prot · G309143 · 1979-12-31 00:00:00 — 13 mai1980 '' '"''' gäller aiishigeiifinns det, trots det kiirvii ekonomiskii liiget, ett departement som får viid det vill ha. Man får siiiii kostnader reglerade enligt Vilketannat depiirternent får det'.' Jiig skulle vilja fråga Per : När nimoderater går ut och kriiver iiedskiiriiiiigiir inom iilUi iindra departementsområden, när korninuiieriiii far minskade stiitsanslag så iitt de inte på någotsätt kan uppfyllii sina förpliktelser gentemot inedborgiirna, när det överiillttalas orn åtstrariiiiingar. svåiigreniiiiiir och nedskärningspolitik, är det dåinte överbudspolitik iitt stigii upp hiir i kiiiiimaren och i riksdagensförsvarsutskott och krävii oföriindrade iinshig till fiirsvaret. vilketriiedfiir ökningar med miljiirdbelopp? Niir iiiiin tiilar om detstiitsfiiiansiellii liiget priitiir man 7 miljoner på civilförsviiret, V;id iirdet för politik? Det iir ju en kriiftigiiedskiiriiing vi förespråkiir,något som sjiilvfiillet skulle åstadkomma oerhört stora sviirigheter. Men detskulle iiiiturligtvis gå iitt genomföra nedskärningiir. orn man var tvungen.Det gar iitt genomförii iiedskiirningiir på iindrii områden i samhället med mångiifler miljiirder iin vad vi krävt pä försvarsområdet. Men när det gällerförsviiret är det från moderiiteriiiis utgångspunkter omöjligt iitt tiinkii sigden minsta nedskiirning. Man godtar inte ens socialdemokriiteriiiis betydligtblygsiimniiire nedskärningar. Det iir detta vi har påpekat. Den |5olitikeii koiiiiiiervi iitt fortsiitta, och Per kommer också förr eller senare iitt blitvungen att bita i det sura äpplet, PER () replik: vill att jiig skiillIvssiiii på generaldirektören i överstyrelsen för ekonomiskt försviir. Jiigförutsiitter iitt jiig hiir tillfälle iitt göra det oftare iin OswaldSöderqvist. eftersom tleniia person är ordförande i den nu arbetandeförsvarskomrnittcn. som siimniiintriider mångii gånger . Jag kommersiikerligen :itt hii godii möjligheter iitt lyssna på honom. Jag tror också attde skiljaktigheter i uppfattning som finns mellan generaldirektören iöverstyrelsen för ekonomiskt försvar och mig när det gäller totiilförsviiretsutformning är blygsiimina. Sedan påstår iitt jag yrkar p.i hiSjdiitorsviirsanslag. Jiig har här talat för det försvarsbeslut som riksdiigen ideniokriitiskii former fattade . Orn det irriterar Oswiikl såmåste det fa varit hiiiis ensak. Till vill jag siiga iitt jiig ärförvåniid ö\er att iiiiin inte från socialdeniokratiskt håll hiir gjortnågonting fiiriitt försökii kl:irgör:i på \ilket sätt man skiill gå till väga föratt minskii försvarskostniideriiii rned cii 500 milj. kr. Socialdemokriiterniiskriver biirti i reserviitionen iitt regeringen skall ha möjlighet iitt göradetta. Jag visste inte att man. när iiiiiii skrev den här motionen, förutsiitteiitt det efter motionsbeliiindlingen skulle viira en socialdemokratiskregering. Talmannen anmälde iitt anhållit att tillprotokollet få Nr 143 antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. I massmedia och i endel iiv de remissvar som försviirskorn- Försvarspolitiken mitten har tagit delav har det framkommit att grupperna kvinnor och ungdomar inte hiir varitsärskilt intresserade iiv försvarsfrågor. Ofta har man iinfört att det är svårtatt påverkil försvars- och siikerhetsfrågorna eller att de ligger inom ettområde där det är svårt att hitta vägiirna för påverkan av dessa frågor. Det ärdärför mycket angeläget att vi bestämmer oss för att få en mer öppen debatt ornvåra säkerhets- och försviirsfrågor . Det måste nämligen bli så attvi alla, viirvi än finns och på vilka nivåer vi iin befinner oss. inriktar osspå att efter bästa förmågii försöka tryggii freden och skapti större säkerhetför människorna - hiir heinniii. i hela , i , Jag troratt okunnigheten omkring dessa frågor utgör ett hot mot mänskligheten ochförhindrar att vi får till stånd en öppntire debiitt i försvarsfrågornii. Jiig vet att många av kamrntirens lediiinöterkiinner till att de socialdemokratiska kvinnorna haft ettmycket stort intresse för säkerhets- och försvarsfrågorna. Allt fler av våramedlemmar har samlat på sig kunskaper inom det hiir området. Det gör att viofta diskuterar försvars- och säkerhetsfrågor ute i våra föreningar. Det harresultertrt i att vi på vår senaste förbundskongress fattade beslut om attframställa ett material sorn skulle användas ute i våra föreningar för att fördjupamedlemmarnas kunskiiper i säkerhets- och försvarsfrågor. Vi har kallat det här niötesmaterialet Hur skall viförsvarii freden? Vi vill genom studierna försökii klargöra hur vi pådemokratiskii vägar och på olika nivåer skall kunna påverka säkerhets- ochförsvarsfrågornii. Vi anser bl, a, iitt totalförsvarsfrågorna inte skall intaen isolerad plats i siimhället - det måste bli en större öppenhetnär det gäller sådana frågor. Därför tycker vi socialdemokratiska kvinnor att dennuvarande försvars-kommittén arbetiir på ett bättre sätt än den tidigare: Vifår delrapporter under arbetets gång. och vi får tillfälle att yttra oss genomett remissförfii-rande. Vi hoppas att försviirskommittén skall komma medytterligare förslag om hur man skall föra ut de här ytterst kompliceradefrågorna till människorna. Vi socialdemokratiska kvinnor har i våra diskussioner oftaberört de enorma summor och resurser som avsätts för rustningsändamål av olikaslag -hiir hemma och ute i världen, I fortsättningen nöjer vi oss inte med attenbart beklaga det här förhållandet; vi kommer att motarbetade försliig omständigt ökade försvarskostnader som framläggs. De utgör ett hot mot våragemensiiinina tillgångar, som behöver fördelas jämniire för iitt ökii trygghetenhär i liindet, både socialt och ekonomiskt. I det iirbetet behövs det storiikunskaper och stor öppenhet. Vi hiir också kommit till ett allvarligt läge när detgäller vårii försviirskost- nader. Allt flera militärprojekt binder kapital för allt längretid. Nr 143 Det blir också iillt svåriire iittpåverkii kostiiiidsutveckliiigeii inom det den "'''''''" 'V"'"''- 13 mai 1980 ' '-"-'aldemokriiter iinser iitt det iir möjligt iittskiirii ned kostnatlernii på det här området och utnyttja de storii resurser som vi i diig liigger ned hiirtill Försvarspolitiken andra iiridiimål.Jiig vill siiga detta som en biikgrund till det resoneriiiing som har förtstidigare i kamniiiren. Niir vi syssliir med försviirsfrågor brukiir vi iilltidhålla oss till olika nivåer, och det är viil det som giir skilliiiidcniii i vårsyn på utvecklingen. Med i iirbetet att förii ut försviirs- ochsäkerhetsfrågoriiii till iillmiiiiheten finns ochförsvar. Det ger ut skrifter, iiiforiiieriir i våra skolor, iinordiiiirkonferenser och hjiilper olikii IVireningiir med programinsliig om vårtförsviir. Vi sociiildemokriiter iinser iitt det iir iiv stor betydelse iittCentriilförbuiidet Folk och torsviir kiin utöka sin verksiimhet. i synnerhet nuniir vi förbereder oss tor ett nytt försviirsbeslut och behiiver hii in mångasynpunkter på lurr vi skiill orgiiriiserii de hiir siikeriia i fortsiittningen.Det finns också mångii frivilligii orgiinisiitioiier som iir iiivckct beroendeiiv Folk och försvars iirbete för iitt torti ut försvars- och siikerhctsfrågor,Diirfiir föreslår vi i en motion iitt medlen till Centriilforbundet Folk ochförsvirr förstärks med ytterligare . Jiig yrkar bifiill till reserviitionen 8,som iir logiid till det betänkiinde sorn vi nu diskuterar i kiimmiiren. I detta anföriinde instiimde (). i (c): Den svenskii siikerhetspolitiken syftar tilliitt beviira landets fred. frihet och oberoende. Enligt senaste försviirsbeslutkommer siikerhetspolitiken till uttryck i den alliansfriii utrikespolitiken,stödd av ett totiilför-svar som är förankrat i folket och i striiviindena iittminskii riskerna för krig och iindrii konflikter i viirlden. Vårsiikcrhetspolitik forniiis genom en samverkan melliin utrikespolitik,fiirsviirspolitik, nedrustningspolitik och handels- och biståndspolitik. Vår försvarspolitik syftar till att försvaret vid en konflikti Europii melliin stormaktsblocken skall ha sådan styrka, siimrniinsiittningoch beredskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte av någonkiin bcdöniiis vara lönsiimrntr. Då har totiilförsviiret den önskadefredsbevariindc förmågan. Det svenska totalförsvaret är ett uttryck för vårviljii att slå viikt om nationens säkerhet och oberoende. Det är diirför enhela folkets iingeliigen-het och bygger på att viirje medborgiire efter sinfiirmåga bidriir till iitt försvara vårt land. Det måste stå klart för alla att vi dels för en konsekventiilliansfri politik som syftar till neutralitet i händelse av krig i våromviirld. dels målmedvetet skapar sådana försvarsresurser som ingen kan se bortifrån i ett krigsliige. Våra långsiktiga försvarsbeslut iir uttryck för denmålmedvetenheten. Regeringens proposition om försvarspolitiken och denstorpolitiskii 52 utvecklingen har inte innefattatSovjetunionens inviision i Afghanistiin den 24december 1979 och den påtiigligii försiimring i reliitioneriiiimelliin Nr 143 supermakternii som hiir skett på grund av inviisioiien. Tisd'ieen ilen Jiigiinser att utvecklingen i viirlden ger iinledning till viss oro. Denna oro 13 |no() fick mångauttryck under den iillmiinpolitiskii debiitten hiir i jiinuari och i Det måste också konsliiteriis iitt fiirhålliindet niclliiiisuperniiikterna hiir fiirsamriits griidvis . En skärpning iiv motsättningiirna mellan superniiikterniihiir iilltså iiitriiffiit genom inviision i . Dennahändelse får dock inte avhålla oss från att kritiskt granska också den andrasupermiikteiis. Det är också viktigt att slå fast att detförhålliindet iitt har gått in i inte är motiv för attplötsligt börja byggii nya ubåtar eller flygpliin i vårt land. Vi måste nu konstatera att målen årsförsvarsbeslut inte kiin nås vare sig för det militära försvaret, förcivilförsvaret eller för det ekonomiska försvaret, dvs. i frågii omförsörjningsberedskapen. Betriiffiinde ramariiii för det militära försvaret ochcivilförsvaret föreslår regeringen i årets budgetproposition vissa avsteg avstatsfinansiella skäl. För det militära försvaret gäller avsteget kompensationutöver nettoprisindex för vissa ökade värn-pliktsförmåner. /81innebiir detta en minskning av utgiftsramen med ca 25 milj. kr. Beträffandecivilförsviiret föreslås en tillfällig minskning av utgiftsramen nästa budgetårmed 7 milj. kr. Vid försvarsbeslut beräknades kostniiderna fördet ekonomiska försvaret /78 - 1981/82 uppgå till 6.3miljarder kronor, i det prisläge sorn rådde , för den verksamhetsom finansieras över statsbudgeten och oljelagringsfonden. Någon flerårigekonomisk planeringsram faststiilldes inte. uttalade uppfattningenatt inriktningarna av vårt ekonomiskii försvar inte i förstii hand borde styrasgenom bestämda ekonomiska pliineringsramar fiir liingre planeringsperioder. beslutade att målen för uthållighetenvid iivspiirrning och krig för huvuddelen av det ekonomiska försvaret skullevara uppnådda vid utgången av /83. Detta innebarensenareläggning med i förhållande till vad som angavs i försvarsbeslutet.Resursbehoven för det ekonomiska försvaret underförsvarsbeslutsperioden har alltså inte kunnat tillgodoses. Detta har lett tilleftersläpningar, främst med avseende på uppbyggandet av beredskapslager. Underden har även skett stora prisökningar inom viktiga varuområden.Utvecklingen inom näringslivet har dessutom medfört ökade krav päberedskapsåtgärder, bl. a. på grund av den centralisering och specialiseringsom äger rum inom näringslivet. Jag vill gärna markera att utvecklingen i omvärlden kangöra det nödvändigt att göra kraftansträngningar för att hållii oss med välgenomarbetade beredskapsplaner på olika områden. När det gäller försvarsmakten är det viktigt att slå fastatt vårt folkförsvar skall bygga på den allmänna värnpliktens grund; det är en av hörnstenarna i vårt försvar. En annan viktig del av försvaret är att svenska folket upplever Nr 143 att försvaret är deras eget ochinte militärens. Det borde man kunna uppnå Tisdaeenden genom att" fler engiigeras i försvarets utformning. 13 "j I QOQ försvarsinformation på riks- ochlänsnivå iir därför en iiijdvändighet. delar i stor utsträckning de åsikter som framfördes här av Försvarspolitiken ,Större intresse måste också visits för viirnpliktsinflytiindet - det är ettkrav som bör kunna ställa. Fler lekmannastyrelser på olika nivåer är enniidvändighet. Den förhalning av krav på lekmannastyrelser på lokalnivå som skett är illavarslande. Här måste försvarsministern visastörre handlingskraft än . Att jag tar upp den frågan speciellt beror på attjag ser utvecklingen gå direkt åt fel håll. när jag läser det särskildayttrande som en moderat ledamot i försvarsutskottet skrivit. Han mer ellermindre ifrågasätter lekmaiinainsy-nen. Den konservativa inställningen kan påsikt biira leda till att man inte får den insyn och den förståelse förförsvarets problem som är en förutsättning för att politikerna skall kunnamotivera anslagen till försvaret. Jag vill hävdii att åsikt - omden ar representativ som den här framförts - är direkt negativ för försvaret. Jag vill understryka betydelsen av en fortlöpanderationaliseringsverksamhet inom försvarsmakten. Kostnadsutvecklingen förniaterielunderhåll bör enligt min mening följas noga och mötas med åtgärder,bl, a, inom utbildningsområdet. Som framgår av skrivningarna i betänkandet och ipropositionen har försvarsmakten genomfört - eller håller på att genomföra -betydande och ganska hårdhänta personalminskningar. Det är intressant attkonstaterii att socialdemokraterna säger sig vilja skära ned ytterligare påförsvaret - vill socialdemokraterna skära ned - men intehar talat om var de vill göra det. Om den socialdemokratiska reservationen gårigenom här , så innebär det mycket stora omställningar, inte bara förpersonal inom försvaret utan också för personal som är anställd inom flyg- ochförsvars-materielindustrin. Det är anmärkningsvärt, tycker jag. att man påsocialdemokratiskt håll inte anser det mödan värt att tala om hur mångatjiinster ytterligare man vill spara. Däremot har jag observerat attsocialdemokratiska riksdagsmän ute i landet stått upp som en man och förklaratsina hemregementen sin obrottsliga lojalitet. Det gäller också socialdemokratiskariksdagsmän som bor pä orter där det finns varv. vapenfiibriker ochammunitionsfabriker, I den egna valkretsen säger man en sak. men då man skallta ställning i säger man tydligen en helt annan sak. Frånsocialdemokratiskt håll löser man uppenbarligen problemet genom att inte talaom på vilka punkter man vill spara. Man hoppas tydligen iitt reservationen pådenna punkt inte skall antas . Detta politiska lättsinne är ett bevis påatt socialdemokraterna inte är kapabla att ta politiskt ansvar. Än en gångtas alltså flygplansfrågan upptill behandling i . snart tioår sedan man påbörjade de studier på attackflygpliinsområdet som 54 sedermera kom att leda fram tillB3LA, Dessa studier initieriides av den Sedan har frågan förhalats och Nr 143 utretts otaliga gånger. Flygplansfråganär onifiittande och får långsiktiga konsekvenser för vår 13 ,,|.|j 19x0 utrikespolitik,för flygindustrins framtid och struktur siinit för vår fiirsvars- politik.Det sorn påverkat beslutsfattiindet negiitivt under 1970-tale( iir Försvarspolitiken främst två faktorer: ett kategoriskt kriiv iitt till viirje pris försvarii Viggensysteniets tillkomst och att iiästiigeneriition skall utgå från samiiiii tänkande, trots att alla vet attresultatet blir kostniidskrävaiide. Den linjen har socialdemokraterna ståttför. Den andra linjen, nämligen att så långt det är möjligtsatsa på det dyraste och bästa alternativet, har så iitt säga personifierats avB3LA - en linje som till varje pris försökte försvara. somcentern har förordiit. tänka sig billigare lösningar- enkliire. men ändå fulltacceptabla ur politisk och militär synpunkt - har kategoriskt avvisats avsocialdemokrater och moderater, även om det skett från olikii utgångspunkter.Båda sidornas utgångspunkter tycks ha varit att som i så mångii iindiasammanhang värna det bestående. Denna konservativa instiillning som dessa bådapartier gett uttryck för samt folkpartiregeringens direkta misshiindel avfrågan har lett oss fram till dagens krav: att för 200 miljoner försöka attfå fram beslutsunderlag beslut i försvarsfrågan. Det som vi inteklarat skiill vi nu klara av ! Från sida sluter vi upp bakom regeringensproposition av följande skäl - även om andra lösningar, som under desenaste åren förordat hade varit både bättre och billigiire: För del förstainaste vi nu få fram ett beslutsunderlag, eftersom enhiilligtförkastat , För det andra vill slå vakt om svensk flygplansindustri.För det tredje är det viktigt att vi någon gäng kommer fram till ett beslut.För del fjärde ar det viktigt att ett beslut i flygplansfrågan fåren så bredförankring som möjligt i . Det är vidare viktigt att observera atl ettja till regeringens proposition för del inte innebär ett absolut jatill JAS . Vad vi nu säger ja till är studier . Till för någon vecka sedan trodde nog de flesta i vårtland att socialdemokraterna nu vara bereddii att tii sitt politiska ansvar i flygplansfrågan.Pressuttalanden från socialdemokratiskt håll tydde pådet, ser vi burmanåterigen vinglar. Av den socialdemokratiska reservationen på denna punkt kanman utläsa följande niotsiigande ställningstaganden: 1, Frågan om AJ 37Viggens uppgifter måste lösas på ett anniit sätt, 2, Planeringsarbeteoch studiearbete som binder försvarskommittén bör inte bedrivas, 3, En nyenhetsplattform kan visa sig ändiimålsenlig, 4, Vi skall intebinda oss för ett visst flygplan, 5, Studier skallbedrivas, vilket sägs i socialdemokraternas motion 1951 - hur man nu skalltolka det, 6, Någonutveckling skall inte startas, Jiig vet inte vem sorn har tänkt sig någotsådant, 7, Man vill ha enomstrukturering av flvgindustrin, '' Nr 143 Hur skall då alla dessa åsiktertolkas? Är man för JAS eller iir niiiii emot Tisdaeen den JAS? Vill man ha en omstruktureringiiv svensk flygindustri ärdet viil hiistiitt 13 inon börja lägga ner demiii . Ellernär vill niiin påbörjii denna omstruktuieriiig? Om vi iivhänder oss svenskflygindustri kommer vårii möjligheter iitt seniire Försvarspolitiken "'"''"'"'=''" "SPlan att vara begränsade. Jag hoppiis att debatten här i diig skall säga oss någotom var socialdemokraterna egentligen står. Man kiin inte. som jiig tycker attsocialdemokraterna giJr i den här frågiin, fortsätta iitt vinglii friim sorn enskadskjuten tjädertupp. Om jag tolkar det hela rätt har man på socialdemokratiskthåll iinnu dörren öppen för en s. k. A 2()-variant, en vidareutveckling avViggen, Det var den variant som socialdemokraterna här i kamniiiren i fjoltvingiides erkiiiiiiii att man fortfarande stod för, trots atliorstaniiijtalarna både här och diir påstod motsatsen. Flygplansfrågan är ännuett exempel på att socialdemokriiternii inte törs redogöra för sin politiskaåsikt. Det finns en annan aspekt påflygpliinsfrågan. som ocksåden har berörts iiv tidigare talare, nämligen hur iirenden i vilkakräver långsiktiga och kostnadskrävande beslut egentligen skiill hanteras, Jiigvill med en kiinske något generaliserande bild beskriva utvecklingen i dettaärende på följiinde sätt: 1, Våren 1979beslutiir att fortsätta att utreda flygplansfrågan. Vad vi då diskuteradeviir lätta attackflygplan och skolflygpliin. Attackuppgifterna framstod då somtIet mest iingeliigna området att tillgodose. Främst från drevstesen om attackflygplanen som den allrii viktigiistc komponenten i flygvapnet, 2, Regeringenlåter ÖB utreda frågan, och ÖB låter i sin tur flygviipnet i etl halvt år jobbafram ett ordentligt beslutsunderlag, 3, Chefen förflygvapnet presenteriir flygplanet 2 som det dä bästaalternativet, enligt de direktiv som miin hade fått från regeringen, 4, Någrii dagardiirefter presenteriir på egen hand ytterligiire ett nytt plan. 5, Efterytterligare säger ja till JAS och går diirmed emotflygvapenchefen, trots att något uppdrtig från regering eller riksdiig iittutreda en sådan flygplansplattform då inte föreligger, 6, Utan att ännuha presenteriit en enda siffra pa viid det kostar tackiir en stor delav tidningars chefredaktörer på ledarsidorna ja fill JAS, 7, Några diigardärefter säger försviirsministern: ""Jag hiir svårt iitt ga emot minmyndighet"" - dvs, ÖB - ""i denna fråga,"" Jag tycker att det kan finnas anledning att funderii överhur sådiiiiii hiir frågor skall behandlas. Vilket inflytande har egentligenriksdagens lediiinöter på långsiktigii beslut? Låt mig också slutligen konstatera att den seniisteJAS:eii iir förslag och inte skall förväxlas med den JAS som har legat i ÖB:s 56 planer. Frågan oin en civil pilotskola berörs, kortfiittiit, ibetiinkandet, Jiig vill bara Nr 143 slå fast att det ar viktigt att regeringen så sniirt som riiiijligtföreliigger Tisdaeen den ett förslag i ärendet, diir niiiii också tiigit ställning till lokalisering- i - .,,, uiy(i en. Det är viktigt att tien verksiimhet det giiller kommer i gång, De mål sorn för civilförsviiret siittes upp i 1977 årsförsvarsbeslut kiin inte Försvarspolitiken nås i alla avseenden. Jiig anseratt det bcir viira en stark strävan ;itt i största möjliga mån behålla deninriktning av verksamheten som förutsiittes i dettii försvarsbeslut. Det ärockså viktigt att i nästa försvarsbeslut skapa balans mellan uppgifter ochresurser för civilförsvaret. Utskottet anser liksom tidigare det vara angeläget att manskapar ökade möjligheter till tjänstgöring för vapenfria tjänstepliktigii. Somframgår iiv propositionen är emellertid frågan om civilförsvarsutbildning avvapenfria (jänsfepliktiga starkt kopplad till civilförsviirets personiilförsörjningi dess helhet. Vapenfria tjänstepliktiga för placering i civilförsvaretutbildiis f. n. i begränsad utsträckning. Pågående försök medlängtidsutbildning av vapenfria tjänstepliktiga inom civilförsvaret samt ensärskild översyn av totalförsvarets personalbehov som f. n. genomförs syftartill att ge en samlad bild iiv fördelningen av personaltillgångar ochcivilförsvarets utbildningsbehov. Dessa frågor ingår i uppdraget till 1978 årsförsvarskornrnitté. Slutligen några ord om Katrineholmsskoliin. Utskottetanser att övervägande skäl talar för en planering för avvecklingen avcivilförsvarsskolan i i enlighet rned regeringens förslag. Enomfattiinde utbildning iiv vapenfria tjänstepliktiga inom civilförsvaret börbeslutas inom rtimen för en helhetssyn på totalförsvarets personiilförsörjningoch de ekonomiskii resurser man har. Jag anser att ett sådant beslut kanfattas tidigast . För att genomföra en omfattande utbildning iiv vapenfriatjänstepliktiga inom civilförsvaret finns fleni andrii möjligheter än att byggaupp en ny civilförsvarsskola i . kiin det bli aktuellt attanvända tidigare militära etablissemang. Jag vill på den punkten liksom påsamtliga punkter i övrigt utom de dar centerpiirtisternii iivgivitreserviitioner yrka bifall till utskottsniiijoritetens förslag. (vpk) replik: Jag skall bara görii en kort kommentiiraiigåeiidc fiygpliins-frågan. representant i Giivlc siiger iittett jii till 200 milj. kr. i forskningspengar, som yrkas iiv regeringen, inte betvder ett jii tillJAS. detta nya flygpliin. Men spåren från Viggeniilfäreii förskriicker. Vi vet hur det gick till diir-men svenskii folket visste det inte, och inte heller riksdiigen visste det då. Diir låstes vi fiist genom iinsliig tillforskning, från början med 125 milj. kr. per ar iiiuleren treårsperiod. Setliin kiiiiileiiiiin hänvisa till satsningar och säga att det var iKidvändigt iitt fortsiitta. Detiir diirför viktigt att fa vetii vilken position iir i dettiisiiniiiiiinhang. Kominer ceiitcrpiirtiet i regeringen iitt siiga nej till siiniiirbete med t.ex. viisttyska MBB eller andra sådana iiiterniitionellii företiig'.' Insercenterpar tiet iitt ett ökat saniiirbete med N ATO-liiiider och de fiiretag som jiigtidigiire 57 Nr 143 talade om iir en fiira för vårneutralitet? Är ni beredda att gå emot den i denna ftåga'.' " i (c) replik: