prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan inte tolka det på någotannal sätt än att utskottet menar att rederierna skall bli mera benägna atl dra in personal, om 49 4 protokoll 1979/80:166-167 Sjöfartspolitiken m. m. statsbidragettill fria hemresor uteblir. Men diskuterade vi i samband med propositionen1978/79:117 om bemanning av fartyg frågorna om bemanningsreglerna och reglernaom minimibesättning. Vi konstaterade ju dä att det hade hänt myckel när detgäller personalindragning på fartygen. a. sades i elt remissutlåtande fränMaskinbefälsförbundet följande: "Frän minskade besättningarnasstorlek . Uttryckt i antal per fartyg uppgår reduceringen lill7-18 befattningar per fartyg." Vi har noterat atl del pågår en ständig kampanj för allreducera besättningen på fartygen. Om jag tolkar utskottet räll är den åtgärdsom nu föreslås ägnad alt ytterligare försämra sysselsättningsläget försjöfolket, etl läge som enligt vad som anförts här av flera talare redan nuärsvårt. Åtgärden visar också på tendenser.till restriktivitet och försämringardå del gäller sjöfolkels hemresor. Rederierna kommer givelvis all hårdare seöver och försöka pressa kostnaderna för dessa resor, och delta kommersjälvfallet atl gå ut över berörd personal. Rederierna kommer - precis somutskottet tycks förmoda - alt ta det uteblivna bidraget lill intäkt förbesparingsåtgärder också i andra avseenden som på olika sätt drabbar sjöfolket. 1 belänkandet föreslås också atl praktikplatser skallsubventioneras av staten. Vi är av den meningen alt sjöfarten i likhet medandra näringar och i eget intresse bör se till att del finns underlag förrekrytering av manskap och befäl. Enligl de ombordanslälldas egna erfarenheterär bemanningslägel pä fartygen numera sådant, att nägon adekvat handledningknappast kan ske. Jag hänvisar här till vad jag sade om den kraftiganedskärningen av personal pä fartygen. Bemanningsplanerna är inte sådimensionerade alt behovet av personal för instruktörs- och handledaruppgifleri samband med utbildning av praktikanter är täckt. Därför föreligger enligl vårmening risk atl praktikanterna hell enkelt kommer atl användas som arbetskraftför okvalificerade rengörings- oeh målningsarbelen, för vilka arbeten man i dagsaknar folk - det finns inle personal ombord för sådana arbeten, eftersom dessaskall skötas av personal från förelag i hamnarna. Men del finns enligl värmening ingen anledning för staten atl ömma speciellt för rederinäringensrekryteringsproblem. Den näringen bör i likhet med andra näringar själv se omsitt hus i della avseende. Beträffande sjöbefälsutbildningen motsätter sig vårt partien nedläggning av sjöbefälsskolorna i och . Enligl vår meningutgör och var för sig stora upptagningsområden för sjöbefälselever.Skolorna har f. ö. en egen utbildningsprofil och en specialisering, något somskulle försvinna vid en nedläggning. En rad andra skäl - inle minsttrafikpolitiska och sjösäkerhetspolitiska-talar mot förhastade nedskärningarav utbildningskapacitet för sjöbefäl. Del finns också all anledning påminna om all harantagit den s. k. och därmed förbundit sig atl stödjau-ländernas strävan alt bygga upp en egen sjöfart. Detta ställer kravpå vår egen sjöfarlsutbildning, eftersom önskemål självfallet kommer altframföras om atl vårt land skall genom utbildning av sjöfolk och sjöbefäl stödja Nr166 I detta sammanhang vill jag också säga några ord omforskningen. harforskningen haft en utpräglad sjöfarlsleknisk inriktning. även av utskottets skrivning. Då det gäller den angelägnatekniska Siöfartspolitiken forskningen vill vi från vpk:s sida särskilt betonaall del är nödvändigt med en mm förstärkning av forskningen i fråga om nyadriftsystem i förhållande till energisparande och miljö samt den del somhandlar om en förbättrad sjösäkerhet. Vidare finns det andra forskningsområdensom kommit litet i skymundan men som måste skjutas i förgrunden. Jag tänkerdå på sådana forskningsområden som sjöfolkels arbetsmiljö och psykosocialafrågor i samband därmed. Dä del gäller propositionens förslag om subventionering avfyr- och farledsavgifler för oceanfart kan vpk inle godta en sådan seleklivåtgärd som föreslås. Skälet till åtgärden anges vara alt stimulera till ökatnyttjande av svenska hamnar av linjetrafik. Men dessa avgifter skallregleras via , vilket innebär att avgiflsborlfallet måstekompenseras på annal sätt. Då kan följden bli att annan sjöfart på olika sättfär betala delta bidrag till oceanfarten. Dessutom finns enligt vår mening riskför all en sådan selektiv taxesänkning kan motverka direktfart påNorrlandshamnarna, med negativa regionalpolitiska och trafikekonomiska följder.I annal sammanhang har vårt parti föreslagit atl transportstödet även skallomfatta sjöfarten inom berörda zoner. vill jag något beröra vpk;s förslaglill civil bemanning av isbrytarna. Vi anser atl våra argument härför ärvälgrundade. Först och främst vill vi betona värdet av att få en stabilitet ibemanningen liksom en möjlighet till bättre användning av fartygen undericke-säsong och därmed effektivare utnyttjande av farlygsresurserna. Härtillskall givelvis läggas det förhällandet att vi har en betydande arbetslöshetbland yrkeskunnigl sjöfolk. Del kan f. ö. starkt ifrågasättas om det ärförenligt med principerna för svensk arbetsmarknad alt civila arbetsuppgifterutförs av militär personal. Hur skulle del se ut om vi exempelvis lät våramilitära ingenjörsförband utföra arbeten vid reguljära civila vägbyggen? Etlsådan åtgärd skulle säkert väcka mycket stort uppseende, men så tänker mantydligen inte när man låter militär personal sköta civila sjöfartsuppgifter. Vad jag här har sagt om bemanning av isbrytare gäller ilika hög grad bemanningen av sjömätningsfartyg. I delta sammanhang har vi också observerat motionerna 302och 1350 från väslernorrländska riksdagsledamöter, vilka föreslår slationeringav isbrytarna fill och . Delta skulle innebära enförstärkning av verksamhetsunderlagel och sysselsättningstryggheten för deanställda vid . Vi finner det rimligt att isbrytarna placeras inomdet egentliga arbetsområdet där issäsongen är längst, och vi kommer därför attmarkera vår inställning lill den här frågan vid voteringen. Med detta yrkar jag bifall till motionerna1979/80:687, 544 och 2042. Sjöfartspolitiken m. m. () replik: Jag vill säga några ord med anledning av SvenHenricssons inlägg. Det är självfallet sä, , att avtaladepersonalkostnader -alltså inte bara kostnader för hemresor - påverkarrederiernas internationella konkurrenskraft. Men om staten tar över någon delav dessa avtalade kostnader, så innebär det automatiskt alt rederierna färmindre intresse av att pressa sina personalkostnader, och det är naturligtvis isin lur till nackdel för den svenska konkurrenskraften. Rederiernas strävan bör alltid vara att hälla nere sinakostnader på alla områden. Det finns enligl vår mening möjlighet all göra delbl. a. på del område som omfattas av hemresorna - det kan gälla alt utnyttjaresebyråer, att på lämpligt sätt befrakta fartygen osv. - men della blir inleintressant för rederierna i ett läge där staten övertar de här kostnaderna. Dåanstränger man sig inle för att hålla dem nere. Minskade kostnader i det här avseendet får inte några negativaeffekter för de anställda. De är ju genom avtalet tryggade genom all de ärberättigade lill elt visst bestämt antal hemresor. En annan fråga som tog upp och som jagvill kommentera är regeringens och utskotlsmajoritetens förslag alt slopa fyr-och farledsvaruavgifterna för sjöfart. Avsikten med detta är inle,som säger, att undergräva förutsättningarna för direklanlöplill Norrlandshamnarna, ulan tvärtom atl stimulera lill direklanlöp. Förslagetfår positiva effekter kanske i första hand när det gäller de slora transoceanahamnarna, men del är enligt mitt förmenande positivt även för Norrlandshamnarna.Man har inte tänkt sig att den här kostnaden skulle läggas ul på fyr- ochfarledsvaruavgifterna generellt, utan sannolikt kommer det alt bli så att detär hamnarna i anslutning lill oljeimporten som drabbas. Dä är det i stort settbara de stora västkusthamnarna som blir aktuella, men detta får inle sammanegafiva effekter från konkurrenssynpunkt som när det gäller fyr- ochfarledsvaruavgifterna för Iransocean sjöfart. För västkusthamnarnas del kaneffekten av vpk:s krav i slället bli att man stimulerar till feedertrafik viade slora kontinenlhamnarna och . Under delta anförande överlog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. SVENHENRICSSON (vpk) replik; framhöll hur angeläget del är altpressa kostnaderna för rederierna. Det kan man förstå, med utgångspunkt i atlde bedriver en affärsmässig verksamhet. Men i det här fallet är det mycket storrisk att ett pressande av kostnaderna går ut över de ombordanslälldas förmåner.Det finns redan nu - man är inom rederierna medveten om vad som håller på atlhända - en tendens fill att överarbeta hemresebeslämmel-serna. Det finnstydliga indikeringar på försämringar för sjöfolket när det gäller nyttjandet avvissa möjligheter till hemresor. strängare anvisningar om hur hemresan skall gå till, ochförsämrar på det sättet möjligheterna alt ta sig hem på snabbaste möjliga sätt.Man anlägger numera alltså härdare kostnadssynpunkter på hemresorna. Denaspekten -alt man åstadkommer försämringar för sjöfolket - måste vi ha med ibilden och inte bara se till intresset att förslärka resultatet för företaget. Här har sagts att vi selektivt skulle stödja oceanfartengenom atl subventionera hamnavgifterna. Jag vill då än en gång uttrycka min oroför att det kommer atl resultera i att man går pä oeeanhamnarna, där avgifternaär subventionerade, och sedan med utnyttjande av t. ex. transportstödet istörre utsträckning forslar varor pä land, i slället för all gå direkt på t.ex. de norrländska hamnarna, som är i behov av alll del stöd de kan få för atlvidmakthålla sin verksamhet. Sjöfartspolitiken m. m. Jag vill helt kort instämma i vad har sagt. Thorslen och jag har vid två olika tillfällenmotionerat om ett bibehållande av i . Jag behöver inle härupprepa de motiv som vi har fört fram i motionerna utan hänvisar tillmotionernas motiveringar. Vid en förnyad genomläsning och granskningav de skäl som vi har framfört för elt bibehållande tycker jag alt motivenfortfarande har full bärkraft. Jag kommer alltså alt stå fast vid min tidigareståndpunkt, föranledd av de presenterade skälen, och instämmer därför i PaulGrabös yrkande. ULLAORRING (fp): Med anledning av trafikutskottets betänkande1979/80:26, där frågan om bemanningen av våra isbrytare och sjömätningsfartygbehandlas, vill jag framföra följande synpunkter. Frågan om civilbemanning för isbrytare ochsjömätningsfartyg har varit föremål för flera utredningar. I den senasterapporten. Bemanning av isbrytare oeh sjömätningsfartyg , föreslåsingen ändring, dvs. fortsatt militär bemanning. Förre socialdemokratiske kommunikationsministern lämnade pä sin tid utredningsuppdraget fill sjöfartsverket.Ulredningen har sålunda verkställts av marinbefäl och måste betraktas som enpartsinlaga. Utredningsresultatet var därigenom nära nog givet på förhand.Kommittén borde i stället ha hafl en parlamentarisk sammansättning medsakkunskap även från övriga berörda parter, som sjöfartsnäringen,Fartygsbefälsför-eningen och . Bemanningsfrågan behandlades i . Dåkonstaterades atl den berörda frågan behövde utredas ytterligare innan ettdefinitivt ställningstagande gjordes. När trafikutskotlels belänkande nuföreligger saknas, anser jag, de kompletterande utredningsuppgifterna. ställde jag en fråga lillkommunikationsministern angående bemanningen av dessa fartyg. Svaret frånstatsrådet blev atl Nr 166 ärendet var under beredning. Fredaeen den anser att inte heller nu är själva principfrågan om civil ellermilitär 6 iuni1980 bemanning och konsekvenserna däravtillräckligt belyst. Kostnadsberäkningarna som framläggs i rapporten är osäkra. Siöfartsnolitiken sålunda utgått från i stort sett samma bemanningsnorm vid såväl civil som militär bemanning - ett antagandesom starkt måsle ifrågasättas. Vidare har man inte analyserat betydelsen av fortsattteknisk utveckling och därmed behovet av ett ökat specialislkunnande, inleminst för besättningen på sjömätningsfartygen. Det är mycket olyckligt och beklagligt alt utskottet intekunnat avge etl enigt yttrande i den här frågan. Principerna kringbemanningsfrågan bör ytterligare bli föremål för en verkligt allsidigutredning. Bemanningsfrågan är en teknisk, praktisk och social fråga och bordeinte behöva vara partiskiljande. Min uppfattning är atl del trots alll finns engemensam grundsyn. Trots vad jag nu har anfört och på grund av det rådandeslatsfinansiella lägel och de redovisade kostnaderna för en omställning tillcivilbemanning, ser jag mig nödsakad atl rösta med majoritelsförslagel. Det ärmed stort beklagande jag gör det. Jag har sålunda inget annat yrkande än ombifall lill utskottets hemställan även i vad avser punkt 22. Diskussionen om civil bemanning på isbrytarnaemanerar från en yrkesgrupps behov av all få sina arbetsplatser flyttadenärmare. Jag har viss förståelse för del. Men man måste också - som utskottetstalesman här har anfört - ta hänsyn till dels de samhällsekonomiskaförhållandena, dels det faktum all vår marin, vår flotta, värt försvar behöverden utbildning som isbrytarna ger. Del bör också kunna noteras atl de värnpliktiga somtjänstgör på isbrytare trivs med den här formen av värnpliktstjänstgöring. Deär, skulle jag vilja säga, lyckliga över atl ha fält en sådan kommendering. Menallra angelägnast tror jag del är alt se till kostnaderna för civil bemanning,som vi absolut inte har råd med. Man måste också ta hänsyn lill den risk som en civilbemanning innebär i konfliktsituationer. Vi kan se hur värt närmaste grannlandi öster ibland drabbas av strejk dä del gäller isbrytarna. Det skulle, överförttill svenska förhållanden, kunna innebära ytterligare svåra problem förNorrland. Något av det viktigaste som kan sägas i dettaärende, när debatten har kommit så här långt, står på pränt i en av de motionersom och jag har väckt. Vi har framför allt ägnat oss åt delmindre tonnaget och Vänersjöfarten. Del rör sig alltså om betydelsefullafaktorer i sjöfartssammanhang. Vad jag nufrämst vill trycka på när del gäller våra förslag är behovel av en Sådana skall enligt gällande lag ha ett 54 s. k. fast driftställe. Del ärdetsamma som beskattning i en viss kommun. oavsett omdelägarna är bosatta i skilda kommuner, vilket oftast är fallet. och jag föreslår ändringar, så att regeringen fär medge atl Fredaeen den rederii särskilda fall ej kan anses ha fast driftställe. Vi föreslår också all gjypj igon seglandedelägare skall beskattas enligt sjömansskalteskalorna. Vi har elt _ utomordentligtgott stöd för våra förslag i den sjöfartspoliliska utredningen. m. m. Även deremissinstanser som behandlat ulredningen är positiva, med elt undantag.Del är - kanske inle oväntat - riksskatteverkel, som är oroligt för alt vissaskattemässiga principer skall trampas pä tärna och likaså för alt en ny regel förpartrederier skulle kunna smitta av sig och förorsaka liknande krav Departementet och utskottet har tyvärr tydligen tagit iniryck av dessa synpunkter. och jag säger emellertid i vår "De problem med en ändring som riksskatteverkelbefarar måsle vägas mot den osäkerhet om rättsläget som harförstärkts genom atl skilda länsrätter bedömt likartade frågor olika. Nuvaranderegler måste sålunda ses över." Del är med glädje vi nu konstaterar alt departementschefenoch utskottet anger att en utredning kommer att se över de här frågorna. Det ärdå vår livliga förhoppning atl man - och framför alll är hela den mindresjöfartens företrädare angelägna om detta - fär en lagändring lill stånd här.Jag vill peka pä del som vi framhåller i motion 2041, att etl parirederi medfast driftställe i eller har slora fördelar jämfört med etlparirederi som är lokaliserat lill en mindre kommun. För elt parirederi i Stockholmär möjligheterna atl finna delägare betydligt större än på en mindre ort. Man kan utgå frän alt om en ny utredning skulle komma framtill atl man bör avvisa sjöfartspolitiska utredningens förslag beträffande dehär skallefrågorna, kommer en koncentration av rederirörelserna alt ske tillstorstadsregionerna. Vi finner inte detta acceptabelt. Vi kan alla i den härkammaren inse atl mindre kommuner och sjöfartsstäder på det viset åderlåts påännu en näring. Jag är mycket orolig för konsekvenserna för de rederihamnar somfinns i . Jag konstaterar här, fru talman, atl ochmina motioner 2040 och 2041 koncentrerar sig på just det mindre tonnaget ochinsjöfarten, i första hand den på . Vi kan notera att Vänersjöfarten harmyckel goda förutsättningar. För det första finns del bra hamnar - det finnsgod utrustning i dem. För det andra har vi genom den borgerliga regering somsatt för elt par år sedan och den borgerliga riksdagsmajoritelen kommit attfatta ett beslut som förbilligade sjöfarten pä . Man lättade kostnadernaför passage genom med belopp i storleksordningen, om jag minnsrätt, 15 milj. kr. Men prognoserna för Vänersjöfarten har dess värre inleuppfyllts, åtminstone inle . Del är möjligt att de, som så många andraprognoser, utgick från för högt ställda förväntningar, men man kan inte bortsefrån att det finns en rad faktorer som borde förbättras. Jag pekade på en-reglerna för parirederierna. Vi har imotion 2040 pekat pä möjligheterna att låta seglations- Sjöfartspolitiken m. m. styrelse fä en ännu viktigare funktion än den nu har. Mankan helt enkelt låta seglalionsstyrelsen - som är mycket effektiv - få bli detverkställande organet för praktiskt laget alla de åtgärder som är nödvändigaför en trygg sjöfart på . Jag konstaterar, liksom vi alla kan göra, att del nu bliren utredning, en närmare översyn kring en rad olika problem som vi ser det sommycket angeläget ur Vänersjöfartens, Vänerlandskapens och dessa läns synvinkelatt lösa. Vi har i vär ena motion yrkat pä att vad som i motionen anförs blirbeaktat vid fastställandet av direktiven för ulredningen om sjöfartens roll i densvenska trafikpolitiken. Vi kan, fru talman, förhoppningsvis läsautskoltsbetänkandet på del sättet atl vad vi för fram också kommer att finnasmed i de här direktiven. Detta skall då, hoppas jag, leda till bättreförhållanden och framför alll en framförhållning, så alt sjöfarten på Vänernoeh även den mindre kustsjöfarten får bättre betingelser och därigenom kanutgöra den effektiva näring som vi så väl behöver. Det finns också, som allavet, ett alldeles speciellt miljöpolitiskt skäl för atl slå vakt om och skapagynnsamma förutsättningar för sjöfarten. Det är ett energisnäll sätt alltransportera gods. Del borde också kunna vara etl billigare sätt änvägtransporter. Man avlastar landsvägarna, som vi vet redan är hårt belastadeoch där kostnaderna är alltför stora. Det finns inga underhällskostnader fördet element som sjöfarten rör sig på. Vi har, som jag nämnde, en bra kanal, braslussar, goda förutsättningar. Det är liksom bara att gå vidare på den härvägen och skapa den gynnsamma framförhållning som gör atl man bland bådepartrederier och andra företagsformer inom sjöfartsnäringen vågar tro på denhär näringen. Med dettavill jag, fru talman, yrka bifall fill utskottets hemställan. ERICREJDNELL (fp); Jag skulle vilja säga några ord med anledning av avsnittetBemannings- och utbildningsfrågor. var uppe och sade allsakfrågan inle hade fått en riktig behandling. Jag tror atl reservanterna inlei första hand är ute efter en ytterligare behandling av den här frågan, utan istället efter ett nytt beslut, som man skulle kunna få atl sammanfalla med sinaregionalpolitiska intressen. Enligt uppgift är av platserna vidsjöbefälsskolorna vakania f. n. Det tyder också på atl förslaget i utskottsbetänkandetskulle vara riktigt. Det behövs således inte några fler utredningar i sakfrågan- den är tillräckligt utredd. Vad det handlar om är troligen en medvetetkringgående rörelse för alt få ett helt nytt beslut i denna fråga. Jag bedömerockså yrkande om ålerremiss av avsnitt 3.9, mom. 15, som etl led isamma riktning. Man är hell enkelt inte nöjd med den utveckling frågan har fältoch vill därför ha en omprövning. Utskottets majoritet är av den uppfattningenalt den här frågan har fått en seriös behandling och att det förslag somföreligger bör kunna bifallas av kammarens majoritet. Därmed vill jag yrka bifall lill utskottetshemställan pä samtliga punkter. Sjöbefälsutbildningen har tidigare behandlats tvä gångerav . Sä sent som behandlades etl belänkandefrån utbildningsutskottet, och avslog dä enhälligt motioner med sammasyfte. Elt beslut nu om att ytterligare skjuta upp ärendets avgörande skullesakna all saklig grund. Jag yrkar därför å mina oeh de socialdemokratiskaledamöternas i trafikulskotlel vägnar avslag på yrkande om att mom.15 skall återförvisas lill utskottet för behandling . Sjöfartspolitiken m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffandeutskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels hemställan i motion 2042 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet 26 mom. 1röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i motion 2042 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 292 Nej - 15 Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservation 1 av m. fl. anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Nr 166 Den som vill atl kammaren godkänner trafikutskottets mofivering i Fredaeen den betänkandet 26 beträffande mom. 1 rösiar ja, J '" '° "1" Vinner nej har kammaren godkänt den i reservation 1av Sjöfartspolitiken '" "" "rda motiveringen. m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirger Rosqvist begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Propositioner gavs pä bifall till l:o) utskottelshemställan, 2:o) ulskotlels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till reservation 2 av m. fl. samt 3:o) motion 2042 avLars m. fl. i molsvarande del, oeh förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärl voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill alt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående trafikutskottets hemställan i betänkande 26 mom. 2 antar utskottetshemställan med den ändring däri som föranleds av bifall lill reservation2 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren lill kontraproposition i nämnda votering antagit motion2042 av m. fl. i molsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 26 mom. 2rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottels hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall lill reservation 2 av m.fl.