prot · G309138 · 1979-12-31 00:00:00 — Det finns således utomordentliga möjligheter lokalt att göra resursförstärkningar på områden som man finner vara angelägna. Det var just decentraliseringstan ken, att medlen skulle fördelas lokalt där man bäst känner problemen, som i hög grad låg bakom det nya statsbidragssystemet. Det är bara att konstatera 185 Nr 138 att socialdemokraterna i sittförslag inte följer upp denna decentraliserings- r , , tanke. -, Vnon Frånkommunistiskt håll har vi som vanligt fått ta del av den kända klagovisanom hur orättvist och felaktigt det mesta är på skolans område och ., .,, , .,-, hur mycket bättre allt genast skulle vara om ställde sigbakom de Bidragtill driften ' . , , , kommunistiska mångmiljonförslagen.Som vanligt yrkar kommunisterna på flygrundskolor t, j s j . r ökadestatsutgifter i snart sagt obegränsad mängd som man inte gör minstaredovisning för var pengarna skall tas. kan självfalletinte ställa sig bakom en dylik totalt ansvarslös ekonomisk politik. Det är anmärkningsvärtatt vpk inte tycks vara medvetet om det statsfinansiella läget och vad dettakräver av oss alla när det gäller att vara återhållsamma med nyakostnadsåtaganden. Det är också anmärkningsvärt att vpk inte heller tycks varamedvetet om innebörden i det nya statsbidragssystemet och de möjligheter dettager, via förstärkningsresursen, till en fördelning av medel efter kommunernasbehov. Med det anförda yrkar jag bifall tillutbildningsutskottets hemställan på alla punkter. Hans Nyhage var något irriterad i sittanförande. Jag kan förstå det med tanke på att här möter ettkonkret förslag som är ägnat att förbättra arbetsmiljön i skolan. Det förslagetavvisar man. Det stämmer illa med den moderata propaganda vi hörde, exempelvisi valrörelsen, där man utmålade skolan som en stor krisbransch. När de skall tade faktiska konsekvenserna av en sådan propaganda ställer inte upp.Då kostar det skattepengar eller också får man styra pengarna till skolan frånandra områden. Vi har tagit dem exempelvis från försvaret. Då är det fråga omen polifisk prioritering, och den prioriteringen har vi gjort till förmån förskolan. Jag förstår att det irriterar Hans Nyhage. Hans Nyhage sade också att den borgerliga regeringen harvarit aktiv, och sedan pekade han på läroplansförslaget, pä det nyastatsbidraget och på skoldelegationen. Men både läroplanen och det nyastatsbidragssystemet är ju direkta konsekvenser och förlängningar avSIA-beslutet, som måste verkställas. Vad gäller skoldelegationen vill jagpeka på att den är ett resultat av en socialdemokratisk motionsframställninghär i . Sedan gick Hans Nyhage in på de konkreta förslag som vihar lagt fram om personalförstärkning via länsskolnämndsresursen. Han sade attförstärkningsresursen bara skulle räcka till en person i var fjärde skola. Detrnä stå Hans Nyhage fritt att beskriva förslaget på det sättet, men Hans Nyhagevet lika väl som jag att länsresursen inte fördelas på så sätt. Den fördelasefter behov. Vissa skolor kommer icke att få någon personalförstärkning, andraskolor kommer att få en stor förstärkning. Vissa kommuner kommer icke att fånågon personalförstärkning, andra kommuner kommer att få många. Hans Nyhage deltog i går i en studieresa till kommunen har 186 fått per elevgenom den länsskolnämndsresurs som utgår Det äralltså en kraftig tilldelning. Omräknat i tjänster gör det ungefär 30 Nr 138 däremot fick av O, Onsdapen den Vi föreslår att den här resursen fördubblas, och vi gör det -, qan därför attvi vet att pengarna kommer till de kommuner som har de största P''"'''''""- Bidrag tiU driften Sedansade Hans Nyhage att vi har fått ett nytt statsbidragssystem. riktigt,och det är ett statsbidragssystem som på många sätt är bra, men det haruppenbarligen den svagheten att de stora skillnaderna mellan regioner I och med att vi satsar pengar på att fördubbla länsskolnämndsresursenkan vi också motverka de skillnaderna. därför somvi är så angelägna om att dessa pengar satsas , eftersom det kommer attfå direkt genomslag ute i skolorna . Det härförslaget är resultatet av en medveten politisk prioritering från vår Vihar alltså tagit konsekvenserna av de rapporter som vi fått från dem somarbetar i skolorna. Jag tror att de känner igen det här förslaget och att de - precis så som det uttryckts i lärarpressen - hälsar förslaget med INGA (vpk); Hans Nyhage var ledsen över att behöva höraen känd klagovisa om hur det står till i skolan. Men verkligheten visar ju attden svenska skolan inte fungerar . Utredning på utredning tar framskrämmande uppgifter om hur olika förhållandena är för olika elever beroende påvar de bor. vilka föräldrar de har och var skolorna ligger. avlämnade en rapport för inte så länge sedan, därman sade att likvärdig utbildningsstandard inte uppnås och att staten måste hamedel till sitt förfogande för att åstadkomma de utbildningspolitiska mål somfastlagts. Det är nödvändigt också för att inte geografiska, ekonomiska ellersociala skillnader eller skillnader i klasstillhörighet skall inverka på denskola som står eleverna till buds. Att ekonomi är så dålig beror faktiskt påatt Hans Nyhages parti har medverkat till att vräka ut pengar till storfinansen- pengar som kunde ha använts på ett betydligt bättre sätt, bl. a. till enskola som kunde fungera för alla. Utredning på utredning visar hur dåligt den svenska skolanfungerar och hur bristerna i samhället direkt ger utslag när det gällerbarnens möjligheter att få en skola som fungerar. Det är väldigt långt kvartill målet att ge alla barn - oavsett var de bor och oavsett social bakgrundoch ekonomiska förutsättningar - möjlighet till lika utbildning och lika starti livet. Barn som kommer från arbetarfamiljer har ett generelltsämre resultat vilken måttstock man än använder. Det finns ett klart sambandmellan den sociala sammansättningen och skolresultatet. Jag läste i Skolvärlden i går om en undersökning från SCB.Man sade där att den sociala skiktningen fortfarande har stor betydelse för vad ungdomar na gör efter . av barn rned akademiskt utbildade föräldrar 187 Nr 138 går på gymnasieskolans 3- och 4-åriga linjer, medan av , arbetarbarnen gör det. Barn till deövre sociala skikten väljer teoretiska -, ino/\ utbildningar i gymnasieskolan, medan arbetarbarnen väljer de kortare. o . j > j av arbetarbarnen väljer en teoretisk utbildning. o-j ,-n j -r- och omvänt går av akademikerbarnen de tvåårigayrkeslinjerna. Bidrag till driften \ , , , 40 %av arbetarbarnen går direkt ut på arbetsmarknaden utan någon form av flv grundskolor & e m. m. Orättvisorna i skolsystemet dokumenteras nästan iolika tidningsartiklar, utredningar och undersökningar, på olika nivåer genomhela vårt samhälle. Jag tycker att det är att man tar de härundersökningarna på allvar och ger resurser till de kommuner som behöver meraresurser för att avhjälpa och motverka de ekonomiska och sociala skillnader sombarnen i vårt land lever under. Den förstärkningsresurs som var till för att man skullekunna fördela pengar mera rättvist och efter behov ute i kommunerna räcker intealls till. Man kan bara göra ett studiebesök i en söderkommun - det skulle jagvilja rekommendera Hans Nyhage att göra - och konstatera att det inte fungerar.Kvaliteten i utbildningen är väldigt ojämn. Det vill vi från vänsterpartietkommunisterna råda bot på. Vi har väckt de här motionerna för att förbättraskolsituationen för de elever i vårt samhälle som har det allra sämst ställt. HANS NYHAGE (m): Om jag får börja med det senaste anförandet,så låt mig bara konstatera att de bekymmer som vi har på skolans områdeinte är grundlagda . Det ligger mycket längre tillbaka itiden. Då befann sig moderata samlingspartiet sannerligen inte imajoritetsställning och kunde utforma skolpolitiken. Bekymren grundar sigalltså på längre tillbaka i tiden fattade beslut. Jag har gjort studiebesök i en söderort och sett att alltinte fungerar som det borde. Det är jag alltså fullt medveten om. Det var justdärför vi fick det nya statsbidragssystemet med förstärkningsresursen somskulle kunna sättas in och som också sätts in på skolområden där man har svårabekymmer. Men kontentan av det resonemang vi för är ända att detstatsfinansiella läget inte tillåter oss att plussa pä med de mångmiljonbelopp,för att inte säga miljardbelopp, som kommunisterna förordar. Där måste vi somtar ansvar för landets ekonomi säga nej. Tar inte vi det ansvaret kan det få enände med förskräckelse för hela vårt skolsystem - det vågar jag påstå. Jag är fullt på det klara med attdet inte är bra på alla områden i vår skola. Det finns brister, och dem skall vi försöka rätta till.Jag upprepar vad jag sade : De bristerna grundar sig inte på den politik som förts från den borgerliga regeringens sida - grunden för dem ligger längre tillbaka i tiden. Det tar tid att rätta till saker och ting. Den borgerliga regeringen, som sannerligen inte kan beskyllas för passivitet på skolans område - jag tyckte att nu bekräftade att han hade fel i det 188 påståendet - arbetar med all kraftför att komma till rätta med problemen. Jagräknade upp en rad åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med dem. När det gäller de 102 miljonerna är det ofrånkomligen såatt det utslaget blirden personalförstärkning som jag nämnde, nämligen ungefären person till var fjärde skola. Jag konstaterar att inte svaradepå vilka löner man hade tänkt sig att de här människorna skulle ha. Deskulle juuppgå till ungefär 1 500. Dessutom tror jag att det är en överdriven tro på att enökad personaltäthet skulle lösa alla problem. Det är en lång rad konkretaåtgärder inom skolan själv som måste till för att man skall kunna lösaproblemen - inte minst en ökad elevaktivitet och elevmedverkan är nödvändig,för att ta ett exempel. Jag är inte alldeles övertygad om att man löserproblemen på det sätt som socialdemokraterna tror att man kan lösa dem på. Jag tror att vi alla är överens om att det behövs ökadeanslag till skolan. Men även på detta område måste vi visa den återhållsamhetsom är nödvändig med tanke på landets ekonomi. Det är det direkta skälet tillatt vi från utskottsmajoriteten inte har kunnat biträda det socialdemokratiskayrkandet om dessa 102 miljoner. Vi skulle alltså vilja öka anslagen till skolani nästan obegränsad utsträckning, om bara samhällets ekonomi så tillät. görinte samhällets ekonomi det, och därför tvingas vi säga nej. Detta nej måste visäga när det gäller önskemål på en lång rad områden, önskemål som kan ligga ossmycket varmt om hjärtat. Bidrag till driften av grundskolor m. m. INGA (vpk); Jag vill fråga Hans islyhage varför detalltid är de sämst ställda i samhället som skall visa denna återhållsamhet ochsom alltid skall betala mest i skilda sammanhang. Hans Nyhage sade att detfinns litet bekymmer i den svenska skolan. Jag tycker att han tar väldigt lättpå den här frågan och på all den dokumentation som visar att situationen ärkatastrofal för många elever. Det visar bl. a. den anpassade studiegången. Påvissa skolor hänvisas av eleverna till anpassad studiegång. På andraskolor är det ända upp till var fjärde elev. Dessa siffror är helt oacceptabla. Hans Nyhage sade också att det här är bekymmer som liggerlångt tillbaka i tiden. Det är visserligen sant, och vi från vänsterpartietkommunisterna påtalade också dessa orättvisor och oacceptabla förhållandeninnan den borgerliga regeringen trädde till. Men de ekonomiska och socialaorättvisorna har förstärkts genom den borgerliga regeringens politik på dessaområden. Jag sade att de orättvisor som hade påvisats i olikaundersökningar och utredningar var oacceptabla. Men de är också av sådan artatt t. o. m. en borgerlig regering borde kunna råda bot på dem. I stället föratt i abstrakta ordalag tala om normer som man vill införa, så bör man skapasådana ekonomiska förutsättningar att arbetarbarnen garanteras samma materiellavillkor i den obligatoriska skolan som de övriga barnen har. Jag tycker inteatt det är för mycket begärt. Nr 138 (): Q . . Herr talman! Jag noterar att Hans Nyhage i sitt andraanförande anslog en 7 m-riI9S0 annan ton. Det tror jag också ärnödvändigt om han skall argumentera vidare i den härfrågan. Hans argumentering är motsägelsefull när han säger att DA ,11 A (, socialdemokraterna bara basar på och har en överdriventilltro till att mer /fA-)/(T personal skall kunna lösa skolansproblem. I nästa andetag säger han nämligen att vi kunde ge skolannästan hur mycket pengar som helst bara inte m. m. ' - j f t detstatsfinansiella läget sade ifrån. Hans Nyhage måste bestämma sig för vad hanvill. Antingen behövs mer personal eller också behövs det inte. Att vi skulle ha en överdriven tilltro tillpersonalförstärkningar är ett uttalande som det är litet konstigt att få hörafrån det parti sorn under större delen av har talat om vikten avmindre klasser och fler lärare ute i skolorna. Uttalandet är också märkligt medtanke pa att det kommer från en företrädare för det parti som iregeringsförklaringen skrev in att klasserna skulle göras mindre.Visserligen sprang man ifrån den delen av regeringsförklaringen med hänvisningtill att det var ett skrivfel - i och för sig en anmärkningsvärd sak i svenskparlamentarisk historia. Hans Nyhage skall ha klart för sig att just ärdet parti som hårdast har drivit kravet på fler lärare ochmindre klasser. Det har man gjort ända till dess man kom i regeringsställningoch skulle omsätta orden i praktisk handling. Då räckte man inte längre till. Sedan frågar mig om lönesättningen för demänniskor som skall arbeta i skolorna med hjälp av de nya resurser som vi villställa till förfogande. Det är inte så svårt att svara på den frågan. Jag troratt Hans Nyhage själv inser vilket svar som måste ges. Lönesättningen skallnaturligtvis följa gällande avtal. Jag sade också i mitt första anförande attvi räknar med att detta skall medföra att mellan 1 000 och 1 500 människorkommer in och arbetar i skolan. Detta beror i sin tur på vilka kategorier detkommer att handla om. Om man strikt följer den fördelning somlänsskolnämndsresursen innebär, blir resultatet två tredjedelar pedagogiskpersonal och en tredjedel övrig personal. Då hamnar man någonstans mellan 1 000och 1 500 människor. Svårare än så är det inte. Hans Nyhage säger att han har besökt en söderkommun. Detpåpekade jag också för honom i mitt anförande. Han var i i går och såghur problemen där tornar upp sig. skulle med vårt förslag få 30 nyatjänster , Hans Nyhage sade att man införde det nya statsbidragetför att komma till rätta med denna typ av problem. Vi kan nu konstatera, bl, a,efter undersökningar, att man inte har löst dessa problemoch inte kommit till rätta med dem. Vi skall snart starta ett nytt skolår. Dåvill naturligtvis de enheter som har stora svårigheter få ett stöd från demänniskor som annars pratar så varmt om att ge stöd till skolan och till deutsatta. som jag förut sade, den effekten att dessakommuner erhåller den största hjälpen. Sedankryper Hans Nyhage undan och säger att problemen i skolan Jag tror att vi förflackar debatten något om vi 190 argumenterar på så sätt. Mycket avdet som vi upplever i skolan hänför signaturligtvis till det som jag talade om i mitt inledningsanförande. Eleven Nr 138 upplever problem på sin fritid och i hemmet. Skolans problem aren bildav de Onsd-ipen den problem som finns i samhället i övrigt. Hans Nyhage kaninte med bästa vilja i -i . världenpåstå att de borgerliga regeringarna skulle ha skapat ett mjukare och barnvänligaresamhälle som de har haft folkets mandat att styra Riras tilldriften detta land. Jag tror att Hans Nyhage där kan finna en stor del av förklaringen grundskolor Svårare än så är det inte för dem som vill inse sanningen. Jag noterar vidare, herr talman, att vi har kommit tillden punkt då vi har prövat våra argument mot varandra. Jag tycker att desynpunkter som jag har redovisat i anslutning till den socialdemokratiskareservationen har bekräftats av de inlägg som Hans Nyhage har gjort. Därförkan jag än en gång nöja mig med att yrka bifall till den reservation somsocialdemokraterna har fogat till utbildningsutskottets betänkande nr 26, HANS NYHAGE (m): Att hänvisa till vad som har skett tidigarepå skolans område är inte att krypa undan, utan det är att konstatera denverklighet som ligger bakom de problem som vi har . Det hindrarsjälvfallet inte att vi nu skall göra allt vad vi kan för att komma till rättamed problemen. Det är vår absoluta skyldighet. Den borgerliga regeringensambition är i högsta grad att försöka lösa problemen. Men det sker inte pånolltid, utan det tar sin tid. Det måste göras mot bakgrund av de statsekonomiskaförutsättningarna. Den biten fär vi aldrig glömma i detta sammanhang. Jag undrar hur många mindre klasser det skulle bli om vifick en vuxen person till var fjärde skola i detta land. Det går ändå inte att föra resonemanget på det sätt som GöranPersson gjorde. Skall man dessutom tillämpa gällande löneavtal, tror jag attantalet människor får reduceras ganska kraftigt, inte minst på lärarsidan, ijämförelse med det tal som nämnde. Pengarna skulle ju räcka tillungefär 1 500 människor, men jag tror att det finns anledning för ompröva sin uppfattning när det gäller det antalet ganska väsentligt. Sedan vill jag bara säga att är någotexceptionellt, något alldeles speciellt. är den i särklass invandrartätastekommunen med invandrare av en lång rad olika nationaliteter och medundervisning på ett stort antal invandrarspråk. Att de speciella svårigheternadär skall jämställas med vad som över huvud taget gäller på skolans områdemåste ändå vara felaktigt. Jag är för min del på det klara med att det måstevidtas särskilda åtgärder för att klara problemen i de kommuner som är alldelesspeciellt utsatta för svårigheter, och det går inte att åberopa att de 102miljonerna skulle kunna klara de här problemen. Slutligen några ord till . Hon upprepade sittpåstående om att det alltid är de sämst ställda som skall stå för återhållsamheten. Det påståendet blir inte mera sant för att upprepar det gång på gång. Verkligheten är den att vi måste alla vara med om att göra begränsningar i 191 Nr 138 våra åtaganden, även på områden därvi inte gärna vill göra begränsning- 7 mni 1q8(1 Den ekonomiska verkligheten ärsådan, och det är av det skälet soin vi har handlat som vi gjort i utskottet, när vi har yrkatavslag på de mycket kraftiga Rid -r y til driften ntgiftshöjningarsom kommunisterna har föreslagit och som socialdemokra- , 1,. terna föreslår med sina 102 milj,kr, m. rn. GÖRANPERSSON (s): Bara några få ord, för att inte Hans Nyhagesfelaktiga påståenden skall stå oemotsagda. Jag sade till Hans Nyhage att det rör sig om 1 000-1 500personer. Det är det första. Det andra vi talade om varde mindre klasserna. Jagpåstod inte att pengarna skulle användas till att göra klasserna mindre.Däremot jämförde jag vår ambition att i praktisk handling ta fram pengar föratt hjälpa dem som har det svårt med det tal som tidigare drev ommindre klasser, av vilket det blev intet i regeringsställning. Sedan sade Hans Nyhage att de kommuner som har problemskall vi medverka till att stödja. Det enklaste sättet att medverka till attstödja de kommuner som har problem är att rösta för den socialdemokratiskareservationen, eftersom den har den här profilen och den här konstruktionen. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 454 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara rned övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkande26 punkt 1 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 454 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 18 Mom. 2 192 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 526 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra Nr 138 propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt Onsdaeen den votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: n , locn Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i gidras till driften betänkande 26 punkt 1 mom. 2 röstar ja, , grundskolor den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 526 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 15 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 454 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande26 punkt 1 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 454 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 302 Nej - 15 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 454 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevotéringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande26 punkt 1 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 454 av m. fl. 13 protokoll 1979/80:137-138 Nr 138 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Onsdaeenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 7 mai 1980 verkställdes votering med omröstningsapparat. Bidrag till driften av grundskolor " '- Mom. 5 Ja - 301 Nej - 15 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanGöran begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande26 punkt 1 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGöran begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 158 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 425 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande26 punkt 1 mom. 6 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 425 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 302 Nej - 15 Mom. 7-12 194 Kammaren biföll vad utskottet idessa moment hemställt. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /80:35 med anledning av motioner om strålskydd. Låt mig inledningsvis vid denna sena timmemeddela att jag inte kommer att yrka bifall till min motion, om det nu är någrafler som undrar än de som redan har varit och frågat mig. utsätter sig svenska folket verkligen frivilligtför en massiv radioaktiv dos.