill visa viljan och möjligheten atlreparera brister, t. ex. på sjukvårdsområdet, som jag anser har ennyckelfunktion i sammanhanget. Som en sammanfattning tror jag all man kansäga atl det är sällan som en interpellant kan vara så glad över ett svar somjag är över detta. Om försvarsförmågan inom totalförsvaret Om försvarsförmågan inom totalförsvaret därför attandan i svaret är bra och svaret visar en beredskap alt verkligen draslutsatser av internationell utveckling och göra förändringar i de beslul somfattats tidigare, när man hade en myckel mer optimistisk bild av världslägel. Den förda debatten harmest handlat omrent militära och rent försvarsmässiga ting. Del är kanske synd att här gäemellan och föra in några andra synpunkter på vår försvarsförmåga, men jagber - på grund av risken för att jag inte har möjlighet att komma in senare -atl få säga några ord. a. är det viktigt att samhället främjar en aktiv ocheffektiv regionalpolitik, så atl det finns intresseväckande och samhällsnytligverksamhet i landets alla delar. Människorna behöver trivsel, etl meningsfylllarbete och en hygglig inkomst inom sin bostadsort för att också kunna haintresse av att försvara sin hembygd och landet i dess helhet. Missnöjdamänniskor fungerar ju inte lika bra som nöjda. Den regionalpolitik som vi i har varit - ochär - de främsta förespråkarna för har säkert en mycket stor betydelse förfolkets försvarsvilja och landets totala försvarseffekl. Man sade pä ,då det fanns en union mellan , och som hetteBenelux, aningen ville dö för , men varje lands invånare kunde ju tänkasig alt dö för sitt eget land. Detta gäller i ännu högre grad för den egnabygden. Del gäller inle minst för övre möjligheter att vara levandeoch försvarbart atl ha folk med försvarsvilja på platsen. Det kanske inte ärlika lätt för en stockholmare alt gä upp och strida för övre . En annan mycket viktig beredskaps- och försvarseffektligger säkert i svenska folkels allmänna psykiska och fysiska kraft att motståpåkänningar av olika slag - alltifrån eventuella försakelser i samband medbesvärande ekonomiska situationer för den enskilde och för hela samhället ochfram lill bristsituationer och andra svårigheter i samband med eventuellahandelsavspärrningar oeh direkta krigshandlingar, alltså den enskildafolkstyrkan. För alt stärka befolkningen är det angeläget alt allaformer av förebyggande hälsoåtgärder främjas. Del gäller att tillhandahålla enmer mineral-och vitaminrik kost, all minska spridandel av gifter i matvaror ochandra produkter och att i övrigt verka för ett ännu effektivare hälsoskydd änvad som har skett genom ytterligare friskvårdsinsatser. Det är naturligtvis också angeläget all skapa en ännubättre förståelse hos allmänheten för såväl det rent militära försvaret somtotalförsvaret i dess helhet. Försvaret fär inte fungera som en avgränsad ochotillgänglig verksamhet för sig. har alltid försökt verka för endjupare insyn i försvaret, bl. a. i form av lekmannainflytande i olika militäraorgan, även om det kanske inte har varit populärt på den militära sidan. Menförsvaret måsle definitivt ha en bred folklig förankring, och del är någontingsom del är värt alt sträva efter. En öppnareoch bredare försvarsdebalt och i samband därmed olika försök med enlättillgänglig information lill allmänheten bör öka möjligheterna till allförsvaret och medborgarna kommer att gå någol mer hand i hand. Det gäller inteminst att redan i skolorna försöka grundlägga en bättre förståelse för behovetav elt effektivt försvar i en lid då osäkerheten om vad stormakterna kan kommaalt företa sig är så stor som den nu är och troligen blir allt framgent. Vi i är mycket angelägna om att försvaretskall bygga pä värnpliktens grund och vill därför verka för att elt gottsamförstånd skall råda mellan allmänheten och försvaret. Dävärnpliktstjänstgöringen är en nödvändig samhällsplikt som måste genomföras ärdel ju för alla inblandade parter - de värnpliktiga själva, utbildningsbefäletoch de civilanslällda vid förbanden - naturligtvis mycket lättare ocheffektivare, om det kan uppslå elt gott samarbetsföi-hållande med ömsesidigförståelse. Del tillslåndet bör man göra mycket för att uppnå. Sedan har jag i några fall talat om vad jag kallarmeranvändning av försvarets materiel och personal för alt kunna utnyttja vissförsvarsmateriel ute i samhället, när det behövs och när det kanske blirbilligare för samhället all göra så. Då har man även sä att säga lättare alt"ha råd med'' försvarets kostnader, eftersom man kan använda det litetbredare i samhällels tjänst. Men det gäller också att använda civil materieloch civila resurser för militärt ändamål, sä alt man i högre grad än slärberedd inom civila reparationsställen och andra samhällsfunktioner all hjälpamilitären redan i fred. Då har man en koppling til) samhället som även skullekunna höja försvarsberedskapen. Del är givetvis angeläget i dessa lider, dä allting kostarpengar, att man väldigt väl omhuldar frivilligorganisalionerna. Varje gång jagkommer i kontakt med nägon form av frivilligorganisation på försvarsområdetinser jag hur värdefulla de är oeh känner hur tacksam man egentligen måste varaför att de människor som verkar inom frivilligorganisationerna fungerar. De börpå alla vis ges stöd, även om man inte kan ösa över dem så mycket pengar. Jag skulle vara myckel tacksam om försvarsministern, isamband med besvarandet av de frågor som Flans har ställt, ocksåskulle vilja vara vänlig och säga någol om sin uppfattning rörandefrivilligorganisalionernas värde och om lämpliga försvarsfrämjande åtgärderbland allmänheten -upplysning, debatter m.m.- och om vad man kan göra skolvägenför att få bättre förståelse oeh motivation för den kommandevärnpliktstjänstgöringen. Likaså skulle jag vilja vela vilkenförsvarsministerns syn är på betydelsen av en gynnsam regionalpolitik, inteminst med tanke på övre . Om försvarsförmågan inom totalförsvaret Det här tycks inte bli en debatt i vanligmening här i , eftersom vi är sä samstämmiga i väldigt många avfrågorna. Jag skall dock kommentera litet av vad log upp. Det är riktigt att man har della motsatsförhållande mellanden kortsiktiga och den långsikfiga beredskapen, och jag kan hell och hålletinstämma i det Om försvarsförmågan inom totalförsvaret sade om vad som har präglat 1970-lalelsförsvarspolitik. Drastiskt skulle jag kunna säga atl man under hela 1970-talethar förutsatt alt krig kan komma, men del kan absolut inle komma under denlöpande programplaneperioden utan först därefter. Man har sä alt säga rullatproblemen framför sig, och det har jag kritiserat i olika sammanhang. Jag harsagt alt man inle kan fortsätta på del här viset, oeh det är min bestämdauppfattning. frågar; Vad kan man göra ? Jag kanhålla med om att del är fel atl vänta med alt vidta nödvändiga åtgärder avformella skäl. Men vi skall vara medvetna om att det planeringssystem vi har ärmyckel irögrörligt. Vissa åtgärder kan dock vidtas. Jag kan som exempel nämnaen -sorn jag kommer alt medverka till - oeh del är atl se till alt volymen pårepetitionsutbildningen upprätthålls och om möjligt ökas. Det är oerhörtväsentligt för tilltron till vår försvarsförmåga atl förbanden är användbaradirekt vid mobiliseringen. Därutöver har åtgärder vidtagits påförnödenhetssidan. Det bör, hoppas jag, genom viss omplanering vara fulltmöjligt att vidta en del åtgärder på materielområdel och ammunitionsområdet,uppgifter som i och för sig skulle ligga längre fram i liden men som avberedskapsskäl tidigareläggs. Det finns ett helt batteri av delbeslul. Varje beslul försig kanske inte är sä dramatiskt, men sammantagna kan de öka vär kortsiktigaberedskap väsentligt. Jag håller heh med när han säger atl vimåsle öka vår möjlighet alt reagera snabbt. Skulle vi räka ut för ett konkrethot mot landet kommer politikerna alt stå inför det svåraste politiska beslutman haft i i modern tid. För alt det skall vara möjligt att fatta ettrealistiskt beslut måsle vi organisera litet annorlunda med naturligavariationer i beredskapen. Jag har mig bekant alt det material som tagits frami planeringsarbetet inför nästa försvarsbeslut ger underlag för en sådaninriktning. Det är helt enkelt en absolut nödvändighet. Sammanfattningsvis har vi i under 1970-taletöverintecknat inle bara på materiell sida utan också i en internationellsituation som vi trodde på. måste vi se verkligheten sådan den är. Jag villbetona att detta inle bara är ett problem när del gäller alt se till atlnationen känner sig tryggad. Del blir också effekter pä stabiliteten ivärt närområde. Som jag sade i mitt interpellationssvar är det faktum att vihar en hög beredskap och ett trovärdigt försvar kanske ett av deverkningsfullaste bidragen vi, i varje fall , kan lämnatill stabiliteten i norra och i viss män kanske i hela vår världsdel. Beträffande civilförsvaret är det helt riktigt alt det taravsevärd tid innan den totalförsvarsgrenen kan nå full effekt. Jag förutsätteralt myndigheten som sådan ägnar dessa problem tankemöda och uppmärksamhet. Menorganisationsstrukturen på civilförsvarssidan innebär - del vågar jagförutskicka - atl det tar betydligt att komma på fältfot än del görför del militära försvaret. Man skall inte måla upp några orealistiskaambitioner, men jag delar uppfattningen atl vi. exempelvis i del läge viupplever , bör se lillatl vidta förberedande beredskapsålgärder som innebär alt tiden i alla fall kanminimeras så långt detta är möjligt. Pä samma sätt är K-företagens möjligheler alt verka i enakut situation mycket väsentliga. Här finns en personalplanering, men det ärklart atl även den har vissa brister. Jag lar för givet att ansvarigamyndigheter också på det området ser över svårigheterna och uppdaterarmaterialet. Även om del kan finnas brister också på stora arbetsplatser vet viatt det finns rätt många som är krigsplacerade i den ordinäre produktionen. Vikan väl säga att även om någol kritiskt skulle inträffa inom en myckel näraframlid sä kommer det hela atl fungera relativt bra. Men just delta är ett lypområde när del gäller all inuvarande läge få en bällre planering - och inte en bättre planering baradärför atl vi upplever en oroande situation i världen. Det är givetvis enplanering som man skall hålla på en hög nivå fortsättningsvis. Till vill jag säga atl vad han log upp omfrivilligorganisationerna i och för sig också kan hänföras till detproblemkomplex som interpellationen gäller. Dessa organisationer har enväsentlig uppgift. Deras verksamhet som omfattar kompletterande utbildning -och framför allt vill jag peka på den frivilliga befälsutbildningen - är juutomordentligt viktig. Det är glädjande hur människor själva uppleversituationens allvar oeh frivilligt ser till atl de är bättre skickade attfullgöra sina uppgifter i krigsorganisationen. Det är en självklarhet atl denverksamheten bidrar lill alt höja vår beredskap. Men att jag nämnde dettaexempel innebär inte att jag nedvärderar annan verksamhet. Jag kan emellertidsäga alt resultatet kanske är mest påtagligt i detta fall. Om försvarsförmågan inom totalförsvaret HANSLINDBLAD (fp); Jag har inga invändningar att göra menmöjligen en del kompletteringar. Del är inte säkert atl organisationen själv- myndigheter,personal osv. - är så hell förljust i de här nya tankarna. Med del gamlasynsättet - all vi kanske inle behöver fungera så perfekt i närtid men atl vihar handlingsfrihet -var del lätt alt motivera atl man hade kvar fredsorganisation. Man hade kvar myckel personal, man skaffadeorganisalionsbestämmande material - alltså vissa lunga grejor. Man godtog islället brister på ammunilionssidan och pä sjukvårdssidan. Man köper fartyg menhar inte robotar lill dem - eller man köper kanske också robotar men har intesådan modern elektronik som gör att systemet kan fungera i en telestörd miljö. Jag tycker atl delta är litet farligt - alt man häller eltförsvar som är vissa procent större än vad vi egentligen skulle kunna inrymmainom ramen. Man har alltså skaffat sig en litet större kostym, och så fyllerman inle upp den utan hoppas att vi skall kunna fylla upp den innan det händernågonting. Det hade sannolikt varil bättre om man 1968, 1972 eller t.o. 1977 hade sagl: O. K. Vi minskar litet på den totala numerären, men viser till att del vi har verkligen kan fungera. Vi kan inle för framtiden ha enförsvarsorganisation, vare sig militär eller civil, som har stora inbyggdabrister av sådan typ Om försvarsförmågan inom totalförsvaret som altdel saknas sjukvårdsmaleriel, all del saknas väsentlig utbildning -framföralltrepulbildning-eller att det fattas ammunition och uthållighet av olika slag.Man måsle ha ett komplett system som fungerar från början. Del blirnaturligtvis litet mindre än det eljest skulle vara, men man vet alt del ärbra, atl det fungerar. Detta är ingen kritik mot 1960- och 1970-talensförsvarspolitik, eftersom man då hade en annan syn på möjligheterna att fätidig förvarning. Man ansåg sig genom den internationella avspänningspolitikenha en möjlighet att acceptera dessa brister. Man menade atl del inte var elt såstort risklagande. kan vi inte göra på det sättet, och del ledernaturligtvis till en del slutsatser. Sedan kan man anföra en del exempel. Vi har ett antaljagare, och del är väl fyra som är på väg ul ur organisationen. För några årsedan kunde man förmodligen ha "slängt ut"' dem i förlid för atl bliav med vissa kostnader och kanske köpa minjaktfartyg. kanske man skullegöra precis tvärtom. Skall vi verkligen utrangera dessa jagare under detnäimaste året? De kan kanske vara kvar två, tre eller fyra är? Jag vill inle ioch för sig begära ett svar pä sädana frågor. Det gäller synsättet. Vi börgranska en rad verksamheter. Vad kan ge effekt? Dessutom tror jag att det mentalt är mycket bra om allasom arbetar inom försvaret, militärt eller civilt, tvingas ställa frågan hurverksamheten kommer att fungera när det verkligen gäller. Risken är annars denatl man bara jobbar vidare och mest ser lill problemen i fredsverksamhelen. Istället får man under dessa förhållanden realistiskt försöka länka sig in i varbristerna skulle uppstå, om vi måste mobilisera. Jag tror atl det är mycketnyttigt alt tänka i dessa termer. Jag tror också alt försvarsministerns synsätt har en radpositiva effekter därigenom alt det leder till atl man lar sig själv på störreallvar. Det är ingen hemlighet att jag har den uppfattningen atl en hel del avförsvarsverksamheten alltför mycket präglas av en inriktning på attupprätthålla en stor organisation, som kanske inte alltid är motiverad ureffeklmässiga och operativa synpunkter utan av alla möjliga andra hänsyn. Detgäller bevars också inom delta hus - här kanske mer än någon annanstans - när man gör försvarsavvägningar tar in nästan alla andra argument än de somavseratt ge en större effekt, om de insatser de gäller kommer till användning,alltså frågan om vad som ger störst trovärdighet ål vär säkerhetspolitik. Jag upprepar alt jag är glad ål all försvarsministern såklarl visat beredvillighet alt ta lärdom av den internationella utvecklingenoch att inse alt den ställer andra och delvis härdare krav än tidigare på värförsvarsförmåga. ANDERSGERNANDT (c); Jag vill återkomma lill försvarsministern meden av de punkter som jag försökte hålla fram tidigare, nämligen deregionalpolitiska åtgärderna. Det är inle en försvarsministers sak alt ordnaarbetstillfällen ät människor i glesbygder, men det måste väl ändå rimligtvisvara sä, om jag inle haralldeles fel, all det är lättare att försvara en bygd, där del lever människorsom tycker om sin hemtrakt och som själva är villiga all strida för atl värnadenna, än alt försvara avfolkade glesbygder. Eftersom försvarsministern har goda kontakter med destatsråd som arbetar med dessa frågor, vill jag nu be honom verkligen göra ettuttalande om vad han anser om värdet ur försvarssynpunkt av atl ha människorbosatta i levande bygder. Anser statsrådet atl det är värt att göra någol fördelta, oeh är han i sä fall rent av beredd alt ta med några ord från ossförsvarsvänner till dem som i regeringen arbetar med dessa frågor? Om försvarsförmågan inom totalförsvaret Först några ord till medanledning av det, som han uttryckte sig, annorlunda synsätt som han företräderi det kortsiktiga perspektivet. Det överensstämde ungefär med det som jagförsökte säga med mitt fidigare inlägg. Jag kan meddela all man inom detmilitära försvaret håller på all se över just de frågor som han tog upp. Om devapensystem som enligt planerna skulle utgå med måttliga underhållsåtgärder kanhållas vid liv etl antal år är del alltså att föredra. Drakendivisionerna ärdel mest typiska exemplet på detta. Jag vet alt man även ser på jagarna i delperspektivet, även om den frågan är litet mer tekniskt komplicerad. Jag tror att vi måste anlägga detta synsätt, bl. a. avekonomiska skäl. Det motsatta synsättet, dvs. atl om möjligt i förlid skrotaned gamla system för atl ge utrymme för nyanskaffning, förutsatte en viss volympå nyanskaffningen. När man nu av ekonomiska skäl inle kan upprätthålla volymenmäsle man som i vilken annan verksamhet som helst se lill vad man bäst kanfylla bristen med. Då kan del vara sä atl man fyller brislen pä elt i varjefall nödtorftigt sätt genom atl bibehålla viss materiel under längre lid. Kanske är man pä vissa håll inte så väldigt förljust överdenna inställning, eftersom man har fått en viss yrkesetik som går ul på bara skall ha del bästa, men man måste nog försöka få etl realistisktsynsätt. Vad sade om krigsorganisationens kravöverensstämmer helt med det som jag började tala om , nämligenalt krigsorganisationens krav och behov, i del spända internationella läget ochi det besvärliga ekonomiska klimat som vi har i , måsle vara styrande påett hell annat sätt . Här kommer jag in på vad log upp angåendeförsvar och regionalpolitik. Jag kan bara säga all ju svagare försvarsekonominär, desto svårare har vi inom försvarssektorn alt tillgodose deregionalpolitiska strävandena. Det måste i så fall kompenseras av andra sektorerinom den offentliga verksamheten. tror jag inte i och för sig att försvarsförmågan avtarmed antalet människor som bor i bygderna. För svenska soldater är nog varjekvadratmeter av det här landet en del av hembygden i en sådan situation. Åandra sidan är del av betydelse, om man skall föra försvarsstrid, all här finnsen struktur som gynnar oss. Utan all behöva gä in på det totalaregionalpoliiiska problemområdet kan man väl säga atl en del av samhälls- Om försvarsförmågan inom totalförsvaret uppbyggnadenunder modern lid hell oeh hållet har bortsett frän den här aspeklen. Där man kan göra det ulan atl del vållar orimligakostnader - och del tror jag att det sällan gör - bör man alltså haförsvarsaspekten med i det hela. Vi hoppas ju alla all vi inle skall bliutsatta för ett krigs fasor i del här landet, men vi vet alt världen är sådanalt vi inte kan få några som helst garantier för del. Kommer vi i en sådanabsolut krissituation, i värsta fall t. o. m. krig, vet vi att ju bättre vi harplanerat, desto större möjligheler har vi och desto flera människor kommer i såfall atl kunna överleva. Del är också en av våra uppgifter. Överläggningen var härmed avslutad. § 38 Föredrogs och hänvisades 1979/80:180fill jordbruksutskottet § 39 Föredrogs men bordlades äter Trafikulskoltetsbetänkande 1979/80:29 Näringsutskottels betänkanden /80:64-67, 70 oeh 76 § 40 Anmäldes och bordlades 1979/80:40 med anledning avregeringens i propositionen 1979/80:150 gjorda framställning rörande deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska poliliken och för budgelregleringen m.m. samt i propositionen 1979/ 80:181 framlagd redogörelse för insatser för allunderlätta nya löneavtal jämte motioner 1979/80:42 med anledning av ipropositionen 1979/80; 100 framlagt förslag om anslag för /81till revisorer och deras kansli 1979/80:62 med anledning av delsproposition 1979/80:150 med förslag lill slutlig reglering av statsbudgeten /81, rn. (kornplet-leringsprop.). dels proposition1979/80:181 om insatser för alt underlätta nya löneavtal såvitt propositionernaoch motionerna hänvisats till skatteutskottet 1979/80:30 med anledning av förnyad behandling av propositionen 1979/80:166 om sjöfartspolitiken m. m. jämte motioner 1979/80:49rned anledning av förnyad behandling av propositionen 1979/ 80:162 omreglering av priserfia på jordbruksprodukter, rn. m., jämte § 41 ANDREVICE TALMANNEN: Nr 167 Jag får meddela att på morgondagensföredragningslista uppföres dels Måndaeen den näringsulskollels belänkande70 främst bland två gånger bordlagda ärenden, g inon delsomedelbart därefter de en gäng bordlagda ärendena finansutskot- tetsbetänkande 42, trafikutskottets betänkande 30 och jordbruksutskottetsbelänkande 49, samt dels trafikutskottets betänkande 29 och näringsutskottelsbetänkande 65 sist. § 42 Kammaren åtskildes . TOM T;SONTHYBLAD