prot · G309162 · 1979-12-31 00:00:00 — Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 159 Nej - 158 Mom. 43 - 45 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 9 Lån till och , m. m. Föredrogs näringsulskottetsbetänkande 1979/80:63 med anledning av propositionen 1979/80:115 om lån tillSaab-Scania AB och , m. m., jämte motioner. I proposition 1979/80:115(industridepartementet) hade regeringen föreslagit atl till Lån tillSaab-Scania AB för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , till Lån tillVolvo för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av , till för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen läggs fram förslag till ett stödprogram sornsyftar till atl göra det möjligt för den svenska flygindustrin att delvisställa om sin fillverkning från militära till civila flygprodukter. Riksdagenföreslås anvisa 350 milj. kr. som lån fill för att ge förelagetmöjlighet att deltaga i ett civilt flygprojekl i samarbete med det amerikanskaföretaget . föreslås vidare anvisa 160 milj.kr. som lån till för att i samarbete med det amerikanskaförelaget deltaga i elt civilt flygmotorprojekt.Slutligen framläggs förslag att anvisa 10 milj. kr. till förstudier av lätta, obeväpnade skolflygplan." I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1949 av m. fl. (s), varihemställts att skulle begära attregeringen utarbetade förslag till ytterligare statliga insatser för att stödjautvecklingsverksamheten för civil produktion inom flygindustrin, som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om sådana statligastödinsatser, till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utveckling av prototyp till regionalvädercentral för /81 under sjätte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , och 1979/80:1950 av m. (vpk), vari hemställts att i anledning av propositionen 1979/80:115som sin mening gav regeringen till Lån till och , m. m. Lån till och , m. m. känna vadsom i motionen anförts rörande en övergång från militär till civil produktion. 1. beträffande lån och bidrag att medbifall till proposition 1979/80:115 för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisade till Lån tillSaab-Scania AB ett reservationsanslag av , till Lån tillVolvo ett reservationsanslag av , fill ett reservafionsanslag av , beträffandestatligt stöd till civil produktion inom flygindustrin att skulleavslå motion 1979/80:1949 yrkandena 1 och 2, beträffandevisst anslag till meteorologiska och hydrologiska insfitut attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1949 yrkande 3, beträffande uttalandeom övergång till civil produktion inom flygindustrin alt skulleavslå motion 1979/80:1950. Följande tre reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s): 1. beträffandelån och bidrag, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa dels med bifall fill proposifion 1979/80:115 för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisa till Lån tillSaab-Scania AB ett reservationsanslag av , fill Lån tillVolvo ett reservationsanslag av , till ett reservationsanslag av , dels som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört beträffande visst samarbete mellan ochVolvo , 2. beträffandestatligt stöd till civil produktion inom flygindustrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall tillmotion 1979/80:1949 yrkandena 1 och 2 som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört. 3.beträffande visst anslag till meteorologiska och hydrologiskainstitut, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till mofion 1979/80:1949 yrkande 3 till meteorologiskaoch hydrologiska institut: Utveckling av prototyp till regional vädercentralför /81 under sjätte huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav . Den svenska flygindustrin har hitintills inomlandet egentligen haft att räkna med en enda kund, nämligen det svenskaförsvaret, och dess tillverkning har i stort sett rört sig om militäraflygplan. För såväl statsmakterna som industrin har det stått klartatt minskningen av den militära flygplanstillverkningen måste komma att ledatill krav på ökad tillverkning av civila plan, om man skulle kunna undvikaallvarliga störningar i sysselsättningen. tillkallade regeringen den s. k.flygindustridelegationen för att utreda frågan om civilt utnyttjande av deflygindustriella resurserna. Delegationen har lagt fram förslag till ettflertal projekt som bör komma till utförande. Industriministern föreslår i sin proposifion aU riksdagenskall bevilja ett lån på 350 milj. kr. för att ge företaget möjlighetatt tillsammans med det amerikanska företaget . delta iutvecklingen av elt civilt flygplan. Flygmotor föreslås fä ett län pä 160milj. för att i samarbete med det amerikanska företaget i ett civilt flygmotorprojekt. skall därjämte få 10 milj. kr. förstudier av lätta, obeväpnade skolflygplan. Utskottet tillstyrker i samtliga fall medelsanslagen. Demöjligheter som här erbjuds de två företagen genom samverkan med de amerikanskaär av stor betydelse för att sysselsättningen vid de två förelagen skal) kunnabibehållas och utvidgas. Det är nödvändigt att vår flyginduslri kommer in päden civila marknaden, och dessa företags omställning till mer av civilprodukfion finns det all anledning för samhället att understödja. När det gäller samverkan mellan de två aktuella företagenhar dock vi socialdemokrater funnit att vi i en reservation vill framföra enavvikande mening. och dess amerikanska kompanjon är just nu i färdmed att bestämma vilken flygmotor som skall ingå i det flygplan de skall byggafillsammans. Det finns i princip tvä anbudsgivare, med sinamerikanska kompanjon och elt annat amerikanskt företag. Det har frän olikahäll, bl. a. frän facket vid Flygmotor, framförts synpunkten att eftersomde bägge företagen åtnjuter kapitalstöd från staten vore det rimligt atl, istället för en helt amerikansk motor, Flygmotors Garrettmotor användes idet flygplan som är medintressent i. Vi finner detta resonemang riktigt.Såväl som Flygmotor står inför nödvändigheten att ställa om sinproduktion, något som kan ske i de två samverkansförelag som är aktuella.Det vore då rimligt att staten, sä långt det är möjligt, söker påverka de tvåföretagen att stödja varandra genom beställningar. Vi begär att regeringen skall verka för detta med tanke päatt bägge projekten fär statligt stöd. Vi förutsätter även att vidbehandling Lån till och , m. m. Lån till och , m. m. av VolvoFlygmotors alternativ inte enbart gör strängt kommersiella överväganden utanäven fäster vikt vid utvecklingen inom svensk flygindustri. Flygindustridelegationen lade fram en lång rad förslagtill produkter som skulle hjälpa flygindustrin i övergången lill mer civilproduktion. Men regeringens proposition behandlar inte dessa förslag pä annatsätt än genom att peka på de bägge bolagens egna utvecklingsresurser. Vi ärövertygade om att statliga stödinsatser är nödvändiga för atl de flesta avprojekten skall komma atl förverkligas. Vi föreslår att regeringen ges iuppdrag att utarbeta förslag till statliga insatser för att stödjautvecklingsverksamheten i de berörda företagen. Härvid bör stor hänsyn tas lillflygindustridelegationens förslag. De borgerliga yrkar avslag. Inom flygindustridelegationen diskuterades också förslagsom initierades av . Del är ett projekt som handlar om hur denframtida väderlekstjänsten bör utformas. Som ett led i utvecklingen av detsystemet föreslås att en prototyp till regional vädercentral byggs upp ochutprovas. Delegafionen föreslår att flygindustrin ges möjlighet att genomstatliga bidrag genomföra en definitionsfas för utveckling av en sådan prototyp-under förutsättning av positiv bedömning av , som har att bära delekonomiska ansvaret för projektet. Kostnaderna för' definitionsfasen uppskattasfill 2 milj. kr. Vi anser det viktigt atl den offentligateknikupphandlingen utnyttjas för att stimulera utvecklingen inom svenskindustri. Det är angeläget att gå vidare med aktuella projekt, för altytterligare analysera de tekniska oeh ekonomiska förutsättningarna. Vi föreslårdärför att anvisas 2 milj. kr. för genomförande av en definitionsfasbeträffande utveckling av en prototyp till regional vädercentral, vilket deborgerliga avstyrker. De tycks anse atl utvecklingstakten i svensk industri ärtillräckligt hög. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1-3 till näringsutskottets betänkande nr 63. Under detta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk); Vi kan konstalera - i detta belänkande, ochimånga andra av näringsutskottets betänkanden - alt skiljelinjen i synen på hurriksdagen och samhälletskall förhålla sig till den svenska näringspolinkenfrämst går mellan vpk och övriga partier. Det finns också vissa skillnadermellan socialdemokraterna och de borgerliga partierna, men här är delfråga omen gradskillnad och inle en artskillnad. Frän vpk anser vi att samhället - riksdag oeh regering -har det övergripande ansvaret för svenskt, näringsliv, för att människor skallha arbete, för att människor inte skall tvingas att flytta runt allteftersom kapitalel förflyttar sig, för alt samhället skall ha en god beredskapoch i möjligaste mån vara oberoende av utlandet när det gäller livsviktiga förnödenheteroch för att lönearbetarnas yrkeskunskaper och kunnande skall las till vara ochutnyttjas på elt meningsfullt sätt för både samhället och den enskilde. Vianser att samhället har det övergripande ansvaret, och del ansvaret kan maninte till fullo uppfylla om man inte förfogar över styrmedel i form av ägandeoch inflytande. Vi lägger också fram förslag i den riktningen när det gällernäringspolitiken. De borgerliga partierna tycker inte att samhället skall hadet här ansvaret. De tycker alt det s. k. näringslivet, med andra ordaktieägare och företagsledningar, sköter detta bäst med så litet inblandningoch styrning från samhället som möjligt. Man kan förstås tänka sig att uppfyllade beställningar som kommer från näringslivet i form av begäran om lån, bidragoch stöd i olika former. Det är, herrlalman, inte näringspolitik-del är bristpå näringspolitik. säger man sig värna om den fullasysselsättningen och arbete åt alla, vilket förstås är oförenligt med strävanatl lämna näringspolitiken åt näringslivet. Det har vi seu olaliga exempel påunder 1970-talel. Storfinansens intressen är inte atl skapa full sysselsättningåt människor- då hade vi haft full sysselsättning. Den borgerliga synen på näringspolitiken kan kort återgesmed ett citat ur del betänkande som behandlas; "Stöd utgår genomstyrelsen för teknisk ulveckhng, de regionala utvecklingsfonderna och den nyinrättadeIndustrifonden. Det statliga stödei förknippas inle med ökat inflytande i deföretag som får stöd utan endast med insyn i de aktuella projekten. Förelagenanförtros det fulla ansvaret för genomförandet. Denna grundprincip anserutskottet böra följas också i föreliggande fall." Delta är en skrivning som också socialdemokraterna iutskottet ställer sig bakom. Här föreligger alltså inga delade meningar. Ochsom jag sa inledningsvis, herr talman, är det endast fråga om gradskillnadermellan borgerlig oeh socialdemokratisk näringspolitik, inle om artskillnader. Socialdemokratisk näringspolitik kan - åtminstone när detgäller detta belänkande- karakteriseras som ett försök att styra och skapasysselsältning genom att villkorslöst ställa mera pengar lill företagensförfogande och då förslås med en from förhoppning om att dessa pengar användsså atl sysselsättningen säkras. Socialdemokraterna säger så här i reservation 2fill detta betänkande: "De i motionen nämnda projekten utgör exempel pä detutvecklingsarbete för att finna ny, civil produktion som pågår inom svenskflygindustri. Utskottet finner det angeläget atl staten, såsom föreslås imotionen 1979/80:1949, lämnar stöd lill dessa projekt, vilkaflygindustridelegationen har gjort en posifi v bedömning av. Samhället har ettstort ansvar då det gäller aU stödja en övergång lill civil produktion inomflyginduslrin." Ansvaret gäller alltså bara stödei, inle inflytandet. Ingainitiativ från samhällets sida är nödvändiga, utan vad jag kan förstå är detefter denna skrivning bara alt vänta på alt oeh Flygmotorkommer igen med begäran om pengar lill projekt utifrånflygindustridelegationens förslag. Några ytterligare statliga initiativ behövsinte. Lån nll B och , m. m. Lån till och , m. m. fränstatens sida på vilka projekt man skall satsa behövs inte heller. Socialdemokraterna säger visserligen i sin motion attregeringen skall lägga fram förslag fill ytterligare stödinsatser förflygindustrin, men del är frågor som man tyvärr inte har lyft fram i sinreservation nr 2, vilken jag betraktar som ganska landlös. Jag beklagar att maninte har tryckt hårdare på dessa saker. Skillnaden mellan borgerligt och socialdemokratisktsynsätt i just denna fråga är väl ungefär följande: Socialdemokraterna säger:Här har ni det ni begärt, men vi har mer pengar om ni bara är såsnälla och startar nya civila projekt. Gör det sä att sysselsättningen säkraspå sikt. Borgarna däremot säger ungefär så här; Här har ni pengar till det nihittills begärt, oeh sedan gör ni som ni vill. Med sammaspråk kan vpk:s motion uttryckas som att vi säger: Här har ni det ni begärt, men i fortsättningenvill vi vara med och bestämma. Vi måste lägga fast ett program för övergångtill civil produktion så att sysselsättningen säkras . Vi måste också idet programmet säkra vårt inflytande och se till att vårt beroende av utländskaföretag inte blir för stort. Vpk:s motion 1950 till propositionen om lån tillSaab-Scania och Flygmotor har som vanligt behandlats mycket summariskt avutskottet. Vi pekar i motionen pä vikten av att staten arbetar aktivt för attfå till stånd en omställning till civil piroduktion vid och VolvoFlygmotor. Vi har accepterat de förslag som läggs fram i proposition 115 om låntill dessa företag, inte därför att vi anser att det är fråga om aktivaåtgärder från statens sida, utan just för att vi menar att det är så viktigtatt den civila produktionen kommer i gång vid dessa företag. Vi tycker dock inte att detta är tillräckligt och pekardärför i vår motion pä ett tidigare riksdagsbeslut, där försvarsutskottetsskrivning, som antogs av , hade följande lydelse: "Utskottet villför sin del understryka vikten av aktiva samhälleliga insatser på detta område.Det är angeläget att regeringen låter utarbeta ett program för omställning tillcivil produktion inom flygindustrin. Vad utskottet nu har anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna." I motionen menar vi att detta riksdagsbeslut ännu återståratt uppfylla. Vad jag kan förstå av utskottets skrivningar så anser utskottet,åtminstone dess majoritet, att flygindustridelegationens betänkande skall ansesutgöra dessa aktiva, samhälleliga åtgärder. Jag vill fråga utskottets talesmanom jag har tolkat skrivningarna riktigt. Är det belänkandet som utgör de aktivainsatserna? Det är betänkligt om så är fallet. I flygindustridelegationensbetänkande finns många idéer, men de avfärdas på löpande band av delegationen,som av olika skäl anser det orealistiskt att satsa på dem. är troligtvis inte alla dessa förslag så orealistiska.Vårt motionsförslag om aktiva insatser går ut på att regeringen lägger fram ettsamlat program för en övergång till civil produktion inom flygindustrin. Det äretl program som får ta ställning till. I detsamma ingår också förslagom hur samhällets inflytande och det internationella samarbetet skall se ut.Det är frågor somvi tycker att samlat skall ta ställning till, innan ochstaten satsar ytterligare pengar i industrin. Det är enligt vår mening inte braatt begäran om lån kommer gång på gång. I stället bör alltså först taställning till ett förslag om ett samlat program. Våra krav kommenteras inte av utskottet som tydligen anseratt de förslag som har lagts fram är tillfredsställande. I dessa reducerasstatens roll till långivande risktagare. Vpk delar inte den uppfattningen, och jag berdärför att få yrka bifall fill motion 1950. Lån till och , m. m. BENGTSJÖNELL (c); En väsentlig'bakgrund till den propositionsom är utgångspunkt för det betänkande från näringsutskottet som vi just nubehandlar är del samarbetsavtal som träffades mellan Saab-ScaniaAB och det amerikanska företaget . om gemensamtdeltagande i ett projekt för utveckling, tillverkning och försäljning av ettnytt trafikflygplan. Representanter för staten och har efter dentiden förhandlat om villkoren för den statliga medverkan i finansieringen avSaab-Scanias deltagande i projektet. Såsom ett konkret resultat av dessaförhandlingar återfinns nu den aktuella propositionen, i vilken föreslås attstaten lämnar ett lån på 350 milj. kr. för företagets medverkan idetta projekt. I propositionen anges vissa närmare villkor. har tecknat avtalmed ett amerikanskt förelag, nämligen , om deltagande iett projekt för ulveckling av flygmotorer och dessutom för tillverkning avkomponenter och reservdelar till dessa motorer. Förutsättningarna för dettaavtal är att staten lämnar ekonomiskt stöd till Flygmotor. Även i dettafall har man fört förhandlingar om statlig medverkan. Också detta avtal ochdessa förhandlingar behandlas i proposifionen. Där föreslås atl staten lämnar Flygmotor ett lån på 160milj. för Flygmotors deltagande i detta projekt. Saab-Scanias och Flygmotors deltagandei dessa omnämnda samarbetsprojekt är ju ett utomordentligt viktigt led isträvandena att fä till stånd internationellt samarbete på flygområdet och attfinna de oerhört nödvändiga alternativa sysselsättningarna för den svenskaflygindustrin. Det är väsentligt att man - även om man skall varapå det klara med att ingenting går särskilt snabbt i sådana här sammanhang -kan komma över till en civil produktion. Om den svenska flyginduslrin skallkunna behålla sin ställning inom näringslivet och ge den sysselsättning som denger , måste den svenska flygindustrin ha en alternativ produktion, som ihuvudsak är baserad på civil produktion. Detta är alla parter överens om. I samband med frågan om slödel till oeh tillVolvo Flygmotor har representanter för företagen framfört den synpunkten skulle ha ett kategoriskt villkor för lånet till , nämligen atlföretaget skulle förse planen med motorer tillverkade av Flygmotor. Nr 162 ståndpunkt intas avsocialdemokraterna i deras reservation. OndTopidpn samordningen av dessa båda projekthar utskottet anslutit sig till induslri- 4 ' ni1980 ministerns uppfattning i entidigare debatt, då han framhöll atl länet till _J _ inle kan förutsätta att flygmotorernaskall levei'eras av // ////Flygmotorgenomlvingande villkor.Man hoppas atl förhandlingarna skall få 5 lin AR orl ' resultatet att så blirförhållandet, men man kan alltså inte kategoriskt ,, , r-/ förutsätta detta. A R fy, Utskottet delar alltsåindustriministerns uppfattning på den här punkten, och del ärnaturligtvis en principiellt utomordentligt viktig uppfattning mot bakgrund avden debatt som här har förts med ideologiska förtecken rörandemarknadsekonomi resp. planhushållning och socialistiskt tänkande när det gällerhanteringen av företag. Det finns alltså anledning att understryka uppfattningenatt regering eller riksdag inle skall i varje fall i onödan lägga sig i dekommersiella bedömningar som företagen har att göra. Självfallet måste, närsamhället går in med betydande belopp, samhället ha möjligheter att i varjefall anlägga synpunkter pä hur man önskar atl en viss fråga skall hanteras. Menatt statsmakterna skulle komma med några avgörande pekpinnar och tala om förförelagen vad de fär göra och inte göra är för oss pä den icke-socialistiskasidan och för oss i ett främmande synsätt, ett socialistiskt synsätt,en tvingande dirigering som vi inte kan vara med om. Ett mycket väsentligt moment som är med i bilden är atl härär det fråga om två partner. kan ju uppenbarligen inte tvinga sinamerikanska partner till någonting som denna inte vill vara med om. De tvåföretagen, och Fairehild, måste naturligtvis komma fram till denlösning som de gemensamt bedömer vara den bästa ur konkurrenssynpunkt och medtanke på att kunna skapa en framtida marknad. Jag tror att företagen har de största förutsättningarnaatt bedöma möjligheterna atl skapa en framtida marknad, där man kan vara kvaroeh som alltså innebär att man kan garantera sysselsättning. Det går inte attkomma med någon statlig pekpinne i det sammanhanget, framför allt därför altdet, som jag nämnde, är fråga om även en utländsk partner. Utskottsmajoriteten utgår ifrån, precis som induslriministerngör, alt Flygmotor dock måste ha myckel goda chanser i sammanhanget. Ärdet fråga om något så när likvärdiga anbud, är del väl alldeles uppenbart altVolvo Flygmotors bud måste komma alt föredras. Beträffande reservation 2 är det bekant att VolvoFlygmotor har sökt stöd hos industrifonden för flera av sina projekt. Såvitt en utomstående kan bedöma, med tillgång till uppgifterna , bör det finnas klart goda utsikter för att man skall få stöd från fonden för vissa av projekten. Industrifonden har ju inrättats just för sådana ändamål. Men innan fondens utredningar av ansökningarna oeh analyserna av dem är färdiga och fonden är klar att fatta beslut, kan del alltså inte finnas någon anledning eller möjlighet för atl göra några särskilda uttalanden i någon viss riktning eller att fatta några konkreta beslut. 122 Beträffande reservation 3 är det jupå det sättet alt reservanterna stöder ett förslag ien socialdemokratisk motion om att en prototyp till regional vädercentral skallutvecklas i . I sammanhanget har näringsutskoltet inhämtat yttrande fråntrafikutskoltei. Frågan om en prototyp till regional vädercentral behandlasf. n. av . Ställningstagande till projektet måste göras mot bakgrundav den väsentligt myckel bredare bedömning av SMHLs framtida verksamhet som äratl vänta och som utredningen skall genomföra fram lill . Mot denbakgrunden kan knappast fatta ett separat beslut om den regionalavädereenlralen - jag vill erinra om atl det är regel här i att vipraktiskt taget aldrig föregriper utredningar och bryter ut vissa detaljförslagoch fattar beslut om dem. Därför är det självklart att reservationen liksommotionsförslaget måste avvisas. Jag ber alltså att fä yrka bifall till utskoltets förslagoch avslag på reservationerna. Lån till och , m. m. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk) replik: Jag konstaterar att jag inte alls fick svarpå min fråga om utskottet anser att de aktiva samhälleliga insatser somriksdagen har beslutat att regeringen skall göra beslår av betänkandetfrån flygindustridelegationen eller av propositionen. Vi tycker alltså inteatl del är tillräckligt. Jag vill också beklaga att jag inle heller nu i utskottetsföredragning här i kammaren fick någon som helst sakbehandling av vår motion. föreslår vi alltså bl. a. alt man skall lägga fram en plan för övergångtill civil produktion, och vi menar att man också måste titta pä hur omfattandedet internationella samarbetet skall vara. sade nu alt han inte tycker atl man kanstyra sä alt företaget beställer sin motor frän Flygmotor oehdärigenom kanske säkrar jobben här i - företagel har ju en utländsksamarbetspartner. Detta uttalande styrker mig i min uppfattning att det ärviktigt att se över frågan, så atl vi inte lappar kontrollen och av olika skältvingas gå med på lösningar som är negativa för svensk sysselsättning. () replik: Det är självklart att de förslag som harlagts fram av delegationen inte är allena saliggörande. Åtskilliga av dem ärnaturligtvis av värde, och ännu fler kommer alt kunna prövas . Menallt sådant tar tid, oeh man måste också ha nödvändiga medel. Jag hänvisar lillvad jag sade , nämligen alt industrifonden förhoppningsvis kommeratt starta några projekt. Jag tror det finns goda förutsättningar för detta.