prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Sedan kammaren bifallit utskottetsframstiillning om att ärendet skulle avgöras efler endast en bordläggning,bifölls vad utskotlet i övrigt hemställt i detta betänktinde. § 8 Vid remiss av proposition 1979/80:75 om folkomröstning i kärnkraftsfrågan TALMANNEN: Till kammaren har överlämnats proposition1979/80:75 om folkomröstning i kärnkraftsfrägan. Det heter ibland att framtiden inte låter sig förutsägas. är det emellertid lätt alt förutsäga en del av deförhållanden som kommer att vara avgörande för vårt lands försörjning ochtrygghet under det närmaste decenniet eller decennierna. Och de förutsägelsersom lätlast låter sig göras är de som bjuder de tyngsta bördorna. En tilltagande knapphet på olja och fortsatta kraftigaoljeprishöjningar kommer att innebära svårigheter för vår energiförsörjning ochökade krav på folkhushållet. som den ekonomiska tillväxten kommer att varabegränsad -bl. a. som en följd av att andra värden än de materiella får ökadbetydelse -har vi en statlig skuldsättning som redan i dtig har inlecknat storadelar av framtidensökade ekonomiska resurser och en fördelningspolitik som under en följd av årminskat realinkomsterna för stora folkgrupper. En ökande medvetenhet om och känsla för rniljövärdenasbetydelse och en tilltagande kunskap om sambandet mellan miljöpåverkan ochhälstr kommer att leda till en sktirpt vakstirnhet mot olika former avindustriell verksamhet och energiproduktion. Därmed kommer också de avvägningaratt bli svårare som är nödvändiga för att samhället skall utvecklas i enriktning som balanserar ekonomisk frihet och trygghet för de bredafolkgrupperna med god miljö och hälsa. Vi kommer alt möta svåra problem när detgäller ekonomi, energiförsörjning och miljö. Det finns inte några enklalösningar pä dessa problem. Därför kan inte heller svensk arbetarrörelse gä ini en folkomröstning som berör samtliga dessa viktiga områden med etttvärsäkert ja eller nej, med några enkla slagord. Därför anger detfolkomröstningsförslag som socialdemokraterna står bakom - tillsammans medfolkpartiet - också ett program för hur en avveckling av kärnkraften i ordnadeformer kan ske. Men framtiden innebär också förhoppningar, och deförhoppningarna om ett bättre, tryggare och rikare liv för människorna ser visom vår viktigaste uppgift att göra till verklighet. Sådana förhoppningarerbjuder de förnybara energikällorna. kan vi, efter ingående studier,göra en mera positiv bedömning av de förnybara energikällornas framlid. Det ärdessa energikällor som, tillsammans med en målmedveten hushållning, ger oss enmöjlighet alt avveckla kärnkraften och minska oljeberoendet . Vi villuppnå detta utan att gå vägen över en miljömässigt och ekonomiskt oförsvarligutbyggnad av kolförbränningen. Vår linje innebär ett försök till en realistisk bedömningav hur snabbt dessa energikällor kan ge ett tillräckligt bidrag till vårenergiförsörjning, och den anvisar riktlinjerna för hur samhället skallmedverka till all skall bli sä kort som möjligt. Det har talats rnycket om taktik . Delvore synd om sådana beskyllningar skulle prägla den framtida diskussionen. Jaghar en vädjan till alla sorn rned intresse och engagemang vill vara med ochskapa en bättre framtid i vårt land, en framtid med ekonomisk trygghet ochrättvisa, med god miljö och med omsorg om människornas hälsa: Låt oss göradetta till en diskussion där dialogen är öppen och argumenten sakliga, därsåväl känslan som förnuftet får plats! Och jag hoppas att så många människorsom möjligt sätter sig in i vårt alternativ och läser det som ett rakt ochärligt uttryck för realism och ansvarskänsla hos svensk arbetarrörelse. Vid remiss av proposition 1979/ 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan BERTILLIDGARD (m): Den folkomröstning om kärnkraftens roll i vårframtida energiförsörjning som enligt den nu framlagda propositionen kommer altäga rum rör en fråga av utomordentlig betydelse för Sverigesframtida ekonomiska, politiska och sociala utveckling. Frågan om vi skallanvända våra kärnkraftverk på ett ansvarsmedvetet sätt till dess tillfredsställandeförnybara energikällor blir tillgängliga eller orn vi snabbi skall avveckla Vid remiss av proposition 1979/ 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan demhandlar både om upprätthällande av sysselsättning och välfärd och om minskatoljeberoende och nationell självständighet framöver. Moderata samlingspartiet anser det tillfredsställande atten uppgörelse har kunnat nås mellan de fem riksdagspartierna om utformningen avoch villkoren för denna folkomröstning, även om uppgörelsen har sina skönhetsfläckar. Moderata samlingspartiet gick in i de överläggningar somledde till denna uppgörelse med den fasta föresatsen att söka komma fram överenskommelse om en folkomröstning med så klara och entydiga alternativsom möjligt. Vi har ansett detta vara en skyldighet gentemot de väljare vi nuber alt ta ställning i denna viktiga och svära fråga. Det var en skyldighetockså mot denna kammare, sorn senare under delta har all falla debeslut som folkomröstningen ger anledning till. Enligt vår mening bör en folkomröstning inte omfatta fleraalternativ än två. Därför v;rr det vårt partis strävan att med de två ttndrapartier sorn vill använda kärnkraften på samma sätt och i samma utsträckning somvi nå en uppgörelse om ett gemensamt alternativ. För att nå detta mål var viockså beredda till avsteg från vår principuppfatlning att folkomröstningenborde begränsas till kärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen. kom man inte fram till en överenskommelse trotssamstämmiga uppfattningar i den fråga som folkomröstningen ursprungligen ochegentligen gäller. Vi beklagar detta. Vi anser det emellertid vara en styrkatrots allt att linje 1 och linje 2 är likalydande när det gäller kärnkraftensroll i den framtida energiförsörjningen. Delta kommer all förenkla bedömningenav resultatet av folkomröstningen. Vår ståndpunkt i energifrågan är klar. Den redovisades ivär partirnolion med anledning av energipropositionen . Den har ocksåredovisats i den gångna valrörelsen, och vi har inle ändrat uppfattning sedandess. Moderata samlingspartiets partistyrelse har uppmanat medlemmar ochväljare att ge sitt stöd för ett användande av de kärnkraftverk som är i drift,slår färdiga eller är under arbete. Som stöd för linje elt i folkomröstningen bildas nu enkarnpanjorganisation som har fått namnet Energi för , Inom dennaorganisation förenas de sorn, oavsett politiska eller andra bindningar, gersitt stöd för den linje som klart lar ställning för ett användande avkärnkraften på angivet sätt, men också för en avgränsning av folkomröstningentill just den fråga som den är avsedd att gälla. I en anda av allvar och saklighet kommerkampanjorgani-salionen Energi för fram tillfolkomröstningen att försöka vinna ett så brett stöd som möjligt för linje 1. CLAESELMSTEDT (c): Bland det sista sotn händer 1979 är all en propositionom folkomröstning i kärnkraftsfrågan remitteras till utskottet. Bland detförsta som hände i är 1979 var alt väckte enpartimolion om folkomröstning i kärnkraftsfrägan. I vår tids största politiska fråga hårde politiskapartiernti numera samfällt kommit till slutsatsen alt folket i ett direkt valom endast denna fråga bör få säga sin mening. Centerpiirtiet är självfallettill freds med alt vår motion på detta sätt kommer allbifalltis. Även om den konkreta sakfrågan - kärnkraftens roll i vårtlands energiförsörjning - överlämnas till folket för avgörande, har självfalletriksdagen viktiga uppgifter i energipolitiken. Den första är alt se till attsvenska folket får realistiska och klara alternativ att la ställning till.Härvidlag finns måhända en del övrigt att önska, dä två alternativ i denkonkreta sakfrågan är identiska. Från sida vill vi starkt understrykanödvändigheten av all vi nu får en saklig och sansad debatt kring de olikaalternativen. Det är mänga människor i vårt land som ser denna fråga också sornen lestfråga på politikens och politikernas anseende. Vi har skäl erinra ossdetta och ställa höga krav på saklighet och balans i den intensiva debatt somnu kommer att följa. Centerrörelsen kommer att med kraft sluta upp bakomnej-alternativet -bakom linje 3. Det har varit värdefullt att vi kunnat utformadetta alternativ som ett klart och tydligt utvecklingsalternativ för det svenskasamhället i decentralistisk riktning. Ja-alternativen, som de sammantagna tersig, ger andra och för oss oroande konsekvenser. Del är centerrörelsens uppfattning att den nuföreliggande propositionen trots allt ger förutsättningar för ett folketsställningstagande till kärnkraftens roll i det framlida energisystemet. Jagvill därför tillstyrka remiss till utskottet. Vid remiss av proposition 19791 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan Alt energiförsörjningen tryggas är engrundläggande förutsättning för sysselsättning, välfärd och bättrelivskvalitet. Med den utgångspunkten har konsekvent arbetat för altfinna samlande och ansvarsfulla lösningar i energifrågan. Det var inriktningeni den proposition som folkpartiregeringen presenterade inför . Därdrogs riktlinjerna upp för en sammanhängande och framtidsinriktadenergipolitik. Huvudpunkternai den propositionen var dessa: storaoch farliga-ekonomiskt och på annat sått-oljeberoende måste minska. Vi måste salsahårt på inhemska, helst s, k, förnybara, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan, Del behövs enkraftfull hushållning med energi. Vi bör utnyttjade kärnkraftverk som byggts, är färdiga eller under arbete, men därefter sättastopp. Det innebär en planerad och stegvis avveckling av kärnkraften. Genom attanvända kärnkraft under en övergångslid kan vi minska beroende av oljaoch kol. Vi gör det då också möjligt att stegvis föra in nya energikällor, t.ex. solenergi. Vid remiss av proposition 19791 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan Säkerheten i energiproduktionen måste förbättras ochskadliga verkningar pä nriljön motverkas. Det gäller kärnkraften men ocksåandra energislag. Partier med tillsammans en klar majoritet i stodbakom denna inriktning av energipolitiken. I överläggningarna inför folkomröstningen har folkpartietsträvat efter att dessa partier skulle enas om ett gemensamt alternativ tillden snabbavveckling av kärnkraften som enligt vår mening skulle slå hårt påekonomi, sysselsättning och miljö och öka beroende av olja och kol. Det skulle, herr talman, ha varit en klar fördel förfolkomröstningen att ställa svenska folket inför två alternativ. Länge såg detockså ut att kunna bli så. Vi beklagar att detta ändå inte blevmöjligt. Skillnaden mellan alternativen 1 och 2 är dock liten. En väsentligskillnad är att linje 2 också anvisar de medel som bör användas för att manskall nä målet, en stegvis avveckling av kärnkraften, 1 linje 2 görs också enstark markering av kravet på effektiv hushållning rned energi liksom av all enstark satsning skall ske på att utveckla nya energikällor. Detta upplever vifrän som mycket viktigt. Det är fel, som har påståtts i massmedier, att linje 2skulle vara en socialistisk linje, I linje 2 ingår inte att några existerandeenergianläggningar skall överföras till stat och kommun. När det gällerkärnkraften har stat och kommun redan ett bestämmande ägande i tre av de fyra kraftstationersom finns. Den återstående - i - har en stor andel offentligaägarintressen, som enligt alla partiers mening bör ökas. Staten och kommunerna måste också ta ett stort och växandeansvar för energiförsörjning och energihushållning. Folkomröstningensdominerande fråga är dock i vilken takt kärnkraften skall avvecklas. Linje 2 ärett avvecklingsalternativ, men avvecklingen sker på ett sådant sätt ett vislipper öka beroendet av olja och kol. hinner fä fram nya och miljövänligareenergikällor i tillräcklig omfattning och undviker de svära påfrestningar förekonomi och sysselsättning som följer om vi inte skulle använda dekärnkraftverk som byggts eller är under arbete. stöder därför linje 2, Den ligger helt i linjemed program, den energiproposition som framlades avfolkpartiregeringen och de riktlinjer i fråga om kärnkraftens roll i vårenergiförsörjning som redovisades av partistyrelse i början avdecember. Den stöds också av socialdemokraterna och har en bred förankring hoslöntagarnas fackliga organisationer. LARSWERNER (vpk): 1975 motionerade kommunisternaförsta gången i med krav på en folkomröstning om kärnkraften. Värmotion avslogs då av de andra partierna. Vi konstaterar all dessa , fyra årsenare, har ändrat inställning och stöder förslaget om folkomröstning omkärnkraften. Detförslag som föreligger har utarbetats i de partiförhandlingar om folkomröstningensom har genomförts . Vårt parti har dock kritiska synpunkter påförslaget, och dem har vi också framfört under förhandlingarna. Men moderater,socialdemokrater och folkpartister har i de flesta frågor utgjort en majoritetmot vpk och och genomdrivit sina förslag. Vpk har i förhandlingarna hävdat sina ståndpunkter, och dekan sammanfattas i fem punkter. Låt mig redovisa dessa. Vi har för del första klart sagt ut att endast tvåalternativ borde förekomma, dvs. elt ja-alternativ och ett nej-alternativ. Attframföra två 12-reaktorsalternaliv, som skiljer sig endast på någon punkt,måste betecknas som ett försök all vilseleda allmänheten: Att det är såframstår som ännu rner uppenbart eftersom företrädarna för ja-sidan harförklarat att de vill räkna samman rösterna för sina s, k, alternativ. För det andra har vi hävdat att valsedlarna skullebetecknas med ja eller nej, 1 överenskommelsen mellan partierna altgenomföra en folkomröstning om kärnkraften fastslogs del att omröstningenskulle avgöra, om vi skall använda kärnkraft eller orn den skall avvecklas. Detvå identiska ja-alternativen borde betecknas som ja-alternativ och nej-sidansförslag som nej-alternativ. Att beteckna alternativen 1, 2 och 3 är endast attförvirra allmänheten och alt skymma likheter och skillnader mellan förslagen. Fördel tredje har vi vänt oss mot den föreslagna ingressentill valsedlarna. Vi anser den vara propagandistisk och inle överensstämmandemed verkligheteri. Den borde ha ersatts med en mer saklig ingress än den som nuskall komma på valsedlarna. För del fjärde har vi krävt att de statliga anslagen skallfördelas rned hälften till ja-sidan och hälften till nej-sidan. Delta harpartierna också enats om. Del är bra och framför allt absolut nödvändigt föratt skapa någorlunda rättvisa och uppväga ja-sidans bidrag från kraftindustrin.Industriförbundet och näringslivet. För det femte har vi i förhandlingarna föreslagittillsättandet av en särskild leda offentliga förhör rnedefterföljande s, k. vetenskaplig medling om rapporterna från bl. a.konsekvensutredningen och reaktorsä-kerhetsutredningen. Dessa två rapporteranvänds ofta i debatten orn kärnkraften, och de är föremål för stark kritik,framför allt från nej-sidan men också från frislående forskare ochvetenskapsmän. Rapporterna har också kommit all användas på ett otillbörligtsätt, så pass att t. o. m. ledamöter i reaktorsäkerhelstrlredningen har käntsig tvingade alt polemisera mot somliga tolkningar av deras utredning. Folkomröstningen, som föreslås genomföras den 23 rnarsnästa år. gäller enligt företrädarna för nu också ja-sidan när kärnkraftenskall avvecklas. De hävdar ju att deras alternativ är avvecklingsalternaliv. Enseger för ja-sidan niedför dock fortsatt satsning på och utbyggnad avkärnkraften. Den innebär dessutom beroende av och en anpassning tillkärnkraften. En seger för nej-alternativet innebär ett definitivt stoppför kärnkraften. De sex reaktorer som är i drift skall avvecklas inom tioår. Vid remiss av proposition 1979/ 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan Vid remiss av proposition 1979/ 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan hållningoch kraftiga satsningar på energialternativen och en annan inriktning avproduktionen skall klara vår framtida energiförsörjning och energiförbrukning.Den som verkligen vill avveckla kärnkraften har därför enbart ett val iomröstningen, dvs, det enda verkliga avvecklingsallernativet - linje 3, Tilldem som påstår att det ena ja-alternativet bär en "socialistiskprägel" vill jag bara säga att delta hävdas av samma parti som alltidavvisat våra förslag orn förstatligande av hela energisektorn eller delardärav, t, ex, oljehandeln. gör man det till en huvudfråga att ökasamhällsinflytandel över en liten del av det som man säger sig vilja avveckla.Samtidigt finns det anledning att i det här sammanhanget påminna om att detunder decennier har funnits en majoritet för ett ökat samhällsinflytande överhela energisektorn. Folkomröstningen handlar i hög grad om vad slags framtidasamhälle vi vill ha. Den handlar om huruvida vi med kärnkraften skall fortsättaden nuvarande rovdriften på människor och miljö, om produktionens inriktningoch om morgondagens jobb och arbetsvillkor - eller om kärnkraften skallavvecklas, om satsningar skall göras på energialternativen, om arbetslivetsvillkor skall förändras och bli mera mänskliga. Därför är det viktigt all diskussionen införfolkomröstningen framhåller dessa viktiga frågor och att diskussionen genomförs påett sakligt sätt. Därför är del också viktigt att diskussionerna genomförs på ett sådant sätt att svenska folket kan engageras i frågeställningarna och medverkar i detta vikliga val. Överläggningen var härmed avslutad. På förslag av talmannen beslutadekammaren att detta ärende skulle hänvisas till utskott förberedning. Propositionen hänvisades därefter till näringsutskottel. Tiden för avgivande av motioner med anledning av dennaproposition utgår . Ett arbetsplenum för beslut omkärnkraftsomröstningen kommer att utsättas till . § 9 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:68 om vissa ändringar i beskattningsreglerna förpensionsförsäkringar § 10Anmäldes och bordlades Förslag 1979/80:5 Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag till utvidgning av förvaltningskontoretsdirektion §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:111 av () tillindustriministern om Svenskt Stål AB:s verksamhet i : Strukturförändringarna inom densvenska stålindustrin har drabbat de berörda stålorterna hårt. beslutade ;s styrelse om ytterligare förändringar iden antagna strukturplanen. Dessa förändringar drabbar speciellthårt, eftersom länet redan har det absolut svåraste sysselsättningsläget ilandet. De ständiga justeringarna av inger oroinför framtiden. ;s styrelse har på ett flertal punkter fattat beslut omproduktion och utbyggnad av produktionsutrustningen i . Den senaste tidenshändelser och utveckling inom företaget inger oro över alt dessa beslutförändras. Med hänvisning till det anförda ber jag att tillindustriministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att deplanerade satsningarna i fullföljs på följande punkter: Fortsatt fullproduktion på de metallurgiska enheterna? 1979/80:112av (vpk) till kommunikationsministern om ökade resurser åt SJ: I ett interpellationssvar den 12november 1979 framhåller kommunikationsministern följande: "Vi kan också med tillfredsställelse konstatera attSJ;s lägprissalsning synes ha fallit väl ut." Detta ligger i linje med 1979 ärs trafikpolitiska beslut,som klart uttalar önskvärdheten av ett ökat utnyttjande av järnvägen. Därvidavser man inte enbart persontrafiken utan jämväl långväga tunga transporter päland. De ständigt ökade oljepriserna borde rimligen medföra ökadjärnvägstrafik. Men denna utveckling ställer nu ökade krav på service för altSJ skall motsvara de växande kraven. Det gäller såväl tekniska resurser sornpersonal. Under har SJ kraftigt reducerat sinpersonalstyrka. har personalantalet minskal med 3 000, ochenligt föreliggande planer skall personalen minska med ytterligare 3 600 framtill Nr 58 1984/85. Den svaga nyrekryteringeni kombination med denna personal- Onsdaeenden minskning och en växande trafik innebär i praktiken hård press på 19december 1979 personalen ined stress och ökad överlid som följd. Del är glädjande att kundköerna vid SJ:s biljettluckor nu blir liingre, men Anmälan av inter pellationer om delta isin tur leder till långa viinlelider och andra ölägenheter på grund avotillräcklig bemanning är delta mindre bra. En onormtill hög belastning påperson-, ligg- och sovvagnar ökar pressen på underhåll och städning, och omresurserna inte ökar i motsvarande grad finns här risker för en försämring avSJ;s good-vvill hos allmänheten. Vi har också klara tecken på att SJ:s underhåll av lok ochvagnar är i behov av en bättre planering, och den tillgängligareservkapacilelen torde inte vara tillräcklig. De alltför många haslighelsnedsätlningarna tyder påbrister då del giiller spåret - delta gäller inle minst de norra delarna avjärnviigsniilet. Det finns anledning förmoda till vi här har att göra med etteftersatt spårunderhåll, som kan bottna i bristande resurser ochplaneringsproblem. Del finns vittnesmål om alt lastade godsvagnar får ståflera dygn på avsiindningsslalionen innan de går vidare. En sådan ordning ärinle ägnad titt bidraga till en önskvärd ökning av järnvägstransporternti utanktin iviirtom leda till en icke önskvärd ökning av landsvägstrafiken. Man måste vara medveten om att många av här antyddasvårigheter klart sammanhänger med den kraftiga eftersläpning vad gällerjärnvägsinvesteringar som kan noteras . En betydandesatsning blir alltmer angeliigen pä detta område, vilket även framhållits avutskottet i samband med det trafikpolitiska beslutet , Förutom detta finnsdet anledning pröva orn inle åtgärder på kortare sikt kan vidtagas för altsnabbt öka SJ:s resurser eller i varje fall undvika en förisatt minskning avdessa. Med anledning hiiiav ställs följande fråga tillkonrrnunikalionsrninis-tern; Är kommunikationsministern beredd att vidtaga snabbaåtgärder för att hejda personalminskningen vid SJ och ge SJ ökaderesurser för alt klara en ökttd trafik? 1979/80:113av () till industriministern om vissa fartygsleveranser frånSölvesborgs Varv; som ingår i Svenska Varv, har byggtsen serie fartyg som efter fartygens namn kallas för SEA-klassen. För dessafartyg har i kontrakt utlovats vissa egenskaper, T. ex. har del lovals, all deskall uppfylla fordringarna för finsk isklass 1A samt all de skall tåla tunglast, s, k. heavy cargo. Det har sedermera visat sig, att fartygen inle haftdessa konlraktsen-ligl utlovade egenskaper. I serien ingående fartyg uppfyllericke villkoren för isklass lA. jä, det har visat sigatt de icke uppfyller någonisklass över huvud tiiget. De uppfyller heller inle fordringtirna för all fäcerlifikat för heavy cargo. För ett av fartygen har såviil farts- som konslruklionscertifikaldragilsin. Dessutom har fartygen varit behäftade med en rad andra tekniska fel. Redarnahar påtalat felen för varvet. Varvet har sedermera erkänt de Nr 58 Elt av fartygen ligger vid varvet . Undertiden står varvet för alla kapitalkostnader. Kostnaderna för varvet g underdenna långa period torde vara storti. Kapitalkostnader, arbetskostna- _ der ochmaterialkostnader har med all säkerhet gäll på åtskilliga miljoner Meddelande om kronor. Och trots detta görs uppenbarligen inga ansträngningarall slutföra ffApor arbetena. Förhållandel är likartat för övriga fartyg i serien.Eftersom det ju till slut är skattebetalarna som får betala dessa kostnader, såfinns det anledning all kräva alt varvet försöker påskynda och klara ut dessaaffärer. Även om skattebetalarna drabbas av denna historia, så ärdet dock de inblandade rederierna som trots allt har råkat värst ut. Genom altde inte kan erbjuda sysselsättning har gamla väl fungerande besättningarsplittrats. För delägarna är situationen mycket påfrestande på grund avovissheten, och den förvärras ytterligare eftersom de icke kan ta någralångsiktiga arbeten genom del läge sorn affären befinner sig i. För rederiernaär del dessutom allvarligt all de tappar kontakten med marknaden. Kort sagt:Värdefulla sysselsättningstillfällen försvinner medan skattebetalarnas pengarrinner bort till ingen som helst nytta. Jag vill med hänsyn till det anförda ställa följandefrågor till induslriminislern: