prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är av det skäletsom vi inle vill hanlera inkomstskattesystemet på detta sätt. brukar oroa sig för att ett inflalionsskydddränerar statskassan. Frånvaron av ett inflationsskydd dränerarskattebetalarnas kassa, och det är allvarligt. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. (vpk): När regeringen i rubriken till en proposition använder formuleringen"reformering av inkomstskatten, m, m," kan man utgå från 94 att det är fråga om lättnader förhöginkomsttagare och om ökade skatteorätt- visor.Proposition nr 58 har rubriken "fortsatt reformering av inkomstskatten,m, m. ", och vad det handlar om är en fortsättning på den skattepolitik somkännetecknat borgerligt regeringsinnehav. har i sitt anförandebelyst den orättvisa skatteprofil regeringsförslagen har och redovisat vpk:salternativ. Jag har för avsikt att ta upp några frågor i skattepolitiken. Fixeringen av skaltedebalten till marginalskatteeffekternaoch diskussionen om indexregleringen av skatteskalorna har, förutom strävanatt gynna de mest bärkraftiga i samhället, också syftat till att dölja deverkliga skatteproblemen. De indirekta skatterna liksom kommunalskatterna utgören särskilt tung börda för låg- och medelinkomsttagare, för barnfamiljer, förpensionärer och för andra inkomstsvaga grupper i samhället. Men de indirektaskatterna höjs, och kommunerna tvingas till skattehöjningar för att klara dennödvändiga servicen. Regeringens förslag till reformering av inkomstskattenberör inte de verkligt tunga skatterna för vanliga inkomsttagare. Från kommunisterna har vi vid upprepadetillfällen ställt krav på resurser till kommunerna för all de skall kunnafullgöra sina serviceuppgifter utan kraftiga skattehöjningar. Vi har krävtökade statsbidrag till vissa verksamheter och särskilda insatser förbarnomsorg, bekämpande av ungdomsarbetslöshet osv. Vi har också föreslagit enprogressiv statskommunal enhetsskatt. Det är en viktig uppgift i skattepolitiken att hällatillbaka de stigande kommunalskatterna, men detta kan inle ske genomålstramningsålgärder och sådana hot om skaitetak som ofta geruttryck för. Man har också en obehaglig känsla av att vad som var enhögermarkering i dessa frågor alltmer börjar bli allmän egendom i de borgerligapartierna. Det är tydligen så att den nuvarande kommunministern, som nyligenlämnade ordförandestolen i , kommer all tvingas skriva underGösta tvångsåtgärder mot kommunerna. Budgetminister hartalat i debatten, och vad hansade föranleder mig att fråga: Är det inte hög tid att analysera orsakerna tillden kommunala expansionen och besvara frågan om vilka sociala konsekvenser enåtstramning skulle få? De kommunalekonomiska frågorna berörs i ett avseende ipropositionen och i skatteutskottets betänkande. Det gäller frågan om detkommunala skatteunderlaget, bl, a, i avseende på vissa skattepliktiga förmånersom f. n. inte inräknas. En ändring som innebär alt dessa förmåner inräknas i detkommunala skatteunderlaget ser regeringen endast som en förenkling, ochutskottet t. o. m. sotn en välkommen förenkling. Men det orättvisa i detförhållandet att kommunerna inte får del av skalleinkomsterna från dessaförmåner förbigås. Regeringen talar om alt förändringen "skall bli neutrali fråga orn kostnadsfördelningen mellan stal och kornmun". Pä sikt befararregeringen att förändringen skall leda till växande inkornstöverföring tillkommunsektorn och aviserar åtgärder för att motverka delta. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Till de mera märkliga omständigheterna hör att i densocialdemokratiska motionen kritiseras regeringen för att inte tillräckligteffektiva spärrar reses rnol alt kommunerna skulle få ökade resurser genomförenklingarna. Regeringen bygger sill resonemang på kornrnunalekonorniskautredningens förslag. Del förtjänar all påminnas orn alt förutom vpk;s kritikmot utredningsrnajoriletens ståndpunkter förelåg även en socialdemokratiskreservation. I denna fanns en uppräkning av de vikliga uppgifter kommuner ochlandsting har att svara för. Man polemiserade mot åtstramningslinjen, somansågs kunna leda till social nedrustning. Det är därför märkligt alt man i densocialdemokratiska motionen nu kritiserar regeringen för att den inle ärtillräckligt njugg mot kommunerna. Visst behövs del ett bättre förslag änregeringens, men av andra skäl än de som anförs i motion 129. Vi har från vpk önskat markera att de kommunalekonomiskafrågorna och kommunalskatterna rnåste tas med i varje diskussion omskallepolitiken. För inkomsttagare med upp till . i inkomst -troligen numera ännu högre upp - tar kommunalskatten mer än den direktastatliga skatten. Kommunalskatten är proportionell och därför mesl kännbar förlåginkomsttagaren. Tendensen är också alt alltmer av den samhälleliga servicenfinansieras via kommunalskatterna. Till åtgärder för all underlätta denkommunala verksamheten återkommer vi. "Folkpensionärernas skattelättnader" är enförpliktande rubrik i regeringspropositionen. Den folkpensionär som sökerefler förslag som skulle innebära verkliga lättnader blir nog besviken.Budgetminisler konstaterar "alt frågan omfolkpensionärernas ställning i skattehänseenden rymmer flera, delvissvårbemästrade avvägningsproblern". Del problem som många folkpensionärerslött pä, nämligen att även blygsamma sidoinkomster fär allvarligaskattekonsekvenser, vågar sig regeringen inte på. De förslag som regeringenframlagt är helt otillfredsställande. Frän vpk har vi föreslagit attbestämmelserna utformas sä, att ingen beskattningsbar inkomst uppkommer vid entaxerad inkomst, motsvarande folkpension och pensionstillskott plus ensidoinkomst om . Utskottet gömmer sig bakom det förhållandel att enkommitté skall tillsättas med uppgift att utreda frågan om pensionärernasbeskattning, och säger sig inte vara berett att vidta några principiellaändringar i reglerna. Jag vet inte när ändringar blir principiella förskatteutskottet, men enligt min mening borde del vara fullt möjligt altgenomföra vpk-förslaget ulan alt avvakta en långdragen utredning. Till bilden hör nämligen alt pensionärerna i särskilt höggrad drabbas av den ekonomiska politik och skattepolitik som förts. De fär tilloch rned vara rned och finansiera marginalskattesänkningarna genom det sättvarpa dessa skall finansieras. Bolagen i har länge varit föremål för en ömsintbehandling i skattehänseende, inte bara under de borgerliga partiernasregeringsinnehav. Men särskilt sedan de borgerliga fick regeringsmaklen harbolagen skonats och erhållit lättnader. Från vpkhar vi länge hävdat alt det nuvarande systemet för företagsbe- Företagen svarar för en allt mindre del av det direkta Nr 58skatteuttaget i samhället. utgjorde skatteinkomsterna frånföretagen Onsdaeen den av de totala skatterna och avgifterna motendast 1977. omfördelningav skattebördorna, sorn gynnat förelagen och kapitalägarna Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. och som harpågått länge, är enligt vär mening oacceptabel. Den direkta beskattningen av bolagens vinster rnåsteskärpas. Bolagsskatten bör göras progressiv och nuvarande avskrivningsreglerförändras. Ett system av produktionsskatter bör införas, beräknade i förhållandetill företagens omsättning, råvaru- och energiförbrukning, har vpk bl. Som ett led i en politik som syftar till att bryta den ogynnsammautveckling, som medfört minskade skattebördor för företag och kapitalägare ochökade skattebördor för vanliga inkomsttagare, har vpk krävt all bolagsskattenhöjs till , yrkar avslag på dettakrav. Delsamma gäller våra motionskrav om skärpt skatt på förmögenheler, arvoch gåvor. Vi har i motionen upprepat vårt krav på höjning av skattenpå stora förmögenheter och angett en skala för denna höjning, Vi har ånyobegärt att 80/85-procentsregeln slopas, och vi har begärt att skatten på arvoch gåvor höjsmed i genomsnitt , Inga av dessa förslag vinner utskottelsgillande. Del var inte heller att vänta. Propositionens huvudsyfte var inte attavskaffa skatteorättvisorna utan att ytterligare förstärka dessa. Klassmotsättningarna ökar i vart land med den politik somde borgeriiga partierna i regeringsställning bedriver. Detta gäller ocksåskattepolitiken. Skattepolitik är klasspolitik. Skattepolitiken skall enligtvår mening tjäna en omfördelning av inkomsterna från dem som har höga inkomstertill dem som har mindre inkomster eller inga alls. Skatterna skall finansieragemensamma nyttigheter som sjukvård, barnomsorg, skolor, kollektivtrafik,social omvårdnad, sysselsättning och samhällelig service i olika former.Skattepolitiken skall vara ett instrument för att uppnå rättvis fördelning avsamhällets resurser. Men skattepolitiken har fått en annan inriktning, särskiltmed borgerliga partier i regeringsställning. Redan förut rådande orättvisor harökat, I ännu högre grad har skattepolitiken gynnat dem som har del bäst isamhället till förfång för dem sorn har det sämre. En genomgripande skattereform är enligt vänsterpartietkommunisterna nödvändig. Grundlinjen i skattepolitiken måste vara minskadeskattebördor för lönarbetarna, barnfamiljerna och pensionärerna samt ökadeskatter på stora förmögenheler, bolagsvinster och spekulationsvinster.Samtidigt rnåste stat, landsting och kommuner tillförsäkras nödvändiga resurserför en aktiv social reformverksamhet, utbyggd kultursektor, planeradregionalpolitik och en intensiv miljövård. Följande punkter är vikliga i ensådan skattepolitik: Vi måste föra en kamp mot de höga indirekta skatterna,särskilt mervärdeskatten. I första hand måste moms på maten bort. Staten måste överta kostnaderna för viktiga delar avkommunernas och landstingens verksamhet. En progressiv statskommunal enhetsskaitinförs 7 protokoll 1979/80:58 Fortsatt reformering av inkomstskatten, rn. ochkostnaderna för den grundläggande servicen läcks inorn det samladeskallesystemet. Progressionen i skattesystemet får inle försvagas utanmåste tvärtom skärpas, bl. a. genom skärpt beskattning av kapital ochkapitalvinster och genom att hela det nuvarande avdragssyslemet ändras. Bolagsbeskattningen måste skärpas och göras progressiv ochnuvarande avskrivningsregler förändras. Ett system av produktionsskatter börinföras. Skattesystemet bör användas för miljöpolitiska och allmäntregionalpolitiska syften. Skatteflykt och skattefusk rnåste hårt bekämpas, bl, a.genom en skärpt lagstiftning. Varur stammar f. ö. skatteflykt och skattefusk liksom denkraftigt växande ekonomiska brottsligheten? All enbart skylla på skattesystemetoch dess progressiva inslag är falskt. Att som de borgerliga gör, bara sätta uppmarginalskatterna sorn den stora boven, är alltför ytligt. Den tilltagandeekonomiska brottsligheten och skatteflykten hänger samman med den allmännaekonomiska utvecklingen. har kristendenserna i denkapitalistiska ekonomin blivit allt tydligare. Tillfälliga uppgångar, som denvi haft , ändrar på intet sätt den långsiktiga bilden.Under 1970-lalet har företagen fått ut mindre profit i förhållande till insattkapital. Detta har medfört en minskande investeringsbenägenhet i produktionen iSverige, Det har bidragit till att svenska företag satsar långt mer på alt ökasin produktion i andra länder, där profiten väntas bli större. har kapitalets spekulativa användning ökat. Närproduktionen inte är tillräckligt ränlabel söker sig kapitalel till direktspekulation. När kapitalet söker sig till denna - från samhällsekonominssynpunkt -improduktiva verksamhet, är för vissa kapitalägare den verksamhet somtänjer gränserna för lagstiftningen och även går utanför denna inte avlägsen.Den ekonomiska brottsligheten, valutaskoj, mark- och fastighetsspekulation,skattesmiteri osv, blir alltmer vanliga och lukrativa verksamheter förkapitalel. Härifrån kommer sedan spridningseffekter, inte minst beroende påmyndigheternas flathet gentemot de stora och det inte ovanliga närgångnaparagrafrytteriet mot folk med små inkomster. De svårigheter den kapitalistiska ekonomin varit inne iunder är inte övervunna. Del handlar inte om kortsiktigakonjunkturproblem. Trots att staten har satsat som pä altjämna ut konjunkturerna och stimulera det privata näringslivet harkristendenserna i den svenska ekonomin långsiktigt fördjupats. finnstecken på att även den senaste uppgången börjar gå mot sill slut. Slutsatsen av detta kan bara bli: lappandet med skaller,försöken alt minska de lönarbetandes andel av produktionen, försöken att rnedökade bidrag och andra stimulanser ta sig ur de djupgående problemen, kanendast skyla de värsta följderna. Man kan inle nöja sig rned att peta litet iutanverket, när det enda sättet alt åstadkomma en sund samhällsekonomi är allbryta det allt sjukare systemet, sorn är baserat på vinstbegär och spekulation.Tiden rycker allt närmare när del krävs elt samhällssystem baserat på planeringoch gemensamt ägande till de av folkets arbete skapade tillgångarna. Mot dennabakgrund framstår den borgerliga regeringspolitiken som ett hinder förframsteg. Den är; oerhört reaktionär. Detta gäller inte minst skattepolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanErik begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sorn vill all kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 20 mom. 1 och 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåErik begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 168 Nej - 167 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill alt kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i belänkande 20 mom. 3röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl, i Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. tn. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 168 Nej - 167 Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. rn. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanErik begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposifion: Den som vill att kammaren bifaller skatteulskottets hemställani betänkande 20 mom, 4röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl, i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 130 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposifion: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 20 mom. 9röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 130 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTommy begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 314 Nej - 20 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes trvbifall till motion 130 av m, fl, i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteulskottetshemställan i belänkande 20 mom. 10röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion 130 av m, fl. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 315 Nej - 20 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 307 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 20 mom. 12 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 307 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTommy begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 315 Nej - 20 Mom. 12b - e och 13 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 8 protokoll 1979/80:58 1979/80:13 rned anledning avpropositionen 1979/80:24 orn de multilaterala handelsförhandlingarna inornramen för det allmänna tull- och handelsavtalet (), m,rn. Utskottels hemställan bifölls. § 6 Lag om flnansbolag Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:23 rnedanledning av propositionen 1978/79:170 med förslag till lag om finansbolag, m.m., jämte motioner. JOHANOLSSON (c): Trots alt ledamöterna, som jag förstår,otåligt väntar på höslsessionens avslutning vill jag ta i anspråkför kommentarer till det här ärendet som rör lagen om finansbolag. All döma avden debatt som just nu förs om hithörande problem kan man säga att det är enfråga i tiden. Propositionen lades på bord , ochutskottet har verkligen ägnat den betydande tid. Företrädare förolika intressen - i hög grad kontroversiella sådana - har uppvaktat utskottetoch framfört sina synpunkter. Propositionen innehåller förslag till en lag som omfattarbankägda finansbolag och andra finansbolag om nettovärdet av tillgångarnauppgår till minst 10 milj. kr. Förebild för lagen är lagen om kreditaktiebolag.Finarrsbolagen ställs således under offentlig tillsyn sorn kommer all utövas avbtrnkinspeklionen. Det betonas i propositionen all lagen inte har kommit tillpå grund av misshälligheler eller brister beträffande finansbolagens verksamhethittills. Det avses heller inle att lagen skall bli en detaljreglering somförsvårar eller hämmar utvecklingen av verksamheten. Men finansbolagen har juväxt mycket kraftigt under den senaste liden, och del har funnits anledning attinföra dessa bolag under i princip samma lagstiftning som bankerna. Anledningen till att finansbolagen har växt sä kraftigt ärdels all del finns ett behov av nya kreditformer, dels alt kreditmarknaden harhaft gott orn pengar - likvida medel har i stor utsträckning gäll frånnäringslivet till finansbolagen och därifrån i betydande grad tillkonsumlionskrediter. Enligt min mening är del inte bra om finansbolagen växeralltför fort på bekostnad av bankernas ordinarie utlåningsverksamhel. För egen del vill jag fästa uppmärksamheten på att det äroroande, orn det är sådan brist på investeringsvilja i näringslivet eller sådanbrist på lönsamma objekt att pengarna går från näringslivet och på olika vägartill den grå marknaden. Del är angeläget all åstadkomma enökad lönsamhetinom näringslivet och alt man där kan hitta projekt sorn är Nr 58 intressanta att placera de likvida medlen i eller all dra till sig riskkapitalfrån Onsdaeen den hushållen. Av stortintresse i sammanhanget är all denna lag har ansetts vara en förutsättningför att man skall kunna inordna finansföretagens verksamhet q finansbo-under lagen omkreditpolitiska medel och för alt man således på samma sätt j som sker ifråga om bankerna skall kunna reglera finansbolagens kreditverksamhet. En betydande del av finansbolagens krediter går som sagtstill konsumtionskrediter. Av finansbolagens ca 12 miljarder i uteslåendekrediter är åtminstone en fjärdedel rena konsumlionskrediter, varav tvåtredjedelar är att hänföra till kontokortsverksamheten. Det är enligt minmening rimligt att konsumlionskrediter i kreditregleringshänseende behandlas påsamma sätt som krediter från bankerna. Vi hade i går en debatt omkonlokorlsföretagen. Då underströks från flera håll angelägenheten av att vihar möjlighet att se till att krediterna inle går till konsumtion, medanbankerna stramar åt privata krediter och industrin har brist på medel tillinvesteringar. Den större delen av finansbolagens verksamhet går docktill den mindre och medelstora företagsamheten. Det har uppgivits att avfinansbolagens kunder är mindre och medelstora företag och att två tredjedelarav medlen går till denna sektor. Finansbolagen har genom innovationer i vadgäller låneformer och genom nya system, factoring, leasing etc, kunnat dra tillsig en betydande del av lånemarknaden. Och de har uppenbarligen gjort en storinsats för att främja utvecklingen av de mindre och medelstora företagen. Enligt min mening måste vi, när vi nu skall diskuteralagen om kreditpoliliska medel, noga överväga huruvida den del som går till demindre och medelstora företagens finansiering verkligen skall skäras över enkam och gå in under en lagstiftning om kreditpolitiska medel. Jag tror alt dendel av likviditeten som går till dessa förelag inte åstadkommer sådanastörningar på kapitalmarknaden alt del erfordras en lagstiftning. Det är minpersonliga syn pä denna fråga, och jag vill betona att finansbolagens utlåningtill småföretagssektorn kan vara en nödvändig ventil i av härdakapitalrestriktioner. Det har varit mycken diskussion om reglerna för bl. Man har varit rädd för att bankägda finansbolag skulleavvika alltför mycket från bankernas egen verksamhet när det gäller altutnyttja de nya formerna, leasing etc. På denna punkt har vi haft mångadiskussioner, och utskottet har kommit fram till som jag anser en väl avvägdskrivning. Utskottet medger att det här måste göras avsteg frånbanklagstiftningen - vilket redan har gjorts i praxis. Det måste vara avstegsom inte missgynnar de bankägda finansbolagen i deras konkurrens med andrafinansbolag och som möjliggör en fortsatt service till gagn för de mindre ochmedelstora företagen. Vi har också haft problem som har gällt avgränsningen. Varskulle gränsen dras för dessa bolag? Där har man i utskottet enats om att förorda en snävare avgränsning än vad som föreslogs i propositionen. Bakgrunden till att fler 103 Vid remiss av proposition 19791 80:75 om folkomröstning ikärnkraftsfrågan finansbolaghar tagits in under finansbolagslagen är strävan efter konkurrenslikställighet- olika finansbolag skall behandlas pä samma sätt. Elt annat problem har varit den fortsatta tillsynen avdennti lag, eftersom ändringar i avtalsvillkorslagen och i konsumentkreditlagenhar varit pä tal. Här har det förelegat motioner i vilka del har betonats altdet är angeläget att inte två myndigheter har tillsyn i samma ärende. Vi harfrån utskottet försökt att komma nred förslag, men detta har inte lyckats.Regeringen får därför ta upp denna fråga. Lagen skall träda i kraft den . Det bör därför finnas möjlighet att pä ett mera ingående sätt än vadutskottet har haft möjlighet till penetrera frågan orn fördelningen avtillsynen mellan bankinspektionen och . Med det sagda vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Föredrogs belänkande 1979/80:14 angående tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80.