prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi från Norrlandslänen vill särskilt understryka vad utskottetenhälligt uttalat i frågan och utgår således ifrån all befarade svårighetertill följd av den aviserade neddragningen skall kunna bemästras. Vi är i behovav varje arbetstillfälle, och AMS egenregiverksamhet är oftast den endamöjligheten för s. k. specialanvisad arbetskraft att erhålla arbete. Vi harockså med tillfredsställelse konstaterat att en eventuell neddragning avegenregiverksamheten enligt arbetsmarknadsutskottet inte skall leda till attden totala volymen beredskapsarbete i de nordligaste länen minskas. Motbakgrund av vad jag tidigare redovisat är det angeläget både att volymen påberedskapsarbete upprätthålles och att den specialanvisade arbetskraftenerbjuds nödvändiga arbetstillfällen. Vi är således tillfredsställda med vadarbelsmarknadsulskotlet har anfört, men jag har genom milt inlägg önskatunderstryka vilken betydelse vi i Norrlandslänen tillmäter frågan. Vi kommeratt med vaksamhet följa frågans fortsatta handläggning. När del gäller nästa fråga som jag tänker taupp är jag tyvärr inte lika överens med arbetsmarknadsutskottet. Det gällerbehandlingen av motionen 1979/80:320 av m. fl. Utskottethar inte velat biträda motionärernas krav all kassaersättning skall kunna utgåäven då en arbetssökande är förhindrad att ta ett erbjudet arbete därför att kommunalbarnomsorg inte kan erbjudas. Det sägs av utskottet alt man inteär beredd att ha någon bestämd 'ieen den uppfattning om hurfrågan slutligen skall lösas. hänvisas 97 .,y.j. Motionsyrkandel har återkommit år , och praxis vidtillämpning av den gällande lagstiftningen har mjukats upp underArbetsmarknadf-tiden. År efter är har utskottet hänvisat till den pågåendeALF-utredningen, nolitiken som har lämnat sill belänkande - utan alt dethar lett till något lagförslag från regeringens sida. Men det i motionenpåtalade problemet är i grund och botten oförändrat. Den uppmjukade praxiseller de i skissade lösningarna hjälper inte de arbetssökandesom aldrig har haft barntillsynsplats och som följaktligen inte hellerkan åberopa förtur för all återfå barnlillsynsplals när arbete erbjuds. Jag tänker beskriva tvä exempel, som är hämtade ur detverkliga livet, på vad jag menar. I del ena fallet har kvinnan varit medlem iarbetslöshetskassan . Hon får sitt första barn, och hon anmäleromedelbart barnet till den kommunala barnomsorgskön. När hennesföräldraledighet har varat får hon meddelande om alt hon blirfriställd på grund av företagels nedläggning. När föräldraledigheten sedan ärslut går hon till arbetsförmedlingen och anmäler sig som arbetssökande.Arbetsförmedlaren frågar henne om barntillsynen är ordnad. Samma fråga får honav redogöraren på arbetslöshetskassan. När hon då ber kommunen om intyg omhuruvida hon kan få barntillsynsplats så fort arbete erbjuds får hon reda påatt kommunen har en kö och att någon förtur i hennes fall inte kankomma i fråga. Hon går tillbaka till arbetsförmedlingen ocharbetslöshetskassan och talar om att barnets far arbetar mellan och 14.30 och är villig att la hand om barnet mellan och 22.00.Hon får då svaret att visst har hon rätt att söka eftermiddags- ellerkvällsarbete, men hon kan absolut inte få någon ersättning frånarbetslöshetskassan så länge hon går arbetslös, eftersom barntillsynen måstevara ordnad för normalt dagtidsarbete. Hon har inte rätt att välja arbetstid,om hon inte vill mista ersättningen från arbetslöshetskassan. I del här fallet hittade kvinnan ett kvällsarbele eftertre och en halv månads arbetslöshet utan kassaersällning, men hon påpekar som har småbarn är utlämnad till kommunernas skiftande handläggning.Arbetslöshetsförsäkringen ger inte heller samma skydd för den som har barn ijämförelse med den som inte har några barn. Det hjälper inte med medlemskapunder och rätt skötta avgifter. Och oftast är det kvinnor som drabbas. I det andra fallet har vi två makar med fyra barn iåldrarna . Makarna stod i daghemskön, men fick ingen plats. Familjen fick flera barn. Makarna arbetade i skift och log själva hand om barnen. Pappan arbetade ständigt nattskift, och mamman hade ständigt förmiddagsskift. Allt var väl så länge båda hade arbete. Båda var medlemmar i arbetslöshetskas san, och de trodde sig vara ekonomiskt skyddade vid eventuell arbetslöshet. De betalade sina skatter utan att klaga och finansierade därmed barntillsynen "- Nr 111 för andra, som i många fall hadehögre lön än de själva. Tnrsd'u'en den " " 'S varslar mannens arbetsgivare om driftsinskränkning.Natt- 71 m-irsI9S() skiftetskalldrasin, och desom intefårplats bliruppsagda. i den här familjen är bland dem som får lämna arbetsplatsen. Arhetsniarknads anmäler sig som arbetssökande och ansöker om ersättning från arbetslös- nolitiken hetskassan, får han beskedet atthan måste ha barntillsynen ordnad för Han vänder sig till kommunen och får beskedet att någon förturtill daghemsplats inte kan komma i fråga, eftersom familjen inte har stått ikön . De får ställa sig i kön som nyanmälda, menväntetiden är mellan två och . Mannen kan inte acceptera att vara utan jobb ocharbetslöshetsersättning och låta hustrun försörja sex personer på en lön på26:50 kr. Han kräver att hustrun slutar sin anställning, och förhusfridens skull gör hon det. har mannen skaffat barntillsyn för normaltdagtidsarbete, men det finns inget jobb att få. I arbetslöshetsersättning fårhan . När han har stämplat tvåmånader är familjens besparingar slut, och de får söka socialbidrag. Del här är bara två exempel på hurarbetslöshetsförsäkringen verkar i kombination med brister i den kommunalabarnomsorgen. Utskottet är inte berett alt ha någon bestämd uppfattningoch vill förhala denna trygghelsfråga. Vi motionärer anser att sålänge barnomsorgen inte är tillfredsställande löst i kommunerna bör vi se tillatt vårt trygghetssystem fungerar och alt människor som vill jobba får rätttill arbetslöshels-ersättning som de har betalat avgifter för, om samhälletinte kan erbjuda dem arbete och barnomsorg så att de går att kombinera ihop.Därför föreslår vi alt del enda krav som skall ställas på en arbetssökande äratt denne anmält sitt behov av barnomsorg till kommunen. Om kommunen inte kanordna en daghems- eller familjedaghemsplats skall ersättning utgå frånarbetslöshetskassan eller genom kontant arbetsmarknadsstöd. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 10 liksomtill de övriga reservationerna vid arbetsmarknadsutskottets betänkande. Situationen på arbetsmarknaden har, som redan sagts i debatten här tidigare, stadigt förbättrats . Men det finns mörka fläckar. De arbetslösa människorna är oftast de riktigt unga, de som slutat . Det är invandrarungdomar, det är kvinnor som har svårt att få jobb där de bor. Vi har de stora regionala skillnaderna när det gäller möjlighet att få ett jobb, I landet totalt låg arbetslösheten pånågot , i låg den på och i min egen hemkommun på . I finns det just nu två tre platser lediga för varje arbetssökande, I går del f, n. nio sökande på varje ledigt jobb. En aktiv ekonomisk politik och näringspolitik kompletterad med en offensiv arbetsmarknadspolitik är de medel vi måste använda för att minska arbetslösheten och minska de regionala skillnaderna. Det krävs, sägs det i 94 proposifionen, och utskottetinstämmer, en fortsatt hög handlingsberedskap inomarbetsmarknadspolitiken, och arbetsmarknadsverket har också priori- Nr 111 terats i budgetarbetet i jämförelse med andra myndigheter. Detgällernu föross, och det tror jagärdet allraviktigaste, attihöggradfå 27 m'irs 19S0 de lediga platserna och de arbetslösa människorna att passa samman. Rätlen till arbete är också en jämslälldhetsfråga. Vimåste gå vidare för att Arbetsmarknads-få bort olika slag av förvärvshinder.Det finns en stor både öppen och dold nolitiken arbetslöshet bland kvinnor ihela landet. Del finns också många som är undersysselsatta. Jämslälldhetskommitténsnyligen framlagda rapport om hemarbetande kvinnor visar att ungefär 300 000kvinnor skulle vilja ha ett jobb. Vi har fortfarande en i traditionell meningtudelad arbetsmarknad, en kvinnlig och en manlig. Skall kvinnorna på mångaorter ha en chans alt få ett jobb är det nödvändigt alt de vågar välja etttraditionellt manligt arbete. Här har syo-konsulenterna i skolan ocharbelsförmedlarna väldigt vikliga uppgifter. Det behövs attitydförändringar hosalla parter- hos den som söker jobbet, hos arbetsgivaren, hos facket och hosarbetskamraterna. Vi behöver pröva mer okonventionella medel för att klara avatt få arbetslösa och arbeten att passa ihop. Det kan krävas att man ändrararbetstiderna på ett företag för alt kvinnorna skall ha möjlighet att tajobbet. Det har t. ex. prövats i ett projekt vid gummifabriken i med bristen på omklädningsrum borde verkligen inte få vara ett skäl i dagför att inte anställa kvinnor. En utbyggd barnomsorg är också en viktig del omsmåbarnsmammorna skall kunna få ett jobb, och där måste vi gå vidare. Socialdemokraterna tar upp ett speciellt problem när detgäller småbarnsföräldrar i samband med arbetsmarknadsutbildning. Man föreslårall AMS skall få bestrida kostnader för barntillsynsplats för elever somutbildas inom hemkommunen men utanför hemorten. Delta gäller alltså iNorrlandslänens inland där det finns mycket stora kommuner. Utskottet hartidigare avstyrkt samma motionsyrkande med hänvisning till att resp. kommun harskyldighet att ta ansvar för barnomsorgen i kommunen. Vi har inte ändrat våruppfattning därvidlag och avstyrker därför yrkandet som fullföljs i reservationnr 5, beslutade om betydande förändringaroch förbättringar av åtgärder för de handikappade, åtgärder som successivtträder i kraft. Socialdemokraterna har i sin reservation framfört synpunkteroch förslag. Enligt min mening är vi egentligen väldigt överens om inriktningenoch om åtgärderna för de handikappade. När det gäller de förslag somsocialdemokraterna framför- åtgärdsplaneringen för arbetshandikappade -'har maninom AMS inlett en utveckling av den art som socialdemokraterna vill ha. Närdet gäller förstärkning av länsarbetsnämnderna har vi inte kunnat godtaförslaget av kostnadsskäl. Det kan finnas anledning alt låta de nyligenbeslutade reformerna verka ett tag innan ytterligare personalförslärkningarbifalls. När det gäller den nya formen för anställning medlönebidrag och utfallet för de allmännyttiga organisationernas del är det en fråga som kommer att följas mycket noga, och där har ju också regeringen fått ett tillkännagivande "5 Nr 111 från utskottet. Torsdiaen den När del gäller att anställa handikappade sade tidigareall de 77 m-irs19X0 privata företagen är bättre än destatliga myndigheterna - och del gäller väl Från folkpartihåll har väckts en motion om att också Arbetsmarkniids skall la sill ansvar föralt anställa handikappade. också förutsatt att så skall ske.Herr talman! Jag skall be alt få yrka bifall till utskottets hemställan på alla Jag har till uppgift att kommenterareservation 2, alltså den reservation som behandlar Samhällskontroll vidnedläggning av företag. Det kravet har blivit något av en långkörare. 1977motionerade socialdemokraterna första gången om dessa frågor, 1977 och framåt säger majoriteten all det inte råder någradelade meningar om samhällets behov av att i god lid få information om väntadeförändringar i företagen. 1977 ansåg borgerligheten att det redan fanns ett välutvecklat nät av informationskanaler mellan näringsliv och samhälle. Dessutomansågs del då alt vårt förslag var diskutabelt ur både rättsliga och ekonomiskasynpunkter. Ulskottsmajoritetens något hurtiga slutsats del året var attsysselsättnings- och strukturproblemen borde angripas med andra och merkonstruktiva metoder. Studerar man skrivningen i betänkandet som ligger tillgrund för dagens debatt, visar del sig att borgarna bättre har förstått vad vii har krävt. säger majoriteten att "utskottet vill intebestrida alt det finns ett behov av all i varje fall vid mera omfattandesysselsättningskriser av lokal eller mera allmän natur genom ökat rådrum gesamhällets organ bättre möjligheter att påverka utvecklingen." Sedankommer det något kostliga konstaterandet all det är "ett kompliceratjuridiskt och ekonomiskt problem" alt genomföra de åtgärder som i och försig är nödvändiga. Det är förmodligen i sak riktigt att det behövskvalificerade jurister och ekonomer att skriva lagtexten till den härpropositionen. Men del kan inte vara svårare än att regeringen skall kunnaklara detta. Det är ju ändå så, att regeringen borde ha tillgång till bådejurister och ekonomer som klarar komplicerade juridiska och ekonomiska frågor.Annars vore det närmast bedrövligt. Kravet från reservanterna alt regeringen snabbt låter lafram del ytterligare underlag som kan behövas, så alt ett lagförslag kanpresenteras i den sysselsättningspolitiska propositionen är ett rimligtkrav med tanke på all de borgerliga partierna har använt innan man harkommit till insikt all den lagstiftning som vi föreslår är nödvändig. Utskottsmajorileten kryper bakom några formuleringar omatt frågan är aktualiserad i . Desto viktigare är det då att regeringen nu talar ur skägget. 96 Jag yrkar bifall till reservation2. Innan jag slutar det här inläggetmåste jag kommentera något av det som sagts under debatten. När man läste betänkandet blev man på det klara med altdet var ett dokument från dem som representerar majoriteten. Men då manlyssnade på verkade detta inte vara fallet. Del var ingen hejdpå kritik av det socialdemokratiska förslaget. Han sade t. o.m. alt det skulle leda till ett socialistiskt . Ju längre jag lyssnadepå , desto mer blev jag på det klara med att har läst betänkandet. I betänkandet slår del: "Utskottet vill intebestrida att del finns ett behov av alt i varje fall vid mera omfattandesysselsättningskriser av lokal eller mera allmän natur genom ökat rådrum gesamhällets organ bättre möjligheter att påverka utvecklingen. Hur detta skallgå till är - som utskottet påpekat vid behandingen av liknande motionsyrkandensom del förevarande - ett komplicerat juridiskt och ekonomiskt problem." Man säger alltså alt del är ett komplicerat problem menatt det är nödvändigt för samhället all gå in när det uppstår problem påarbetsmarknaden. Jag vill fortsätta citera ur betänkande nr 21, längst nedpå s. 20. Där står bl. a. följande: "Av det anförda framgår att frågan omsamhällets möjligheter alt påverka utvecklingen i samband medföretagsnedläggningar och andra inskränkningar är aktualiserade i regeringenskansli. Ulskoltel utgår från att frågan prövas, t. ex. i samband medberedningen av den sysselsätt-ningsJDolitiska propositionen." Jag gjordeden reflexionen, att om skulle ha varit konsekvent, skulle hanfaktiskt ha replikerat på inlägg i denna fråga. ju också ur del betänkande som borgarna då tydligen var överens om.Del gör i och för sig ett något underligt intryck alt man kan skriva under ettbetänkande och gå upp och vara helt motståndare till del som slår ibelänkandet i fråga. ALFWENNERFORS (m) replik: kritiserade mig för alt inte haläst betänkandet. På samma sätt skulle jag kunna kritisera för atthan inte har lyssnat på mitt anförande, men det skall jag inte göra. I stället skall jag upprepa, , all jaginstämde i vad som slår i betänkandet, nämligen alt det finns ett behov församhället att få den här informationen. Så räknade jag upp feminformationskanaler. Dem skall jag inte upprepa . Det är alltså helt klartalt del finns behov av att samhället kan följa sysselsättningsförändringarna iett företag. Det kan också gälla att lägga ned ett företag eller delar av ettföretag. Men det som finns tycker jag är tillräckligt. skall jag också berätta för att jag harläst motionen. Där ges det i åtta punkter exempel på vad som skall varariktlinjer för den lagstiftning som ni har tänkt er. Går man igenom punkternaoch ser på var och en av dem, finner man, , att man kan blitillfredsställd med de instrument som redan finns med undanlag för en enda sak,nämligen delta alt del enligt och hans kolleger ärregeringen som skall förhandla med företagen. Enligt min mening är del intealls nödvändigt att lagstifta om detta. I de fall där det är så pass allvarligtfinns del alllid möjligheter för regeringen att gå in. Ni har ju själva imotionen pekat på att det har förekommit tillfällen då regeringen harförhandlat eller diskuterat med krisförelagel. Nej, , del här luktar som sagtplanhushållning. Ni vill ha både etableringskontroll och nedläggningskontroll.Del är planhushållning och socialism, och det säger i varje fall jag nej till.Då frågar : Ja, men kan han då ställa sig bakomutskollsmajoritelens skrivning, där det ju står att det skall bli en prövning iregeringens kansli? Men detta har jag inte någonting emot, framför allt då jagvet alt sysselsältningsutredningen faktiskt har behandlat frågan och pekat påde praktiska svårigheterna. Så jag är positiv till den prövning som eventuelltkommer all göras i regeringens kansli. () replik: Del var i och för sig en intressantupplysning som ger, när han säger all del som står ibetänkandet inte spelar någon som helst roll. Detta att utskottet utgår frånatt frågan skall prövas, t. ex. i samband med beredning av densysselsältningspolitiska propositionen, betyder inte ett skvatt, enligt vadherr Wennerfors säger. Det skulle vara rätt intressant att höra om någon annanborgerlig ledamot av utskottet har samma uppfattning. I så fall är det ettmyckel märkligt dokument som har lagts på bord. Sedan detta att del luktarsocialism. Men snälla , det är klart att man kan överdriva, menså lätt genomför man inte socialism. Jag är en ivrig anhängare av dendemokratiska socialismen. Jag vet all så här enkelt går det inte till. ALFWENNERFORS (m) replik: Får jag till att börja med påminna att han har tid alt fundera på repliken jag pratar - om attjag i mitt första inlägg frågade honom och hans kolleger, företrädare förreservationen, vilka exempel man kan ge på företag där del inte har fungerat såbra. Det måste ändå finnas en mängd exempel på förelag som har hamnat i krisoch där överläggningarna mellan samhällets organ och företagen inte harfungerat tillfredsställande - och alltså socialdemokraterna därför har kommitfram till alt del inte räcker med det informationssystem som finns utan all manockså måste ha överläggningar mellan regeringen och del aktuella krisförelagel. Jag skallbe att få ett besked om vilka företag det kan gälla. När del sedan gäller frågan om min inställning och deformuleringar som finns i betänkandet om all regeringen ändå skall pröva fråganså vill jag upprepa, , alt jag har en annan grundsyn. Jag ärminsann inte socialist. Det är ett socialistiskt förslag som ni lägger fram.Jag vill inte ha etableringskontrolleller nedläggningskonlroll som ni föreslår. Det är min Nr III grundsyn - men del hindrar inte alt frågan ändå kan prövas i regeringens Xorsdaeen den kansli. Så generös bör man kunna vara. () replik: gör del inte speciellt lätt för sig. Han börjar ställafrågor till mig om vilka förelag som är berörda. Jag ber att få upprepaytterligare en gång vad som står i det belänkande som har inte minst herrWennerfors namn bakom sig, nämligen: "Utskottetvill inte bestrida alt del finns ett behov av alt i varje fall vid meraomfattande sysselsättningskriser av lokal eller mera allmän natur genom ökatrådrum ge samhällets organ bättre möjligheter att påverka utvecklingen." Tar delta, eller vad är det fråga om? Tredjevice talmannen anmälde a« anhållit alt till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Vårt land befinner sig i en ekonomisk situation som ulan överdrift kanbetecknas som ytterligt ansträngd. Det är vi alla medvetna om. Vi kämpar medunderskott såväl i budgeten som i vår bytesbalans. Vi talar om behovetav största möjliga återhållsamhet och om kravet att varenda krona som användsför offentliga ändamål måste sällas in på områden som har högsta prioritet. Alltsom kan sparas och undvaras är ett vikfigl bidrag till våra ansträngningar allklara ut det utomordentligt besvärliga statsfinansiella lägel. Del är mot denbakgrunden som också dagens AU-belänkande angående arbetsmarknadspolitikenbehandlas. Del är bra all allt fler ledamöter av den här kammaren, och ocksåledande företrädare för de fyra demokratiska partierna, i olika sammanhangtalar om viklen av återhållsamhet och förståelse för de begränsade resursersom dagens ekonomiska förutsättningar ger. Det vore då också bra om detta taltill fullo slog ul i praktisk handhng som underlättar för oss all så fort sommöjligt nå målsättningen att återställa den samhällsekonomiska balansen. Tydetta, herr talman, är grundförutsättningen för alt vi över huvud taget skallha möjlighet att upprätthålla sysselsättningen i vårt land på lång sikt. Därförmåste de resurser som anvisar till den nu diskuterade verksamhetenockså myckel hårt prioriteras och stora krav ställas på deras användning. Vadgäller arbetsmarknadsverkels behandling i årets budgetförslag kan mankonstalera alt det för ovanlighetens skull föreslås en mycket begränsadtillförsel av personal. Del här skall inte ses som någon oförståelse för viklenav bästa möjliga arbetsmarknadspolitik. Men man skall se del mot bakgrunden avalt vi under 1970-lalet haft en mycket snabb tillväxt av verkets resurser,såväl de ekonomiska som de personella. Det måste emellertid vara lika självklart att efter dennasnabba expansionsperiod för AMS ställa frågan om vi verkligen i alla styckenfått ul maximal effekt av de satsade resurserna. Det finns tecken som tyder påatt denna fråga har fog för sig. De många olika översyner som arbetar medatt se på hur AMS egentligen fungerar visar att flera olika instanser har sammauppfattning som vi moderater och anser alt det är värt att analysera om delinte vore möjligt alt inom nuvarande resursramar öka verkels elfeklivitét. Detär inte alltid så att vi får en bättre och bättre effektivitetgenom alt tillföra mer personal. Vi måste också se på, och ställa krav på, hurdessa resurser utnyttjas. Det är därför för oss moderater nödvändigt attavvakta vad de olika översyner som pågår kan komma fram till och därefterutifrån detta verka för att del av tidigare uttalade önskemålet om enparlamentarisk översyn av AMS snabbt förverkligas. Införandel av obligatorisk plalsanmälan har på många sättökat resurskravet inom AMS. Nästan samtliga län är inne i systemet.Vilka erfarenheter har man då av detta, vilka utvärderingar har skett ochvilket är resultatet? I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1977/78:21 hänvisastill arbetsmarknadsministerns utfästelse att särskilda medel skulle ställastill förfogande för att man med största möjliga uppmärksamhet skulle kunnafölja utfallet av obligatoriet. Det föranleder mig alt fråga arbetsmarknadsministernnär kommer alt få del av resultatet av denna uppföljning. Det vore värdefullt att ha tillgång till resultatet innansystemet är till genomfört, och det brådskar då, eftersom del -såvitt jag vet - endast är sex län som står utanför. Vikten av attarbetsmarknadsmyndigheterna ägnar sig åt en effektiv platsförmedlingsverksamhelär obestridlig. Det är möjligt att obligatoriet är ett värdefullt bidrag föratt uppnå denna målsättning, men del skall inte ses som självklart. En effektivplatsförmedling förutsätter, herr talman, inte bara att man har tillräckligt medpersonal inom AMS utan också alt tillräckligt många av de anställda ägnar sigåt förmedling och all detta utförs på effektivaste möjliga sätt. Minaerfarenheter är att det finns myckel alt göra på detta område - del är inteenbart en fråga om alt slentrianmässigt filiföra mer personal för alt visavilken ambitionsnivå vi politiker har. ADB, dalautveckling och användning av datateknik kommersjälvfallet att få stor betydelse för effektivisering och förbättrad serviceinom platsförmedlingsverksamheten. Men erfarenheten visar att det gäller attgå varsamt fram.