prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 mill anförande harjag visai alt delär möjligt att vidta åtgärder som skulle innebära en mindre nitraturlakning,vilket i sin tur skulle få positiva effekter för vår miljö. Debattenpå jordbrukarhåll förs inte i de banor som här vill antyda,nämligen atl vi skulle vara motståndare till jordbrukarna. Jag kan bara la uppvad småbrukarna säger i della sammanhang - kanske inie tycker detär betydelsefullt, men del lyckerjag. Detfinns ett familjejordbrukare, vilket ger ut en tidning.Ordföranden i della förbund har bl. a. tagit upp jusl dessa frågor. Han sägeratt om vi inte kan genomföra en minskad användning av handelsgödsel påfrivillig väg, kommer troligen något kvot- eller ransoneringssystem alt blinödvändigi förr eller . () replik: De tre senasle åren är myckel väsentliga, , därföratl de visar på en trend i utvecklingen och på ett ökal ansvar inomjordbrukarkåren. Det ansvaret har kanske vuxit fram på grund av den nyasituationen på oljemarknaden och genom prisutvecklingen beträffandehandelsgödselmedel. Man räknar mycket noggrant på della, ochjag tycker faktisktalt det bör accepteras och respekteras. Ensak som Jag inte hann ta upp i min förra replik är frågan om ett jordbruk, därman inte har använt bekämpningsmedel - och inte heller har haft någonskörd pä många år-, nu skall användas av hushållningssällskapei för försök. Delär väl bra, iniressani och roligt. Det pågår många försök och en omfattandeforskning i värt land. Man vel mycket om delta, och man vel rätt väl vad somhänder, om man inte tillför jorden den mat som växterna behöver. Men ingentinghindrar all man i praktiska försök påvisar fiera saker. Det slällerjag migpositiv till, om nu fäster någon vikl vid milt tyckande idella fall. Jagföljer myckel noggrant småbrukarnas skrifter. Jag förstår atl också BengtSilfverstrand har fält brev om den speciella gärden. Jag får brev också frånmånga andra kategorier. Hela liden gäller det alt mycket noggrant försöka finnasanningen och atl inte alltför snabbi bestämma sig för en ståndpunkt och sedanleta efter en någorlunda hållbar beviskedja för atl få stöd för sin redanintagna ståndpunkt. Jag försöker, , gå den andra vägen: altnoggrant sovra hela det kunskapsunderlag som man kan Nr 33 skaffa sig för altdärefter försöka la ställning och förhoppningsvis komma så den närasanningen som möjligl. ()replik: Jo då, jag fäster mycket stor vikl vid vad tänker ochtycker i jordbruksfrågor. Det är väldigt väsentligt vilken uppfattning han hari fråga om försöksprojektet i . Atl det inte har odlats någonting därunder har inte alls med denna sak atl göra. har detodlats och då utan användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel.Det kommer all bli myckel intressant alt se hur denna motion närdet gällerMalmöhus läns hushållningssällskap kommer att behandlas. Det kommer atl blimycket intressant för den diskussion som vi för i denna fråga. Mankan inte av den statistik som föreligger beträffande användningen avhandelsgödsel dra de slutsatser som gör. Av mycketobetydliga minskning av kalium- och fosfordelen i handelsgödsel kan man inteutläsa några alltför vittgående slulsatser. Detfinns som sagt ett mycket gediget material på delta område. Därför tycker bådevi motionärer och de socialdemokratiska reservanterna alt det är viktigt att lalag i detta material sä fort som möjligl. Just i de områden där vi vel attproblemen finns behöver man inte vänta. Eftersom efterlysersakexempel, kan jag la ytterligare ett. SGU,geologiska undersökning, har kartlagt stora delar av värt land när detgäller just risken för urlakning från jordbruksmark i sandjords-områden, därproblemen är störst. Sådana Jordar har man konstaterat bl. a. i Kristianstadslän, i nordvästra , i , på , i delar av län samtdelvis i Väster- och samt på . Detta är kända fakta,så det behöver inte utredningen syssla med. Här kan man ingripa med omedelbarverkan. Vihar i debatten kommit in på sambandet mellan effektivitet i jordbruket ochanvändningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel. I tidningen hardetförts en diskussion om dessa frågor. Från jordbrukarhåll hardet då sagts ombesprutningen - i princip är det samma sak med användningen av handelsgödsel -alt om man inte fr använda kemikalier så kan man inte uppnå det produktionsmålsom fastställt. Detta kommenterade jordbruksministern här: Klarar vi inte målet utan att använda oacceptabla metoder, finns detbara en utväg, och del är au sänka ambitionsgraden. Socialdemokraternabefinner sig uppenbarligen i den här frågan i mycket gott sällskap. Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket Jag bytteplats på talariislan med , för jag tyckte atl han som ledamot avutskottet borde komma före mig. Jag vill börja milt inlägg med att lösa tvistenmellan socialdemokrater och Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket cenierparlislerom hur dehär frågorna försl logs upp i . 1969 väckie jag en moiion i andrakammaren om spridning av gifter. Man vissie inie hur den skulle katalogiseras,och den hamnade under Hälsa. 1motionen tog Jag upp handelsgödsel, bly i bilavgaserna och vattenundersökningar.På socialdemokratisk sida fanns en stor övertygelse om atl inga faror lurade.Vad göras skulle var allaredan gjort. Utvecklingen har emellertid visat medvilken aningslöshet socialdemokraterna då avslog min motion. Samtliga krav somjag då ställde har också senare blivit uppfyllda. Men,herr talman, jag begärde i första hand ordet därför att jag ville kommenteranågra av de krav som framställs i den socialdemokratiska motionen 1994. Detgäller den del som har tagit upp, nämligen frågan omföljderna av för stora kvävegivor inom jordbruket. Jag vill uttrycka min glädjeöveralt frågan skall utredas men också mina farhågor överalt BengtSilfverstrand och ulskottels reservanter sä tvärsäkert utgår från alt delenbart eller till största delen skulle vara kvävegivorna som förorsakar de höganilrathalierna. Någrasynpunkier bör anföras på den svårighet som vidlåder problemet. När det fränsocialdemokratiskt håll framförs önskemål om ett enhetligt gränsvärde förnitrat i dricksvatten, ser jag i begreppet "enhetlig" ett värde sominte skulle få överskridas. Men jag vill därtill säga attjag tycker alt delarnödvändigi med ett särskilt värde för barn, eftersom giftverkan enbart ärinriktad på små barn. Jag vill inte vara med om att inte särställa barnen. BengtSilfverstrand försöker bagatellisera de insatser som två forskare från Lundsuniversitet i samarbete med kommunen utför i . Jag skall ge någrasiffror. Omman tar ut 1 000 m- vatten med nitrat per liter, får vi likamycket kväve som om vi hade gödslat med kvävegöda perhektar. Eftersom vattnets tillrinningsområde är kan allaförstå all problemet är svårare än vad och reservanternavill göra det. Jagtycker alt del är att bagatellisera problemet, om man försöker görajordbrukarna ensamma ansvariga för de missförhållanden som har rätt. Man börockså komplettera kommentarer om de svårigheter som vissafamiljer har i genom all erinra om atl avtal har träffats med Sydvatlenom alt innan det här året är slut skall fä tillgäng till Ringsjövattengenom den då färdigbyggda delen av Bolmenledningen. Vihar alla under valet upplevt debatten om följderna för skogsbruket avanvändning av gifter för besprutning. Som jag ser det har socialdemokraternamed sin motion 1994 velat få i gång en liknande debatt om användningen avhandelsgödsel i jordbruket. Men det kommer inte att lyckas för dem,även omdebatten här kanske har lagit orimligt långtid. Vi vel alla att i tidermed stigande kostnader och livsmedelsbrist i världen kan inte en endayrkesgrupp, i della fall lantbrukarna, ställas i skottgluggen - utan attordentliga undersökningar är utförda - och därigenom fråntas sina möjligheteratt få goda skördar med rimliga arbetsinsatser och till rimliga kostnader. Delhindrar emellertid inte att användningen av kemiska medel i många fall blivit Därför ärdel angeläget - och där inslämmer Jag varmt i vad utskottets ordförande sade -att utredningen får möjlighet alt slutföra sitt arbete i syfte alt det skallbli möjligt att undvika onödig användning av kemiska medel i Jordbruket. Kommitténskall enligi direktiven pröva vilka förändringar som är rimliga alt genomförapå relativt kort sikt. Del lyckerjag är bra. Längre fram i liden hägrar genom nya forskningsinsatser perspektiv därväxterna skall kunna tillgodogöra sig luftens kväve och där användningen avhandelsgödsel kan minskas till ett minimum. Dit är det emellertid långt, ochdärför är det enligt min mening viktigt att man i första hand söker komma lillrätta med dagens problem. Men man bör göra det, inte genom att förvränga fakta,ulan genom alt hälla sig till de vetenskapliga uppgifter som slår utskottet ochoss andra ledamöter här i kammaren till buds. Jag ber att få yrka bifall till ulskottels skrivning i motiveringen. Användningenav kemiska medel i Jord--och skogs-bruket BHNGT SILFVERSTRAND (s)replik: I den här debatten har verkligen varken lantbrukare eller andra ställtsi skottgluggen. Den som noggrant har följt diskussionen kan konstatera atl vit. o. m. mycket kraftigt har understrukil del självklara sambandei mellan ökadegivor av handelsgödsel och elt förbättrat skörderesultat. Vihar också myckel kraftigt markerat atl föroreningarna i vattnet lill stor delkommer från gödslingen. Det torde vara ell faklum som i varje fall ingen seriösdeballör kan beslrida. Vihar vidare inie bagalelliseral utredningen i projektet är elt projekt som sedan någol halvår tillbaka pågår i kommun. Jaghar redogjort förvissa uppgifter som har framkommit, men jag har också tillgångtill andra uppgifter eftersom Jag tillhör referensgruppen. Jag kan konstatera atl det ärjust ett riskområde som vi talaromi vår moiion och i den socialdemokratiska reservationen. Det understrykerbeiydelsen av ulredningar. Forskarna har emellertid själva uttalat alt detbehövs mer pengar och längre lid för alt uppnå verkligt användbara resultat.Det var det jag menade när jag sade att detta forskningsprojekt hade begränsadräckvidd. Beträffandede i kommunen vidtagna åtgärderna kanjag upplysa och övriga omatl del var en socialdemokratisk moiion som ledde fram lill atlkommunen gick in lidigare i Sydvaiienprojekiet. Del löser emellertid inteproblemet, eftersom ledningarna inte på åtskilliga år kan dras ut i det områdedär nilrathalierna är mest besvärande. Kommunens åtgärd bidrar till atlåstadkomma en lösning, men det behövs mer genomgripande åtgärder för atl verkligenkomma till rätia med huvudproblemet. Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket ()replik: Vad gäller den senaste frågan vill Jag erinra om alt det ligger ettvattenärende från kommun i vattenöverdomslolen. Det finns alltsåmöjlighet all få elt nitratfritt . Delgladde mig alt höra au lilet mer noggrant fäste vikl vidverkliga resultat och fakta samt erkände värdet av undersökningen. Han sitterJu själv med i referensgruppen. Jagtycker det är en sorglig ulveckling om man skall motivera krav på samhället iform av stora statliga ulredningar med alt kommunen behöver pengar till sinaegna utredningar. Det vore ganska skräckingivande om landets samtliga kommuner,som väl var och en bedriver någon form av utredning, i motioner skulle begärastatliga utredningar på grund av att man inte hade råd att fullfölja sina egna. BengtSilfverstrand sade all han inte ville komma åt Jordbrukarna. Låt mig tillprotokollet läsa in en liten del av den socialdemokratiska reservationen. Detvar följande avsnitt som fick mig att över huvud taget delta i denna debatt.Det står: "På grundval av materialet borde hälso- och miljömässigakonsekvenser som användningen av handelsgödsel medför bedömas samt förslagframläggas om lämpliga metoder för att kraftigt minska handelsgödselanvändningen. "Så långt är vi med. Men sedan slår det alt detta kan ske genom lagstiftning.Jag tycker definitivt alt del är ett intrång att ta ifrån jordbrukarna derasegna möjligheter atl pä ett ansvarsfullt sätt kunna göra de bedömningar sommoderna forskningsresultat kan ligga till grund för och som bidrar till att vifår ett effektivt Jordbruk. ()replik: Det kan ske genom lagstiftning, rådgivning eller andra åtgärder. Jaghar pekat på ell par av dessa. Del finns alltså en mycket nyanserad motiveringför våra förslag. Jag har inte sagt atl del är nödvändigt alt i alla lägentillgripa lagstiftning. Däremot harjag sagt-jag upprepar det nu - atl våraförslag inte innebär några generella förbud eller generella inskränkningar avgödslingen över hela linjen. Jagtycker faktiskt atl är omgiven av dåliga rådgivare. Nämndaöverklagande i vattenöverdomslolen är inte särskilt märkvärdigt. Den nyavattentäkt, som skulle las upp i området och ge kommunen ett bättre ,löser inte problemen. De jordundersökningar som har utförts visar nämligen bara skulle få en tillfällig sänkning av nitrathalten. Därför är det inteså märkligt atl detta ärende har gäll till vattendomstol. Människor i dessatrakter vill Ju inte få grundvattnet sänkt i sina brunnar. Dessa misslyckandenhar kostat kommunen ca . Deltalilla forskningsprojekt har kommil lill stånd i väntan pä mer omfattandeåtgärder från sida. Vi har nämligen också vänt oss lillnaturvårdsverket. Där ansåg man att del var lämpligt att genomföra sådanaprojekt i ett eller ett par områden, men man konstaterade också all delsaknades ekonomiska resurser för det. Det är alltså anledningen till alt fråganhar utvecklats på ett sätt som har blivit ganska dyrbart för kommunen. Jag vill understryka värdet av att en utredning i dessa frågor hartillsatis av den förutvarande folkpartiregeringen med dess jordbruksministerEric . Den har fäll ganska omfattande direktiv. Det påpekas också atl denskall arbeta så snabbt som möjligl. Det heter bl. a.: "Resultatet avarbetet bör lämpligen kunna redovisas i form av delrapporter, varvid de frågorsom rörskogsbrukels användning av bekämpningsmedel bör redovisas med förtur.Förslag i detta avseende bör redovisas under är 1980." Det aren viktig fråga som Just nu debatterar utifrånjordbruksutskottels belänkande 1979/80:6, nämligen användningen av kemiskamedel i jord- och skogsbruket. Frågans vikl understryks av att mångagånger lidigare har haft delta ämne på sill bord ulifrån såväl molioner somregeringsförslag. Lål mig nämna den Jordbrukspolitiska propositionen 1977 ochden skogspoliliska propositionen . Man kan med fullt fog påslå attdetta ämne har rönt ökad uppmärksamhet. Deltakonstaterande gör Jag utifrån det förhållandel all den politiska oppositionen,och då i hög grad , års regeringsskifte uppmärksammade deproblem som växer fram i Jord- och skogsbruket, där kraven pä effektivitet ochlönsamhet varit och är stora. 1 en pariimotion 1974 från erinradevi om att i flera motionerfrån Iblkpartihäll hade tagits upp frågan om ett energisnålarejordbruk. Elt jordbruk som i större utsträckning nyttjar naturiig gödsel får idagens läge elt ännu starkare berättigande än , och sådana biologiskabekämpningsmeloder som minskar behovet av besprulningsmedel verkar i sammariktning. Jag vill påpeka detta för atl visa all vi har arbetat med dessafrågor lidigare och ser del som angelägel att också få fullfölja dem iregeringsställning. Mankan peka på innehållet i Jordbruksuppgörelserna när det gäller delta medintensifierat Jordbruk och de rationaliseringsvinster som alltid har inlecknalsoch framivingals i dessa uppgörelser. a. har en ökad användning av kemiskamedel i jordbruket blivit följden. Regeringens jordbrukspolitik, som denbedrevs av socialdemokraterna, har stor skuld i det uppkomna lägel. Detförefaller alltså som om socialdemokraterna lidigare tog föga notis om de härproblemen. Säblev det regeringsskifte, och intresset för miljöfrågorna ökade då iregeringskansliet. Del lidigare regeringspartiet kom i oppositionsställning ochtog därmed elt nytt lag i dessa frågor. Deras intresse har visat sig såstort all de, även när deras krav på utredning uppfylls, inte vill nöja sig meddel. Det förhåller sig Ju ändå så att både socialdemokraternas och vpk:srepresentanter i den av folkpartiregeringen tillsatta utredningen har allamöjligheter att föra fram sina partiers synpunkter. Det är vår förhoppning attden nu tillsatta utredningen kan arbeta skyndsamt och nå resultat som kan liggatill grund för politiska beslul som kan vidmakthålla, eller kanske ännu hellreöka, jordbruksproduktionen och skogsproduktionen - dock med mera natur- ochmänniskovänliga metoder än de som vi av olika skäl har tvingats tillgripa. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Användningenav kemiska medel i. Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket Herrlalman!En sak som sade motiverar alt jag säger några ord. Hantalade om de rationaliseringsvinster som ingår i prisuppgörelserna och sade atlsocialdemokratin hade stor skuld i att det blev på della sätt. Låt mig erinraom att alla de prisuppgörelser som har träffats enhälligt haraccepterats av alla partier i riksdag. Alltså har vi haft sammauppfattning om betydelsen av att rationaliseringsvinsterna har funnits med ibilden. Kanske får vi, som säger, dela ansvaret för detta. Mendet är under socialdemokratiskt regeringsinnehav som dessa problem har växtfram när man har försökt effektivisera och intensifiera för atl få ut så myckelsom möjligt för så låg kostnad som möjligl. Faktisktställer man sig av och till frågan vilka tankar som tänktes ijordbruksdepartementet under 1960-lalei och kringkonsekvenserna av ett intensifierat skogs- och Jordbruk. Det var ändåregeringen som hade ett instrument i sin hand för atl på ett tidigt stadiumkunna resonera om dessa frågor. Vilka åtgärder vidtog man ? Vilkenberedskap hade man? SVANTELUNDKVIST (s): Jag utgår från att jag inte skall fatta senaste inläggpå det sätlel alt nu i efterhand, sedan de jordbrukspoliliskabesluten logs 1967, anmäler en annan uppfattning när det gäller behovet avrationalisering inom svensk jordbruksnäring. BÖRJESTENSSON (fp): Jag anmäler ingen annan uppfattning; Jag bara frågar utifrån delförhållandel atl socialdemokraterna hade tillgång till instrumenten: Vilkakonsekvenser räknade man med av ett intensifierat skogs- och jordbruk? SVANTELUNDKVIST (s): När vi gemensamt beslöt uttala atl del var nödvändigi med enrationalisering också i jordbruksnäringen innebar del inte atl vi samtidigtsade att vi för tid och evighet skulle utnyttja de kemiska bekämpningsmedel somvi diskuterar. Det är rätt naturiigt att vi under utvecklingens gång harhaft anledning att uppmärksamma att det samlade utnyttjandet av den här typenav kemikalier kan innebära för stora risker. Då har vi för värt vidkommande,med vår bakgrund i fråga om kraven på en rationalisering inomJordbruksnäringen, insett alt det nu gäller atl finna andra metoder för att nåde mål som vi är överens om att ha för Jordbrukspolitiken. Det är angeläget altvi även på den punkten kan räkna med stöd från de borgeriiga partierna. Jag citerade ur en moiion , där vårt parti uppmärksammade delförhållandet alt man borde använda mer nalur- och människovänliga metoder inomjordbruket. Jag räknar med att mina partikamrater i det dåvarandejordbruksutskottet tillstyrkte den motionen. Om de hade fått gehör för sinaåsikter i departementet hade man inte varit så yrvaken , och man hade intearbetat så utstuderat aktivt med dessa frågor. Då hade vi haftplanering och beredskap inför de konsekvenser som man måste ha kunnat räkna medatt effektiviseringen och intensifieringen av jord- och skogsbruksdriftenskulle få. Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket Om man inom ansåg sig så väl medveten om dessaproblem, är det min förhoppning att man inte skall vara mindre medvelen om demnu sedan det har gått ytterligare ett antal är och vi har gjort ytterligareerfarenheter i detta sammanhang. BÖRJESTENSSON (fp): Nej, vi är väl medvetna om problemen, vilket klart framgår avdirektiven till den utredning som tillsattes av dåvarande jordbruksministernEric . Överläggningenvar härmed avslutad. TREDJEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställanoch därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill hemställan i motionen nr 1999av m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller jordbruksuiskotiets hemställan i belänkandet nr 6 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill hemställan i motionen nr 1999 av 6Riksdagens proiokoll 1979/80:33-34 Vidgningav den kommunala kompetensen Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen avSvante m, fl, anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren godkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 6beträffande mom, 2 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 170 Nej - 165 §13 Vidgning av den kommunala kompetensen Föredrogs konstilulionsutskollets betänkande1979/80:11 med anledning av molioner om vidgning av den kommunala kompetensen. Idella betänkande behandlades motionerna 1978/79:573av m. fl. (s), vari yrkats att skulle hosregeringen anhålla om förslag om en vidgning av kommunernas ochlandstingskommunernas kompetens i enlighet med vad som anförts i motionen, och 1978/79:1068 av (), varihemställts all beslutade anhålla all regeringen skulle utreda fråganom att öka kommunernas befogenheter när det gällde näringslivsfrämjandeinsatser. 1. med anledning avmotionen 1978/79:573 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottetanfört beträffande sammanförande av vissa speciallagar om den kommunalakompetensen lill en lag, 2. avslå motionen 1978/79:573 i övrigt, 3. med anledning av motionen 1978/79:1068 som sinmening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört beträffande enredogörelse för kommunernas befogenheter i fråga om näringslivsfrämjandeåtgärder. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s), som ansett att utskoltet under 2 borthemställa attriksdagen skulle med bifall lill motionen 1978/79:573 i övrigt hos regeringenbegära utredning av frågan om utvidgning av den kommunala kompetensen ienlighet med vad reservanterna anfört. Vidgningav den kommunala kompetensen OLLESVENSSON (s): Vi är i vikliga delar överens inom utskottet om detta betänkandebeträffande den kommunala kompetensen. Del gäller tillkännagivandel tillregeringen om angelägenheten av all en utredning kommer till stånd omsammanförande av vissa speciallagar beträffande denna kompelens. 1 sambanddärmed begärs också en redogörelse för kommunernas befogenheter i fråga omnäringslivsfrämjande åtgärder. Förslaget innebären tillmötesgående avsynpunkier i två socialdemokratiska molioner, den ena av m.fl., den andra av . Päen enda punkt reserverar vi socialdemokrater oss. antogs en lag som gavkommuner och landsting möjlighet att vidta solidariietsyltringar på detinternationella fältet i form av katastrofhjälp. Denna utveckling bör enligtsocialdemokratisk mening nu fullföljas. Kommunerna bör kunna vägra inköp avvaror från vissa leverantörer i syfte att stödja människor som på grund avdessa leverantörers handlande har försatts i en silualion som i politiskt,socialt, fackligt eller ekonomiskt hänseende kan anses outhärdlig ochförnedrande.