prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Däremot är del intelika självklart alt just de produkter som omfattas avlivsmedelssubventioner alltid skall vara de enda. Av naturliga skäl kan intemånga livsmedelsgrupper tillföras, men del vore sannolikt felaktigt attutesluta en prövning av huruvida livsmedelssubventioner kunde omfatta ocksåsvenskfångad fisk. Grönsaker torde däremot av handelslekniska skäl inle kunnatillföras den livsmedels- Enligt vår mening skall följaktligen en god kostupplysningav olika skäl ta sikte på konsumtion av en allsidig kost av produkter frånsvenskt lantbruk. Dessutom - och kanske är det minst lika vikfigt - börkostupplysning i långt högre grad än fidigare inrikta sig på måttlig konsumtionav såväl mat som dryck. En sådan politik skulle ha förutsättningar altuppfattas positivt och således få bred anslutning från olika grupper i vårtsamhälle. Jag hade frän början tänkt att yttra migendast över denna enda punkt i utskoltsbetänkandet, oeh jag avsåg göra det föratt markera den vikt vi i moderata samlingspartiet fäster just vid sambandetmellan den fastlagda jordbrukspolitiken och den del av livsmedelspolifiken somvi nu berör. Med hänsyn fill de inlägg som gjordes här i debatten förett dygn sedan vill jag nu också framföra några synpunkter beträffande det somdå sades. Således kan jag inte undgå alt notera de kraftiga angrepp som SvanteLundkvist i går riktade mot den beslutade jordbrukspolitiken och motjordbruksminislern för hans förmenta producentvänliga inriktning. Jag vill päden här punkten begränsa mig till all ställa en fråga lill är det i den dagsaktuella jordbrukspoliliska situationen som ger stöd förden uppfattningen atl jordbruket med den nu förda jordbrukspolitiken har fåttoförtjänta favörer? Räntesubventionerna var en annan fråga, varom utskottet ärenigt i sin skrivning men som ändå berördes tidigare här i debatten. Det ärviktigt atl slå fast några principiellt grundade tankar kring detta problem.Således står vi bakom de särskilda åtgärder som förbereds för specielltskuldsatta yngre lantbrukare. Det är ulan tvivel på det sättet alt brukare somstartat sitt förelag tämligen oförtjänt kastats in ien svår ekonomisk situation. De har helt enkelt inte kunnat överblicka ens dennärmaste framliden. Att dessa lantbrukare får etl stöd tycker vi är riktigt. Alt - såsom jag möjligen kunde tolka - också fortsättningsvis ge liknande stöd till särskilt skuldsattabrukare är däremot långt mera äventyrligt. Således mäsle man hålla i minnet attsamhället pä olika sätt försökt dämpa prisstegringen påfasligheter i landet. En åtgärd som den vi nu diskuterar skulle ju fä raktmotsatt effekt. De värsta galenpannorna, för sådana torde finnas, skulle jufaktiskt få samhällets stöd för inte alltför välbetänkta fastighetsaffärer. Moten sådan politik vänder vi oss bestämt. Slutligen, herr talman, vill jag med få ord berörapropositionens förslag om pristillägg i fläskprodukfionen. Från SvanteLundkvist har vi fått höra att förslaget rent av skulle motverka sitt syfte.Det är förvånande att behöver misstro förslaget pä det sättet.Vi är ju, såväl producenter som konsumenter, alla betjänta av alt vi har balansmellan tillgäng och efterfrågan i fläskproduktionen. Däremot står jordbruketensamt för kostnaderna för ev. överprodukfion. Följaktligen finns det ingenanledning tro alt vi som här i kammaren närmast företräder jordbrukarsidan idenna Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 14 protokoll 1979/80:164-165 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. debattskulle ha något som helst skäl att försvara elt system som vi inte trodde pä.Jag har för min del ingen anledning all ifrågasätta atl den utformning medpristillägg som genomförs skulle få en annan och sämre effekt än dendifferentierade slakldjursavgifi som var omnämnd jordbrukspolitiskabeslut. Jag har inle någon anledning alt beröraövriga punkter i utskottets betänkande, då andra representanter frånregeringspartierna tidigare berört dessa. Jag ber att få yrka bifall lillutskottets betänkande i samtliga moment. SVANTELUNDKVIST (s) replik: Fördelförsta vill jag lill iLjung säga alt när det gällde frågan om de jordbrukare som vi är överens ombefinner sig i särskilda bekymmer just nu har utskottet enhälligt ullalat sig.Av utskoltets skrivning framgår atl vi är överens om atl inom ramen för demedel som ställs till jordbrukets förfogande försöka att få till stånd enfördelning i syfte atl hjälpa dem som oförskyllt har drabbats av svärakapitalkostnader. Vidare framgår det att vi är överens om det angelägna i i det sammanhanget inser att del gäller investeringar som verkligen harvaril motiverade samt det angelägna i att man ser till atl sådana effekter somskulle kunna återverka på markpriserna motverkas. Det råder alltså ingenoenighet i utskottet på den punkten. frågar mig vad det är som får mig att sägaalt den nuvarande jordbrukspolitiken har inneburit väldiga favörer för producenterna.Vad jag i går i mitt inlägg hävdade var alt jordbruksminislern enligt minuppfattning väljer lösningar på de jordbrukspoliliska problemen medutgångspunkt i producenternas intressen. Jag menar att han borde vidga siltperspektiv när del gäller att se pä frågan hur vi skall klarajordbrukspolitiken. Jag anförde vad vi diskuterade oeh vilka delademeningar som då rådde när det gällde målsättningen. Jordbruksminislern sadenämligen då att del i första hand var inkomstutvecklingen för jordbrukarna somskulle vara huvudsyftet med jordbrukspolitiken. Vi förfäktade att huvudsyftetmed denna naturligtvis måste vara att trygga livsmedelsförsörjningen i det härlandet pä etl sådant sätt att konsumenterna kan köpa livsmedel av god kvalitetoch till rimliga priser och atl de människor som arbetar inomjordbruket får en rättvis andel av den levnadsstandard som vi kan uppnå i dethär landet. Anledningen till att jag nu tagit upp frågan är att ettförslag på nytt ligger på bord. Syftet med detta förslag är all viskall vidta åtgärder för att motverka riskerna för ett överskott iproduktionen. Men förslaget från jordbruksminislern resulterar i en premie föralt uppmuntra fläskproduktion i familjejordbruket. Det vittnar om att man ickesätter in åtgärderna i deras rikliga sammanhang. Därför fär vi inte heller delresultat som vi borde eftersträva. GRETHELUNDBLAD (s) replik: resonemang om en samordnadlivsmedelspolitik var mycket intressant. Jag hoppas verkligen all vi färtillfälle att komma fillbaka till det resonemanget. Det är väl sent att nu taupp en längre diskussion om det. Jag skulle ändå något vilja kommentera på Uvsmedelssubventionernas roll när det gäller att generellt främjaen mer näringsriklig kosthållning hos en stor del av befolkningen. Jag avvisarfaktiskt inte utan vidare förslaget om en subventionering även när det gällerfisk och grönsaker. Om man kunde ändra förädlings- och distributionssystemettror jag att det skulle vara möjligt. Det är trots allt en paradox att vi oftamed stora överskoll producerar sådant som näringsforskarna anser atl vigenerellt sett borde äta mindre av. måste vi ändra detta produktionssätt.Det mäsle också vara en uppgift för den svenska livsmedelspoliliken och densvenska jordbrukspolitiken att medverka till alt sådana livsmedel inleproduceras i övermätt. En av orsakerna till atl de kanske används i övermått avkonsumenterna är att livsmedelssubventionerna från början var avsedda alt geslimulans till ökad konsumtion. De har också medverkat lill alt ge jordbrukarnaökade inkomster. Subventionerna ger alltså slimulans både i förhällande lillkonsumenterna och i förhållande till jordbrukarna när det gäller produktion.Del är någonting vi tillsammans måsle försöka ta itu med, gärna på etl balanseratoch odramatiskt sätt, men vi måste la upp del. Vi kan inte stå fill svars medatt år höra vad näringsforskarna och vår egen sjukvårdsminister sägerom hur vi borde lägga upp kostvanorna och så handla precis tvärtom i vårjordbrukspolitik. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. ARNEANDERSSON i () replik; Får jag först med några fä ord bemöta någotav vad sade. Om hon lyssnade på milt anförande borde hon hamärkt att jag undvek - för att inte få en polemik om den ena eller andra varansförträfflighet - att mycket starkt betona vilken vikt vi fäster just vidsambandet mellan jordbrukspolitiken och ett rikligl kosthåll. Ett riktigtkosthåll för goda svenskar kan knappast läggas på annan grund än vad detsvenska jordbruket erbjuder. Därefter kan vi titta på vilka livsmedel sommöjligen kan omfattas av livsmedelssubvenlioneringen. Följaktligen sade jag atl jag inte utesluter att enprövning kan ge vid handen att det också tekniskt är möjligt atl låta fiskenkomma in i bilden. I övrigt undvek jag att tala om den ena eller andra varansförträfflighet. När det gäller inlägg vill jag säga altjag egentligen inte behöver försvara jordbruksminislern, eftersom han finns härsjälv. Men det var ju betecknande att undvek att svara päfrågan vad det är i dagens aktuella jordbrukspolitik som föranleder en debattom huruvida jordbruksministern ger företräde ål den ena eller andra gruppen, ätkonsumenter eller producenler. Dagens situation för den svenske jordbru- Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. karen ärinle sådan atl det finns någol underlag för atl beteckna jordbrukspolitiken somproducentvänlig. Svenskt jordbruk dras med utomordentligt svåra problem. Manskulle kunna visa sin omsorg om den pä ett bättre sätt än genom atl klanka päjordbruksministern för aU han skulle ha en producenlvänlig syn, någol somdessutom är felaktigt. () replik; Jag förstår att inle lyssnadepä mitt anförande i går. Vad vi talar om är vilka åtgärder vi måste vidta inomjordbrukspolitiken för att fä det resultat vi eftersträvar frän såväl jordbrukarnassom konsumenternas synpunkt. I går talade jag icke om favörer, utan om atljordbruksministern ensidigt väljer lösningar som så atl säga passar förproducenternas intressen. Jag fär väl upprepa det svar jag gav . Vi har på bord etl sådant exempel. Vi diskuterar hur viskall begränsa risken för elt överskott i fläskprodukfionen. Sedan LRF gjortsig påmint har det hela slutat med att vi fåll ett förslag att premieraproduktionen av fläsk i familjejordbruket. vet lika väl som jag atl vi dä får ensituation där vi å ena sidan har en rabatlering av storproducenterna ifrånslakteriernas sida och å andra sidan en från staten given premie tillsmåproducenterna. kan man väl då inte nå det resultat som egentligenvar avsikten med åtgärden, nämligen att försöka begränsa risken för överskottinom fläskproduktionen. Vad vi i stället gör är egentligen att vi med dellasystem permanentar elt överskott och därmed också den typ av grispremier somman vill införa. Jag menar att man under sådana förhållanden gjort klartatt man ser för snävt på hur man skall välja lösningar. Vi skall salsa på vårtfamiljejordbruk sä att del blir bärkraftigt, men vi har också anledning att haen mening om vilken inriktning pä produktionen vi skall ha. Del skall inte varasä att satsningen för att göra familjejordbruket bärkraffigl skall genomföraslill varje pris, oberoende av vad vi får för resultat i den produktion somskall fram. GRETHELUNDBLAD (s) repUk: Jag tror inte att man så lätt skall avfärdamöjligheterna att förbättra folkhälsan med hjälp av ingrepp ijordbrukspolitiken. Jag har i min ena hand ett papper från livsmedelsverket därman direkt framhåller att en för hög konsumtion av fetter kan framkalla hjärt-och kärlsjukdomar, gallsten, bröstcancer och två andra sorter av cancer. Dessa uppgifterär hämtade ur ett material som livsmedelsverket tagit fram för användning ioffentliga diskussioner. I min andra hand har jag ett papper från jordbruksnämnden,där det påvisas att produkfionen av svinkött bara harökat med . Det är väl ganska klart alt de människor som ärintresserade av atl förbättra folkhälsan i måste reagera mot en sådanulveckling och framhålla att vi måsle finna vägar att motverka den. Vi måstealla medverka i arbetet påatt förbättra folkhälsan. Jag är inte pä något sätt negativt inställd lill atljordbruket skall ha en varierad produktion, men jag tycker atl man mäsle setill atl del inte skapas stora överskott pä födoämnen som kan vara farliga förfolkhälsan. i () replik: Jag har utomordenlligl svårt att förstå dennadebatt, eftersom dessa frågor inte alls har berörts av mig. Jag förklarade migberedvillig till en diskussion som skulle gälla andra livsmedelsgrupper än vadsom nu har nämnts, men jag betonade del samband som föreligger. Jagtror att vi kan vara överens om alt det förhåller sig så. Det som sade var mera intressant. Det ärriktigt all inte använde ordet favörer, men han sade attjordbruksminislern ensidigt väljer lösningar som är lill förmän förproducenterna. Jag vill ställa en fråga till : Vilkenfördel skulle jordbruket ha av en lösning som främjar överproduktion? - det ärju jordbruket som står för kostnaderna för överskottet. Vilka motiv tror SvanteLundkvist skulle föreligga för en sådan lösning, som ingen gagnas av? KanSvante berätta det för kammarens ledamöter! Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Talmannen anmälde atl anhållit alt tillprotokollet fä antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. BÖRJESTENSSON (fp): Huvudsyftet i jordbrukspolitiken skall varaatt tillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landeten ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbaragrupper uppnår. Vidare bör jordbrukspolitiken ha till mål all fillgodosekonsumenternas berättigade krav pä säker tillgång lill livsmedel av högkvalitet till rimliga priser. Insatserna från statens sida skall också främjafortsatt rationalisering av jordbruket. Därvid skall uppbyggandet av rationellafamiljeföretag vara en viktig sak. Ekologiska och miljömässiga aspekter skall beaktas.Jordbrukspolitiken skall medverka i en akfiv regionalpolitik. Del är alltsåfråga om flera delmål för jordbrukspolitiken. Oeh det jag nu har sagt är delvisciterat ur regeringens proposition 1977/78:19 om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken. , liksom också , behandladedenna proposifion . Del är mot bakgrund av dessa av antagnaprinciper för jordbrukspolitiken som jordbruksnämnden, ,jordbruksutskottet och kammare har alt ta ställning när det gällerreglering av priserna på jordbruksprodukter. Det är just detta som kammaren nuhar att besluta om. förslag i proposifionen grundar sigi huvudsak på jordbruksnämndens förslag, och jordbruksutskottets arbete i frågaom prisregleringsdelen i propositionen har i regel inte varitsärskilt omfattande. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1 är har dock jordbruksutskottet hafl atl behandla intemindre än tjugotalet motioner frän samlliga partier. Detta kan jämföras med niomotioner i samband med utskottets motsvarande behandling . Av förraårets motioner väcktes åtta under den allmänna motionstiden och endast enmotion i samband med propositionen. I är är av tjugotalet behandlade motionerfem väckta med anledning av propositionen. De övriga femlon motionerna väcktesunder den allmänna motionstiden. Vid förra årets behandling av motsvarandeproposition, signerade av dåvarande jordbruksministern , fick vi iutskottet två reservationer till kammarens behandling. har vi fyrareservationer. Jag är inte säker på vilka slutsatser man skall dra av den ökadeomfattningen av motioner och reservationer i denna fråga. Är del etl uttryckför en ökande motsättning mellan producenter och konsumenter är det inle bra.Hur som helst är det angeläget all uppmärksamma att det förhandlingsresultatsom uppnåtts, på del ganska hårt reglerade område som jordbruksprissättningenutgör, ifrågasätts i sä många avseenden, vilket ju sker . Jag vill härmed yrka bifall till hemställan idess helhet i jordbruksutskottels betänkande nr 47 och därmed avslag päreservationerna frän socialdemokraterna. vill jag understryka viktenav atl håller fast vid de mäl för jordbrukspolitiken som fastlagts avtidigare . har vid sin behandling hafl att taställning till flera viktiga mofioner om näringsfysiologiska frågor. Utskottetdelar uppfattningen atl en ökning av insatserna för att förbättra kostvanornaär någonting angelägel. Även om hithörande frågor primärt faller utanförjordbrukspolitikens ansvarsområde, finner utskottet det naturligt all man isamband med överväganden rörande produktionsinriktning och prissättning inomprisregleringens ram också beaktar de näringsfysiologiska synpunkterna. Vid behandlingen av motsvarande proposition förra åreterinrade utskottet om alt regeringen dä tillsatt en beredning förlivsmedels- och näringsfrågor. Beredningen är etl rådgivande och informerandeorgan ål regeringen. Till beredningen, där väl jordbruksministern ärordförande, har knutils företrädare för bl. a. berörda myndigheter,producenterna, livsmedelsindustrin och konsumenterna samt näringsfysiologeroch matexperter. I beredningen skall behandlas frågor som berör helalivsmedels- och närings-området, från råvara till färdig produkt ochkonsumtion. Avvägningen av livsmedelssubventionerna bör också vara enfråga som kan behandlas i beredningen. I en kommentar till beslutet omtillsättning av beredningen anförde dåvarande jordbruksminislern del var angelägel all beredningen snart kunde komma i arbete. Han anfördeall en förändring av kostvanorna borde eftersträvas av två skäl. Del ena varkostens inverkan pä folkhälsan och det andra behovet av atl mera långsiktigtöka vegetabiliekonsumlionen med hänsyn lill den globala livsmedelssilualionen.Utskottet uttryckte sin stora tillfredsställelse med alt den nya beredningenför livsmedels- och näringsfrågor tillsatts. sade också viddetta fillfälle att det för kommande överväganden i vad gäller a. livsmedelssubventionernas storlek och inriktning olvivelakfigtskulle vara av värde om även fick en mera allsidig redovisning avresultaten av pågående överväganden rörande livsmedelssubventionernas effekterpå konsumtionsinriktning och kostvanor. I årets proposition finns en bilaga som innehåller statensjordbruksnämnds rapport om livsmedelssubvenlionernas effekter. Däremot tordeinte proposifionen innehålla nägon direkt redovisning frän beredning förlivsmedels-och näringsfrågor. På s. 10 i propositionen erinrarjordbruksministern om det arbete som har påbörjats vid enberedning för livsmedels- och näringsfrågor som tillsattes är 1978. Hanunderstryker där att i beredningen ingår experter på områdel och all genomberedningens arbete regeringen kommer alt få ett bredare underlag för sinaställningstaganden till olika frågor inom livsmedelspolitiken. Angeläget är därvidalt belysa vilka medel som kan användas för att styra konsumtionen med hänsyntill bl. a. kost- och näringsaspekter. Del vore angeläget all få en redovisningav hur arbetet bedrivs i beredningen om livsmedels- och näringsfrågor. De mångamotionsyrkandena i näringsfysiologiska frågor samt utskottels mycket posilivauttalanden om motionsvis framförda synpunkter understryker att de redovisningaroch resultat som vi kan komma atl fä från nämnda beredning är mycket viktiga. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. MÄRTAFREDRIKSON (c): Kostvaneundersökningar under 1970-lalel visaratt mänga människor i värt land äter fel. Synpunkter på detta har tidigaretagils upp i debatten i anledning av det jordbruksutskottets belänkande som nubehandlas. Jag vill göra några kommentarer. använde vi konsumenter ca 50 miljarder tilllivsmedel. Under rubriken livsmedel finns varor som inte är mal. Mer än 5miljarder av de ca 50 gick lill snask och konditorivaror, 3 miljarder tillkaffe, 3 miljarder till öl och läsk, för aft ta några exempel. Det är inte såsäkert att det är wa/ew vi blir överviktiga och sjuka av! Bilden på kammarens bildskärm visar fyra olika mellanmål,som var för sig ger lika mycket energi, ca . Alternativensnäringsvärde kan det finnas anledning att reflektera över. Och någon frågarsäkert: Vem äter en tredjedels chokladkaka? Det är nödvändigt att vi alla har kunskaper om mat och atlvi själva kan laga till den, oavsett kön. Kunskap behövs i tidig ålder.Näringsfysiologer räknar nu dem som inte vet något om mat och matlagning tillde resurssvaga grupperna - de som är utsatta för sjukdomar. Har man någorlunda kunskaper om mat och matlagning, harman större chanser till god hälsa, gott humör och god ekonomi. Med mer sådankunskap skulle också landets handelsbalans bli bättre. Vi borde exempelvisanvända hela grisen som en tillgäng. Som det nu är, vill många här i landetinle ha framdelen, varför myckel av den går på export, och bakparter importerasi stället. Sä någraord om kostcirkeln, som visas på skärmen. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. kostcirkeln.Köttet är vår förnämsta järnkälla. Alltför många människor har järnbrist. Järnger oss selen. Selen är ett ämne som är nödvändigt för oss. Den modernaforskningen visar på ett samband mellan järnbrist och hjärt- och kärlsjukdomar.Jag har i mitt anförande nämnt költet, därför atl kött fått framstå som någolvi inte skulle behöva. Ordet skräpmal har nämnts. Del finns ingen skräpmat.Skräpet är inle mal. Vi mäsle ha posiliva attityder till mat. ärnödvändigt, mal är gott, oeh matglädjen är vikfig. Atl enskilda människor kan behöva speciell mat och attnågra är känsliga för en del sådan är ett särskilt område som jag inte här gårin på. Men jag vill poänglera att kunskap om mat är något betydelsefullt. Altäta litet av mycket, lagom ofla, kan tillsammans med motion dvs. rörlighet varaen bra grund för vår goda hälsa. Det har varil så mänga påståenden oeh återtagnapåståenden om vad vi lämpligen bör äta. Äter vi från hela kostcirkeln, får vipå etl enkelt sätt all den näring vi vanligtvis behöver. All den mal som ingåri kostcirkeln är viktig för oss. Men äter vi för mycket - av vad mat det sedanvara mä - är del inte alls underligt att vi ådrar oss skador av olika slag. Jag vill mycket kortfattat göra ett parkommentarer till de frågor som har behandlats i detta ärende. Först vill jag erinra om alt det beslut omjordbrukspolitiken slogs fast att den skulle ha till syfte och mål att främjafamiljelantbrukel. förutsätter då att man i störredelen av landet bedriver någon form av animalieproduktion. Den kraftigautbyggnaden av den storproduktion som har skett både inom ägg- ochfläskproduklionen motverkar satsningen på familjelantbruk. Genom att begränsautbyggnaden av storproduktionen kan vi ge utrymme för ökad animalieproduktionvid utvecklingsbara företag. Det är särskilt mofiverat av det skälet att detöverskott som måste exporteras genom det prisregleringssystem som vi har sänkeravräkningspriserna till producenterna. Överskotten verkar med andra ord som enpress pä avräkningspriset. Det är mot den bakgrunden man skall se beslut1977 om alt en styrning av animalieproduklionens utbyggnad skall ske. Denskulle utformas sä atl de större producenterna fick bära en större andel avöverskotlskost-naderna än de mindre besättningarna. den 1 januari 1979har vi etl sådant system inom äggproduktionen. I den proposition som nubehandlas föreslås atl motsvarande system införs för fläskproduktionen från den1 . Förslaget är alltså ett fullföljande av jordbrukspolitiskabeslul, även om den tekniska lösningen avviker något frän vad man dä tänktesig. Bakgrunden är att vi har elt stadigvarande överskott påfläsk som f. n. kräver ca 70 milj. kr. Del sänkeravräkningspriset, men den som ökat sin produktion oeh som på så sätt verksamtbidragit till exporlkoslnaden drabbas f. n. inte härdare av delta än den somproducerat mindre ochhållit sig på en nivå. Den tekniska lösning som valts innebär altproducenterna upp till en viss nivå - ett visst antal grisar, om man sä vill -får ett pristillägg, som sedan trappas av eller faller bort vid en produktionöver den fastställda nivån. Om systemet skall fungera som en effektiv broms förutbyggnaden av stora företag sä måste nog skillnaderna mellan högsta och lägstapristillägg vara ganska betydande. Jag utgår frän atl jordbruksnämnden ser tillatl sä blir fallet och atl systemet kan börja tillämpas frän den 1 januarinästa år.