prot · G30976 · 1979-12-31 00:00:00 — Priskonkurrensen har lett till stora svårigheter inte baraför utan också för en annan stor enhet inom fritidsmöbelsektorn,Gunboföretagen, med tillverkning i och , Gunboföretagen, som harca 170 anställda, därav över 100 i , begärde sig i konkurs i slutet avdecember. Jag har tillbaka varit informerad omsvårigheterna för och om styrelsens överväganden med anledning därav. I Gunbo har staten stora fordringar i form avlokaliseringslån och industrigarantilån. Utredning om Gunboföretagens ställningpågår genom konkursförvaltarnas försorg. Bevakningen av statens fordringar ikonkursboet har gett regeringen anledning att överväga frågor rörandestrukturen inom branschen. Strukturfrågan är väsentlig också mot bakgrund av attStiftelsen har en omfattande produktion av fritidsmöbler ochmöbelkomponenter. Representanter för industridepartementet har därför tagitkontakt med berörda parter. Det är dock för tidigt att uttala sig om vad överläggningarnakan leda till och vilka förutsättningar som kan föreligga för en fortsattverksamhet i . LENNARTBLADH (s); Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Det har varit intressant att höra debatterna här . Dehar rört sig över ett stort fält av nedläggningsholade företag i olikabranscher och på olika slags orter - större tätorter såväl som mindre. I miltfall gäller det en bygd och en region som är hårt drabbade sedan lång Jag kan nämna , Bruk, Junesco m. fl, 1 en delfall har problemen kunnat lösas ttick vare insatser från samhällets sida. Manhar hjälpt de anställda och företagsledningarna att fä kraft att starta pånytt. är en intressant företeelse. Företaget tillverkarfritidsmöbler, och som vi hörde här är det en myckel hård konkurrens ibranschen. i branschen har fått statlig hjälp. Jag vill nu frågaorn bevakningen av statens fordringar i Gunbo går före en eventuell hjälp föralt få fart på verksamheten i i . hade man förhandlingar angående öden. De anställda ingavs då elt visst hopp, och det var optimism ilägret. trodde facket att problemen skulle få en lösning. Sedani;ick julhelgen, och så snart som kom elt dekret atten nedläggning förestod. Detta är en mycket allvarlig fråga. Företaget har 180anställda - 90 män och 90 kvinnor. Det gäller en liten bygd, där de anställda iAto inle har möjlighet att få någon annan sysselsättning, är en finindustri med god utrustning. Företaget är konkurrenskraftigt, om man fårmöjligheter att fortsätta att arbeta under samma betingelser som hittills.Företaget har en omsättning på 50 miljoner, och man exporterar av sintillverkning, är alltså ett av de företag i fritidsbranschen som har enmarknad utanför gränser. Borde inte också det vara ett skäl för att manfrån samhällets sida försöker ge hjälp? Jag kan som exempel la Junesco, som ligger inom dettaområde. Även för det företaget var läget mycket allvarligt, men där tog deanställda tillsammans med samhällets olika instanser ett krafttag, och mankunde lösa krisen. Man fick livsmodet tillbaka. Man fick i gång företaget, ochi dag går det utmärkt. Det finns även här möjligheter att genom ett krafttag geföretagel inspiration alt starta pä nytt och göra företaget konkurrenskraftigt.Detta är viktigt givelvis främst för de anställda i företaget och för kommunenmen också för samhället i övrigt genom att man möjliggör en fortsätt exporttill länder i av dessa möbler. Jag kan försäkra all deöverläggningar som pågår med olika intressenter i dessa företag tar sikte påen undersökning av vilka ytterligare marknader man kan hitta och vilka formerav rekonstruktion som är möjliga för Gunbo. Överläggningarna gäller över huvudtagel frågan om på vilket sätt man skall trygga sy.sselsättningen för deanställda i de berörda företagen. Jag vill på fråga om Gunbo gårföre andra intressen svara att vi självfallet försöker hitta en helhetslösning.Men det vore orätt av mig all inte påpeka att Gunbo, som är verksamt iVästerbotten, har etablering på orter sorn är extremt känsliga ursysselsättningssynpunkt. Här måste sannolikt vissa regionalpolitiska hänsynfälla avgörandet. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid b v Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i skall inteföregripa de här överläggningarna. Jag kan bara vitsorda att de tar sikte påatt man skall försöka finna en lösning för hela den här krisdrabbade branschen. kan rnan lala om"Norrlandsproblem" även i mindre regioner, och Göingebygden ärfaktiskt "". Orterna i bygden ligger relativtisolerade, och man har där svårare än på andra håll all ge människorna annansysselsättning efter nedläggningar. Som jag sade förut finnsdet likvällivskraft och yrkesskicklighet-del är väldigt rnycket "go" ide här människorna. Jag förstår mycket väl problemen i Gunbo ochNorrlandsproblemen över huvud taget liksom varvsproblemen. Det finns mer än ennedläggningssjukdom i detta land. Jag tror att varje sjukdom egentligenbehöver specialbehandling. Kan jag tolka industriministerns svar så attGunboföretagen och skall få möjligheter att arbeta under sammaförhållanden? Jag menar att del borde vara rättvist att om Gunboföretagen fåttstatlig hjälp skall fä samma chans. Om fick denna möjlighet skulle del,tror jag, innebära att man gav förelaget också en vidare chans. De anställda är alltså bekymrade, och jag vill fråga: Kanman av svaret utläsa all samhället inte pä något sätt givit dödsstöten utantvärtom vill ge samma chans som Gunboföretagen? Jag tror att de anställdaskulle lugnas av ett besked som kunde ge dem mer livslust och mer kraft attöverleva våren, för en fortsalt framlid i . Jag vill då bara upprepa vad jag sade nyss.att de överläggningar som sker för alt lösa branschens problem ärförutsättningslösa, och innan överläggningarna givit konkreta resultat kan jaginte avge några ytteriigare omdömen. 1 en artikel i nr 2 den 10januari 1980 har industriministern yttrat att både Gunboföretagen och fickklara sig själva. Var det fakta bakom det hela eller var det bara illa utformadjournalistik? Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Om vissa fartygsleveranser från Varv Industriministern ordet för an besvara () anmäldainterpellation, 1979/80:113, och anförde: har frågat mig om jag avseralt såsom ägarrepresentant verka för all en snabb lösning kommer till stånd vidSölvesborgs Varv och om jag avser låta utreda hur frågan har skötts. Frågorna har ställts med anledning av en tvist mellannågra beställare av fartyg från Varv och varvet om vissa fartyguppfyller de i fartygskontrakten angivna specifikationerna. , som ingår i , har byggt en serie om fem mindrebulkfartyg, kallade nybyggena 86, 87, 88, 89 och 90, Serien byggdesursprungligen ulan beställare men kontrakterades av fem olikapartrederier. De tre första fartygen levererades medvederbörliga klasscertifikat och godkännanden från . bedömning har sedermera förutsättningarna för godkännandena ändrats. I samband med att ett av fartygen anlöpte finsk hamnvintern 1979 förklarade finska att fartyget inte uppfyllde deisklasskrav som certifikaten uppvisade. Överläggningar pågår mellan de finskaoch svenska sjöfartsverken om vilken isklass fartygen skall anses ha. Dagslägel för de fem fartygen är enligt vad jag harinhämtat från Svenska Varv följande. Nybygge 86 ligger vid GötaverkenSölvesborg för vissa ombyggnader. De nämnda isklassproblemen och vissa andraproblem har gjort att fartyget fortfarande ligger kvar vid varvet. För nybygge 87 föreligger tvist mellan varvet ochparirederiet om betalningen för fartyget. Varvet begärde attfartyget skulle beläggas med kvarstad. Fartyget har därefter inte seglat,eftersom tvisten om betalningen liksom isklassfrägan är olösta. För fartygethar återkallat fartygets konstruktionssäkerhelsceriifikat ochfartcerlifikat. Delta beslut har av varvet överklagats hos regeringen. För nybygge 88 har en överenskommelse träffals medpartrederiet som bl. a. innebär att fartyget byggs om för att erhålla isklasssom även tillfredsställer finska krav. Nybyggena 89 och 90 är leveransklara sedan våren 1979resp. Fartygen är godkända av klassällskapet. Partrederierna harinte accepterat leverans av fartygen innan frågan om isklass har lösts. Förhandlingar om förlikning pågår mellan Svenska Varv ochpartrederierna för nybyggena 86, 87, 89 och 90. Jag ser självfallet mycket allvarligt på den uppkomnasituationen. I nuvarande läge, när överläggningar pågår mellan Svenska Varv ochfyra av partrederierna om att lösa föreliggande tvister, vore del olämpligt avmig att ta något initiativ i frågan. Jag utgår från all Svenska Varv på allasätt påskyndar de pågående förhandlingarna. Om vissa fartygsleveranser från Varv 11 protokoll 1979/80:75-76 Om vissa fartygsleveranser från Varv TORKELLINDAHL (fp): Jag tackar statsrådet för svaret påmin interpellation. Del är bra att statsrådet ser allvarligt på det inträffadeoch all han anser att Svenska Varv pä alla sätt bör påskynda förhandlingarna.Av svaret förslår jag emellertid att stora delar av detsamma utgörs avuppgifter inhämlttde hos Svenska Varv. Då har kanske saken inle-i varje fallinte enligt mitt sätt att se - blivit helt korrekt redovisad. Det råder ingen tvist mellan varvet och beställarna omhuruvida det är fel på fartygen eller inte. Det är fel på fartygen - det äralla eniga om. Tvisten gäller vad man skall göra åt det hela. Fartygen uppfyller helt enkelt inte de krav ochspecifikationer som finns i kontrakten. Inte något av fartygen uppfyller dekrav för isklass som står ordentligt inskrivna i kontrakten. De har för svagaskrov. Det har bl. a. visat sig genom isskador som ett av dem fått vid försökatt gå i is. De har inle så starka maskiner som fordras enligt isklassen. Deltaär egentligen ingenting alt överlägga om. Det ryktas nu alt man vill ändragällande bestämmelser, alltså ändra bra bestämmelser, för att man skulle kunnatillåta så att säga dåliga fartyg för gång i mycket hård fart. Något sådant kanicke accepteras. Detta är inte någon liten nonsensfråga - det är en miljöfråga.Fartyg med farlig last, som går i is, får inle - lika litet som under andraomständigheter -gå under. Inte heller får det bli några utsläpp frän sådanafartyg. Delta är en säkerhetsfråga för dem som arbetar ombord. Det talas om att nybygge 88 nu byggs om och förstärks såatt kraven för isklass skall kunna uppfyllas. Del är troligt att man kan göraändringar vad gäller skrovet, men fartyget har fortfarande för svag maskin.Enligt vad jag förstår och enligt uppgift från tillverkaren är det omöjligt allfå den nuvarande maskinen tillräckligt stark. Man har bl, a. problem med anleda bort värmen. Ett annat krav som de här fartygen inte heller uppfyllerär det krav som anges i kontraktet, att de skall kunna tåla heavy cargo, tunglast. Delbar visat sigvara fråga om en rejält konslruklionsfel. Man kantekniskt uttrycka del så har: Maximiavslåndet mellan de bottenslockar som skallhjälpa lill att förstyva fartyget skall enligt bestämmelserna vara 2,50 m, meni verkligheten är detta avstånd ca 3,20 m. Trots delta har fartygen fåttcerlifikat för tung last. Redarna och skepparna har i god tro lastat dem rnedsådan last och sedan upptäckt att fartygen uppfört sig väldigt underligt. Manhar haft stora problem och undrat vad del berott pä. Sedan man utrett del helahar det visat sig alt fartygen i praktiken har gått med livsfarliga överlaster.Del är helt enkelt oansvarigt och nästan oförklarligt att dessa fartyg, på detsätt som de är konstruerade, har kunnat slippa igenom kontroller och få decerlifikat som de fått, Alla fartygen i serien har samma fel. Redan när det förstai serien började gå i fart påpekades att någonting vargalet. Varvet brydde siginte om det ulan fortsatte att bygga och har inte ändrat en enda skruv. Så fårman ju inte bära sig åt. Sedan fartygen togs in pä varvet för garantiöversyn,som skulle av pä elt par månader, har det inte hänt någonting. De baraligger där vid varvet och drar räntor, I svaret nämndes att varvet hade begärt kvarstad för eltav fartygen. Svenska Varv kunde ha tillagt att man tvingades upphäva kvarstadenefter tvä dagar. Fartyget är fortfarande behäftat med de fel det hade när detsjösattes. Jag kommer sedan in pä hur myndigheterna agerat. Jagförstår all det egentligen inte är industriministerns bord, men det hör hit-detär en sak som jag kanske får försöka alt ta upp också i något annat sammanhanghär i kammaren. Hur kommer det sig att man dragit in fart- ochkonstruktionssäkerhets-certifikat bara för ett av fartygen, när det har fyrasysterfartyg som är behäftade med samma fel? Är det inte rimligt all man vidtarsamma åtgärder när det gäller dem? Det finns anledning att inte bara kritiseravarvet utan också undersöka hur klassningssällskapet och sjöfartsverkethandlagt de här frågorna. ett par frågor till statsrådet: statsrådetÅsling att av Svenska Varv levererade fartyg skall uppfylla kontraktsvillkoren?Det är en så elementär fråga titl jag nästan skäms för att ställa den, men medtanke på Svenska Varvs inställning är den tyvärr nödvändig. Om levererade fartyg ej uppfyller kontraktsvillkoren, ärdet då rimligt att beställarna blir lidande? är det ju så. Även omfartygen ligger på varvet och Svenska Varv, och faktiskt i förlängningen skattebetalarna,får betala räntekostnaderna - dem har varvet i alla fall tvingats överta - påtotalt . per dag för alla fartygen, så går redarna miste ominseglade förtjänster. De slår inför stora svårigheter. Varvet har låtit antydaatt det beror på att redarna har ekonomiska problem och inte på defelkonstruerade fartygen. Och det är klart att om man förhalar saken månadefter månad utan att redarna har en chans att segla in pengar, sa får de såsmåningom också ekonomiska problem. Så kan det väl ändå inte vara meningen altt. ex. varvsslödet skall användas? Det inträffade måste rimligtvis allvarligt påverkaförtroendet för Svenska Varvs ledning. Kan man inte klara den hår situationentrots alt det är klart och tekniskt kan beläggas var felen sitter- är man dåkapabel att klara den svåra situation som varven över huvud taget befinner sigi? Med hänsyn till alla dessa konstigheter och problem måste jag påminnastatsrådet om den av mina båda frågor som han inte besvarade iinterpellationssvaret: Avser statsrådet låta utreda hur den här saken harskötts? Att säga att det är en stor skandal är definitivt ingen överdrift. Om vissa fartygsleveranser från Varv RALFLINDSTRÖM (s): Ett av de mest negativa inslagen i densvenska samhällsdebatten är den urskillningslösa smutskastningen av olikaföreteelser i samhällslivet. I radio, TV och tidningar förekommer alltför oftaatt journalister i sin iver att kritiskt granska beslutsfattare, byråkrater ochandra samhällsföreteelser offentliggör budskap om misshälligheler utan attförst ha undersökt uppgifternas riktighet. Om vissa fartygsleveranser från Varv Till nöds kan man acceptera att journalister i sinyrkesutövning - speciellt när brådskan är stor - gör ett eller annat övertrampoch hoppar över undersökningar av källmaterialets riktighet. Vad jag däremot inte kan acceptera är alt ledamöter avSveriges riksdag i skrift, i form av interpellationer, går ut med uppgifter ochpåståenden som tydligen inle alls är tillräckligt kontrollerade. I den interpellation som ställt lillindustriministern finns ett flertal uppgifter och påståenden som är direktorikliga och som inle är kontrollerade. I interpellationen säger han. attfartygen inte haft i kontrakt utlovade egenskaper. Fartygen uppfyller inlenågon isklass över huvud laget, och de uppfyller heller inte fordringarna förcerlifikat för s. k. heavy cargo, rn, m. Sedermera har man i tidningar och iradio spätt på med n-rånga andra negativa påståenden. Del verkliga förhållandet är, efler vad som hittillsframkommit, att fartygen byggts helt efter de ritningar som varvet fått frånArendalsvarvet i och utan påvisbart fusk. Lloyds, som har lill uppgift att utförafartygsinspektionen för räkning och sotn utfärdar cerlifikatoch som bedömer vilken isklass ett fartyg skall få, har godkänt dessa fartygför isklass A 1. Enligt elt uttalande av Lloyds VD är det frågaom bra fartyg. Det finns inga som helst anmärkningar mot dessa fartygsbyggen,enligt hans omdöme. Svenska folket har vant sig vid alt ta tidningsuppgifteroch radio- och TV-reportage med en nypa salt. Man har vant sig vid attuppgifterna ofta är överdrivna och att de inte alltid säger hela sanningen. Får man däremot uppgifter från riksdag har mananledning att kräva en mycket större sanningshalt, särskilt som rnan då vet attden lid man har till förfogande för kontrollåtgärder är mycket längre. Någonstörre brådska med inlämnandet av interpellationer torde mycket sällan föreligga. De människor som själva läst eller som genom massmediatagit del av den interpellation som vi nu behandlar har alltså haft anledningatt tro på uppgifterna och påståendena i densamma, alt dessa har varit rikligaoch väl underbyggda. Men så är alltså inte alls fallet, och det är inte bra. Felaktigheter i sådana här påståenden och skriverier ärdet naturligtvis möjligt att rätta till, men det allvarliga i den här affärenär den skada som interpellationen och publiciteten kring denna redan haråstadkommit. Alla som har tagit del av de här fartygsaffärerna genommassmedia och riksdagstryck måste ha fått uppfattningen all vidSölvesborgsvarvet gör man bara fuskjobb. Från den arbetsplatsen vågar man integöra några beställningar. De jobbarna och det företaget kan man inte lita på.I TV och i tidningar talas del om "den största fartygsskandalen genomtiderna". Sedan hjälper det inte mycket att Lloyds VD säger att varvet iSölvesborg gör bra jobb och att det inte är varvets fel alt det blivit bråk omfartygen. Dessa felaktiga upplysningar har fått gå ut utantillrättalägganden, och de har redan skapat en felaktig, negativ uppfattning omSölvesborgs Varv och dess arbetare och tjänstemän. Lindrigt sagt har denkritiken djupt upprört arbetare och tjänstemän vid varvet. Naturligtvis frågarrnan sig: Vad håller de på med där uppe i och i ? Får enriksdagsman göra sådana här uttalanden utan att först undersöka riktigheten ide uppgifter som ligger till grund för hans uttalanden? Tyvärr förvärrar den här affären en sedan fidigarebesvärlig situation på del aktuella varvet. På grund av den världsomfattandevarvskrisen har styrelsen vid Sölvesborgsvarvet beslutat att man så fort sommöjligt skall gå över från produktion av fartyg fill annan mekanisk produktion- en omställning som enligt den senaste varvsulredningen och Svenska Varvsstrukturplan skall vara klar och kunna uppvisa godtagbara resultat redan år1981. I annat fall skall varvet läggas ned. En nedläggning skulle i det närmasteinnebära en katastrof för kommunen . Varvet utgör en stor del av dengrund på vilken kommunen står. Med mitt inlägg har jag inte haft för avsiktatt försöka hjälpa industriministern med svaret pä interpellationen, utan jaghar känt elt behov av an vid det här tillfället få rätta fill en del av defelakfiga påståenden som förekommit i denna olustiga affär. Med mitt inläggharjag också velat visa att jag tar den duktiga och ansvarsfullatjänstemannakåren och arbelarkåren vid Varv i försvar. Själva harde ju inle möjlighet att uttala sig vid det här tillfället. Om vissa fartygsleveranser från Varv Del finns kanske anledning att utöver vad vinyss fått höra göra några kyliga, sakliga påpekanden. Bakgrunden är avsevärtmer komplicerad än den sorn har förmedlats av t. ex. massmedia. För det första vill jag notera att fartygen har klassatsav Lloyds, som godkänt fartygen och fortfarande vidhåller att dessa motsvararde för isklassen föreskrivna specifikationerna. För det andra byggdes fartygen för olika isklass vid olikadjupgående, nämligen för isklass A 1 vid 5,65 m djupgående och för isklass B 1vid 6,15 m djupgående. Finska myndigheter har tolkat bestämmelserna så attisklassen skall gälla för maximalt djupgående. Svenska och finska myndigheterfunderar nu alltså som bäst på hur dessa bestämmelser skall tolkas. För det tredje har vi kunnat konstatera att de fempartrederier som beställt fartygen vid Varv har bedömt situationenolika. Fyra av dem har tvist med varvet medan för ett rederi överenskommelsehar träffals. Del sistnämnda rederiet är nöjt med fartygen sedan vissakorrigeringar gjorts. har i sin interpellation angivit attfartygen inte uppfyller kraven för tung last, s. k. heavy cargo. Den redare somträffat överenskommelsen med Svenska Varv anser att fartygen väl tål heavycargo, om lasten placeras på ett riktigt och vedertaget sätt. Slutligen vill jag säga att spörsmålet om skuldbördantycks vara oklart och att jag inte nu kommer alt gå in på en närmare analys avdet, eftersom det är en fråga som parterna måste göra upp på sedvanligt sätt.Däremot kan jag hälla med om all ärendet tycks ha dragit ut väl långt pä liden.Frågan vem Om vissa fartygsleveranser från Varv som har skulden för delta. Svenska Varv eller redarna,råder det som bekant delade meningar om. () replik: I mitt första anförande framhöll jag att jagville få till stånd en utredning av denna fråga, eftersom jag för min del anseratt skuldfrågan faktiskt år komplicerad. Det är de facto så att sjöfartsverketoch Lloyds har godkänt dessa fartyg. Uppenbarligen har man bara salt engodkännandestämpel på ritningarna utan alt särskilt noga se efter vad deegentligen innebär. När det sedan visar sig att fartygen inle duger ipr-akliken tar åtminstone upp elt av fartygen till närmaregranskning och reagerar. Och vad händer dä? Jo, både fart- ochkonslruktionscertifikat dras in. Tillgriper verket en sådan åtgärd bara därföratt det tycker att det är roligt? Man fick nästan det intrycket när man hördeRalf anförande. Det skulle inte finnas någon saklig grund förindragandet - det har liksom bara råkat ske. Eller finns det i själva verketfaktiska skäl bakom del förhållandet att drog in fart- ochkonslruktionscertifikat för ett av fartygen? Eftersom det är fråga om en serie av likadana fartyg, kanman fråga sig varför inte samma åtgärd vidtagits beträffande systerfartygen.Ja, svaret är kanske att man inte har undersökt de andra fartygen likanoggrant. Industriministern hänvisade till att fartygen har byggtsför olika isklass vid olika djupgående. Det är ett nytt förfarande som manuppfunnit just för dessa fartyg men som aldrig har praktiserats förut. Det ären direkt livsfarlig idé. Det är t. ex. möjligt att ett fartyg blir nedisat ochfår ett större djupgående när man kommit in i is ån vad man hade tänkt sig fränbörjan. Skall skrovet inte vara tillräckligt starkt för att tala depåfrestningar som detta innebär? Fartyget kan också få slagsida, så att svagarepartier kommer in under isen, när denna skruvar sig och börjar torna upp sig.Nej, vi kan inte tillåta att det för sådana förhållanden byggs dåliga fartyg. Och dessutom är det ovedersägerligen så, att fartygen fortfarandeinte har tillräckligt starka maskiner enligt isklassen. Var felet ligger, RalfLindström, vet jag inte. Jag har icke här stått och anklagat vare sig arbetareeller tjänstemän vid Varv. Men jag försöker å andra sidan intesläta över med hartassen och säga att man, eftersom bestämmelserna gälldefidigare, skall låta redare och besättningsmän lida på grund av att de istället för alt beställa fartyg i , som de var pä väg att göra. försöktestödja Svenska Varv och som tack får skokartonger i stället för fartyg. Del är ett stort och dyrbart projekt vidiskuterar . Detär säkert en hel del sammanfallande omständigheter som göratt läget är så olyckligt för alla dessa fartyg. Jag instämmer i vad RalfLindström sade alt Varv här kanske har kommit i blickpunklen litetför mycket. Jag vill gå in pä frågan om klassificeringssällskapen. Dehar godkänts som tillsynsmyndighet, och de cerlifikat som efter besiktningutfärdas av dem har sammagiltighet som om de utfärdats av svensk myndighet. Enligt tillämpningsföreskrifterna till lagen om säkerhetpå fartyg godkänns sju klassificeringssällskap i .