prot · G309155 · 1979-12-31 00:00:00 — Skolplikteninträder sent i jämfört med flertalet andra länder. torde varatill nackdel för barnen i den högre förskoleåldern. Erfarenheterna Nr 155 visar att sexåringar normalt har god förmåga att lära sig läsa och skrivaoch den dessutom har ett spontant intresse för en sådan, mer systematisk inlär- 28mal 1980 ning, Barnomsorg m. m. De befinner sig i en receptiv ålder, som det finns allanledning ta vara på. Därmed undviker man också en viss"lektrötthet", som har iakttagits hos den åldersgruppen i förskolan. Vår höga skolpliktsålder har knappast någon pedagogiskmotivering. Den är snarare ett uttryck för vad som bedömdes lämpligt i en tidmed långa skolvägar och bristfälliga transportmöjligheter. För vissa barn frånmer slutna miljöer utvecklades kanske också beredskapen för skolans förhållandennågot långsammare, torde däremot de allra flesta sexåringar vara mognaatt börja i - individuella hänsyn måste dock alltid tas. Skulle det gå att vinna förståelse för tanken på en medett år genomsnittligt sänkt skolpliktsålder vore genomförandet inte någotstörre problem. Man kan exempelvis ta in 14månadskullar i i stället för 12, Det innebär visserligen vid varjeintagning ett ökat barnantal med , men det är mindre än den naturligavariationen mellan små och stora årskullar. Man bör givetvis passa på när vibefinner oss i en svacka i det avseendet. Efter den här perioden har sextvåmånadersför-skjutningar ägt rum, och sexåringarna är inne i . Att jag har tagit upp denna tanke beror således påsekundäreffekterna för barnomsorgen. Om flertalet sexåringar finns igrundskolan, kommer ett stort antal platser inom barnomsorgen att frigöras ochstå till de yngre barnens förfogande. En årskull är ca 100 000 barn. Det ger enbelysning av förslagets innebörd för barnomsorgens del. Och detta som resultatav en förändring, vars syfte är att ge sexåringarna en för dem bättre anpassadmiljö och verksamhet, ett rikare innehåll under ett viktigt år i derasutveckling. Ett förslag av den härkaraktären kräver naturligtvis utredning och analys. Men jag har med dettainlägg önskat rikta uppmärksamheten på en fråga, som visserligen behandlas avutbildningsutskottet men vars konsekvenser bör observeras även av alla dem somsysslar med barnomsorgens utformning i vårt land. INGA (vpk): Det pågår ett väldigt pingpongspel medkvaliteten på daghemmen och fritidshemmen. 1978 var , centerpartietoch kommunisterna överens om vissa krav på kvaliteten. Vireserverade oss i ett betänkande och krävde att skulle fastställabindande normer för kommunerna i väsentliga frågor. Särskilt underströk dessatre partier vikten av normer när det gäller gruppstorlek och personaltäthet. Visade; "Regeringen bör utarbeta erforderliga författningsbestämmelser omförskolans kvalitetsfrågor." Det var påden tiden. Då gick socialdemokraterna emot detta krav - och Nr 155 förstås. görsocialdemokraterna ett försök att hjälpa upp den kvaliteten inom barnomsorgen. Det är behjärtansvärt. 28 maj1980 socialdemokraternas reservation,ävenom vi tycker att det är alldeles för litet Barnomsorg '8 ''" konstatera, herrtalman, att kommunisterna är det fyj enda parti som har varit konsekventi denna fråga. Vi har krävt konkreta åtgärderför att förbättra kvaliteten. De övriga partierna sviker gång efter annan.Speciellt sviker man när man befinner sig i den ställningen att man verkligenskulle kunna göra något för att förbättra kvaliteten inom barnomsorgen. kommunisterna har i många omgångarföreslagit ökad personaltäthet och minskad gruppstorlek, alltså sådana åtgärdersom är de viktigaste om man vill förbättra kvaliteten. Att kvaliteten är dåligpå många håll inom barnomsorgen har belagts av olika utredningar.Personaltätheten är för låg och barngrupperna för stora. Bl, a, har planeringsgruppenför barnomsorg redovisat detta förhållande såsom sin allra senaste utredning.Det är förstås barnen som far illa av den dåliga kvaliteten inom barnomsorgenoch det nonchalanta spel som socialdemokraterna under vissa tider och deborgerliga partierna under andra tider bedriver. Jag vill avge den förklaringen att vi kommer att stödjaden socialdemokratiska reservationen. Men det skall klart framgå att det pågårett pingpongspel med kvaliteten inom barnomsorgen från tid till annan. När detpassar tar man itu med dessa frågor, men sedan springer man ifrån sina förslag.Det är barnen som far illa av detta, Den fråga som vi nu behandlar är om man skallha ett särskilt anslag på 50 milj, kr,, så att kommunerna skall kunna sökabidrag hos till särskilt kvalitetshöjande åtgärder i vissaspeciella fall. De frågor som tar upp om mera allmänna riktlinjerför personaltäthet, gruppstorlekar och annat får vi återkomma till . Dåhoppas jag att vi har ett förslag från regeringen att ta ställning till. När talarom den ståndpunkt som folkpartietintog 1978, vill jag påminna om vad vi har gjort för att följa uppden. som ensamt bildade regering, och således ocksåhade ledningen för , tog vi fram en departementspromemoriasom belyste de här frågorna. Den var också ute på remiss, och jag utgår frånatt den nu kommer att ligga till grund för den proposition som den nuvaranderegeringen har utlovat. Syftet med den var just att belysa kvalitetsfrågornaoch få fram förslag till åtgärder som skulle öka möjligheterna att få engodtagbar kvalitet på barnomsorgen över hela landet. Vi vet attkvaliteten på barnomsorgen inte är tillfredsställande överallt, men vi vetockså att den är mycket växlande. Om man skall föra en realistisk diskussionom de här frågorna, måste man också vara medveten om det ekonomiskaläge som både kommuner och stat lever i, Vi tycker att det 172 är viktigt i det ekonomiska lägetatt barnomsorgen och långtidssjukvården Det avspeglar sig också i kompletteringspropositionen; iett läge där man den stortsettmåste sätta stopp för utvecklingen på alla områden, lyfter man fram barnomsorg och långtidssjukvård som de verksamheter som skall få Det är ett uttryck för den vikt som vi läggervid de frågorna. Men jag tror att man gör barnomsorgen en otjänst på längresikt, om man rn. m. inte vill medverka till att noga pröva utgifterna inom detområdet. Det sägs också i kompletteringspropositionen att man skall nogastudera hur resurserna används och med bevarad kvalitet försöka att användaresurserna bättre. Det innebär bl. a, att man inte bara kan tala om allmännariktlinjer för personaltäthet och gruppstorlekar, där man mäter antaletinskrivna barn och antalet anställda, utan man måste också studera hurresurserna används i praktiken. Det skall man enligt min uppfattning inte göra på ettsådant sätt att man laborerar med överinskrivning eller någonting som hotarkvaliteten. Men vi måste vara beredda att också ganska fritt pröva, hur manskall lägga om organisationen för att kunna försvara den stora satsning påbarnomsorgen som riksdag glädjande nog har varit ense om ochsom också kommunerna har visat sig vara beredda till. Om vi skall få förståelse' hos allmänheten för attfortsätta att låta barnomsorgen komma främst, måste vi också kunna visa att viverkligen använder resurserna pä ett effektivt sätt. Annars kommer vi att få enstark motreaktion, det är jag övertygad om. Här har vi ett gemensamt ansvar attinte bara ropa på högre procenttal och högre personaltäthet och allt detta,utan också vara beredda att sätta oss ner och studera hur det fungerar ipraktiken och om vi kan utnyttja resurserna bättre. Det är bl, a, den diskussionen som vi får ta upp ,men det är alltså inte den frågan som är uppe till behandling här , INGA (vpk): Bevare oss för den promemoria som GabrielRomanus här pöste över-den borde han egentligen skämmas för! Den är alltsåsvaret från den borgerliga regeringen på löftena om att utfärda bindande normerför kommunerna när det gäller kvalitetsfrågorna inom barnomsorgen, I promemorian föreslås inte en enda bindande norm. Tvärtomvill man ta bort den enda norm som finns . den s. k. ytnormen. Det är vadman har gjort i den promemorian, och det är ingenting att pösa över utan istället någonting som borde beklaga. Är det den promemorian somskall ligga till grund för höstens diskussion om kvalitet, då kan man verkligenmisströsta. Det sägs i reservationen att de 50 miljonerna bör kunnabidra till att man kan öka personaltätheten. Vi tycker att detta är vällovligt, eftersom en ökad personaltäthet behövs på många håll. Men vi menar att det inte räcker med att föreslå 50 miljoner. Det behövs sådana konkreta åtgärder som kommunisterna föreslår, om man verkligen skall komma någon vart i den här frågan, men en bit på väg kan man naturligtvis komma 173 Barnomsorg m. m. med dessa 50 miljoner. Sedan vill jag säga att det sker en social nedrustning utei kommunerna. I min kommun är det en tendens att öka gruppstorlekarna. Manskall ha ett ökat resursutnyttjande, heter det. Det innebär att man låterfritidshemsbarnen och deltidsbarnen dela på samma rum, och följden blirnaturligtvis att man får en försämrad kvalitet. Det finns också tendenser attöka gruppstorlekarna totalt sett ute i kommunerna, därför att utbyggnaden avbarnomsorgen är så katastrofalt låg att man måste göra någonting för att minskakön till daghemsplatserna. När man skall försöka tillgodose efterfrågan pådaghemsplatser får alltså kvaliteten komma i kläm. Med den regeringspolitik somförs kommer det att bli ännu värre på båda dessa områden, och vi fårförsämringar såväl när det gäller kvantitet som när det gäller kvalitet. GABRIELROMANUS (fp): När argumentationen är svag, tillämparsomliga metoden att höja rösten och använda skällsord. Det är den reflexion mangör när man lyssnar till senaste inlägg. Jag vill inte påståatt promemorian var något underverk,men närdet gäller statens krav på kommunerna innebar den ändå en viktigförskjutning, så till vida att man lättade pä kraven i fråga om yta och lokaleroch i stället ökade kraven i fråga om personal och gruppstorlekar. Det var ettuttryck för den syn som i varje fall vi i har på kvalitetsfrågorna,dvs. att det är personalfrågorna, som är viktigast i sammanhanget. Så till resonemanget att om vi skall kunna fortsätta attsätta barnomsorgen främst, måste vi också visa en viss beredvillighet attskärskåda hur kommunerna använder resurserna. Om har någon som helstförståelse för detta resonemang, så dolde hon det mycket skickligt i sitt senasteinlägg. INGA (vpk): Jag höjer inte rösten på griind av att jaghar brist på argument - tväitom, jag skulle kunna göra ytterligare ett långtinlägg i den här frågan-utan om jag talar högt berör det på att jag har enganska tunn röst. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 46 punkt 1mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIvar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 159 Stöd till idrotten, m. m. Mom. 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 497 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 46 punkt 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 497 av m. fl. Vid otnrösthing genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter hä röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 299 Nej - 19 Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Stöd till idrotten, m. m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1979/80:30 medanledning av propositionerna 1979/80:100 såvitt gäller anslag till stöd tillidrotten och 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 såvitt gäller anläggningsstöd till idrotten jämte motioner. I proposition 1979/80:100 bil, 13 ()hade regeringen under punkterna 1 1 och I 2 (s, 159-167) föreslagit riksdagenatt Nr 155 1. till Stöd till idrotten:Organisationsstöd m, m, för /81 Onsdagenden anvisa ett reservationsanslag av143 ,, 28 maj1980 2, godkänna de riktlinjer för stödtill mindre idrottsanläggningar som förordats i propositionen. Stöd tillidrotten - ''" 'öd till idrotten:Anläggningsstöd m, m, för /81 m. anvisa ett reservationsanslag av , I proposition 1979/80:125 bil, 7() hade regeringen under punkt 4 (s, 32-37) föreslagitriksdagen att 1, godkänna de ipropositionen förordade förslagen för avslutande av statens extraordinäraengagemang i , 2, till Stöd tillidrotten; Anläggningsstöd m, m, på tilläggsbudget III till statsbudgeten /80 anvisa ett reservationsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna : 1979/80:284 av m, fl, (s), 1979/80:586 av m, fl,(vpk), vari yrkats att skulle uttala sig för och hos regeringenhemställa om förslag till en semester- och rekreationsfond, att förvaltas avfackföreningarna och finansieras genom en särskild avgift på företagensomsättning, 1979/80:650 av m, fl, (s), 1979/80:733av m, fl, (s), 1979/80:862av (), 1979/80:967 av m, fl,(s, c), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 2 delvis) hemställts att riksdagenskulle anhålla att regeringen kom med förslag som syftade till attfjällsäkerhetsrådet lokaliserades till , 1979/80:1248 av (båda vpk), vari yrkats 1, att riksdagenhemställde att regeringen upptog förhandlingar med vissa Bohuskommuner angåendeen försöksverksamhet med ökat statligt stöd till kommunala satsningar påfritidsanläggningar/semesterbyar inriktade på bred turism. 2, att riksdagenhemställde att regeringen gav tilläggsdirektiv till utredningen om denstatliga rekreations- och turistpolitiken i enlighet med vad som anförts imotionen, 1979/80:1252 av m,fl, (s), vari yrkats att skulle anhålla att regeringen skulle 1. utarbeta ett konkret handlingsprogram för hurriktlinjerna från rekreationsberedningens rapport insatser för turism och rekreation skulle förverkligas när det gällde de primära rekreationsområdena, 2. förändraenmansutredningen om den statliga rekreations- och turistpo-lifiken till enbredare parlamentarisk utredning med oförändrat krav på ett skyndsamt arbete, 3. ge utredningentilläggsdirektiv att föreslå åtgärder mot att attraktiva områden inom deprimära rekreationsområdena privatiserades. Stöd till idrotten, m. m. 1979/80:1887 av m. fl. (c), 1979/80:1891 av m. (vpk), vari yrkats att beslutade 1. att underanslaget Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. anslå ett med 7 250 000kr. 2. att hosregeringen hemställa om förslag till reservationsanslag om . 3. att hosregeringen begära förslag till arvodesbestämmelser för idrottsledare ienlighet med motionens förslag, 4. att hosregeringen hemställa om förslag fill extra stöd till glesbygdsidrott m. m. för"ett rundare Idrottssverige" i enlighet med vad som anförts imofionen, 5. att hosregeringen hemställa om åtgärder för ett särskilt aktivitetsstöd till klubbarmed kvinnoidrott i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hosregeringen hemställa om förslag om extra samhällsstöd för idrottsklubbarsbreddverksamhet, 7. att hosregeringen hemställa om en utredning om statliga stipendieformer och socialtrygghet åt idrottsutövare på elitnivå, 8. att hosregeringen begära förslag till statligt stöd till kommuner förhandikappanpassning av idrottsplatser och lokaler, delsden med anledning av proposition 1979/80:125 väckta motionen 1979/80:1971 avSven m. fl. (s), vari yrkats att hos regeringen skulleanhålla om att åtgärder skulle vidtas i syfte att fullföljdesenligt de ursprungliga intentionerna med den sociala profil som tidigarefastlagts av . 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:100 och med avslag på mofion 1979/80:1891yrkande 1 till Stöd till idrotten; Organisafionsstöd m. m. för budgetåret1980/81 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå mofion 1979/80:1891 yrkande 2 om ett särskilt anslag fill . 12 protokoll 1979/80:154-155 Stöd till idrotten, m. m. 3. aft riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1891 yrkandena 3, 4, 5, 6, 7 och 8 om ökatsamhällsstöd till olika idrottsändamål, 4. att riksdagengodkände de riktlinjer för stöd till mindre idrottsanläggningar som förordatsi proposition 1979/80:100, 5. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:862 om statsbidrag till plastbeläggning av70-metersbacken vid Riksskidstadion i , 6. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:967 yrkande 2 såvitt gällde lokalisering avfjällsäkerhetsrådet, 7. att riksdagenskulle avslå mofion 1979/80:1252 yrkande 1 om ett statligt handlingsprogram förturism och rekreation, 8. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1887 om ett utvecklingsprogram för turism ochrekreation, 9. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:284 om statliga insatser för utbyggnad av Högakusten som rekreationsområde, 10. att skulle avslå motion1979/80:650 om en översyn av bestämmelserna för bidrag till turism ochrekreation, 11. att skulle avslå motion1979/80:733 om planeringsinsatser i inom , 12. att skulle avslå motion1979/80:1248 yrkande 1 om ökat statligt stöd till kommunalafritidsanläggningar, 13. att till Stöd till idrotten: Anläggningsstödm. m. för /81 anvisade ett reservationsanslag av , 14. att med bifall till proposition1979/80:125 och med avslag på motion 1979/80:1971 godkände de i propositionen förordade förslagen för avslutande av statens extraordinära engagemang i , 15. att till Stöd tillidrotten: Anläggningsstöd m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten /80 anvisade ett reservationsanslag av , 16. att skulle avslå motion1979/80:1248 yrkande 2 om tilläggsdirektiv till utredningen om den statligarekreations- och turisfpoliti-ken beträffande alternativa former för samarbetemellan samhället och olika folkrörelser, 17. att skulle avslå motion1979/80:1252 yrkande 3 om tilläggsdirektiv fill utredningen om den statligarekreafions- och turistpolifi-ken beträffande åtgärder mot privatisering avattraktiva områden inom de primära rekreationsområdena, 18. att skulle avslå motion1979/80:1252 yrkande 2 om förändring av enmansutredningen om den statligarekreafions- och turistpolitiken till en bredare parlamentarisk utredning, 19. att skulle avslå motion 1979/80:586 ominrättande av en av fackföreningarna förvaltad semester- och rekreationsfond. 1. beträffande lokalisering av fjällsäkerhetsrådet avGeorg , , , i Kumla,och (alla s) som ansett att utskottet under 6bort hemställa att som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna Nr 155 med anledning av motion 1979/80:967 yrkande 2, såvitt nu var i fråga,anfört den om lokalisering av fjällsäkerhetsrådets centrala kansliresurser, 2. beträffande avslutande av statens extraordinäraengagemang i a\ , , , , i Kumla, ochMaja (alla s) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa att med avslag på proposition 1979/80:125 somsin mening gav till känna för regeringen vad reservanterna med anledning avmotion 1979/80:1971 anfört om statens fortsatta engagemang i projektet. Stöd till idrotten, m. m. 3. beträffande vissatilläggsdirektiv till utredningen om den statliga rekreations- ochturistpolitiken samt ändrad sammansättning av utredningen av ,, , i Kumla, (alla s) som ansett att utskottet under 17 och 18 borthemställa 17. att skulle bifalla motion1979/80:1252 yrkande 3 om filläggsdirektiv till utredningen om den statligarekreafions- och turistpolitiken beträffande åtgärder mot privafisering avattraktiva områden inom de primära rekreationsområdena, 18. att riksdagenskulle bifalla motion 1979/80:1252 yrkande 2 om förändring av enmansutredningenom den statliga rekreations- och turistpolitiken fill en bredareparlamentarisk utredning. LARS-INGVARSÖRENSON (s): När jag föddes levde drygt 2 miljonermänniskor i och av det svenska jordbruket. har strukturrationaliseringenskurit bort nio tiondelar av den bondebefolkningen från dess ursprungliga liv inärhet till naturen med dess rikedom i årstidernas växlingar, i växande ochutslocknande grönska, i jordens och växternas dofter som skiftar med dygnetoch vindarnas rörelser och som är olika efter vårens tysta och livgivande regn,efter somrarnas kraftfulla åskregn och efter höstarnas fuktiga och tröstlösaevighetsregn. Den befolkningen hade också tillgång i sin dagliga gärning tillkustlandskapens och fjällhedarnas karga skönhet och skogslandskapensöverväldigande och täta närhet till grönska, grenverk och djurliv och till soloch vindar över slättlandskapen. Vad som skett med bondebefolkningen har sin motsvarighet iupplösningen av fiskenäringen och av de gamla bruksmiljöerna. Svenskarna hargenom den inre migrationen tvingats att leva i nya miljöer, och det har gåttfort. Större delen av koncentrationen till industri- och tätorter hargenomförts under en generation. Våra pensionärer har till stor del minnen frånsin barndom av livet där ute i de svenska landskapen med dess närhet till ljusoch luft men också till en rikedom av upplevelser och en djupare förståelse avsambanden mellan våra liv och en natur som för allt fler framstår som enomistlig men alltmer svåråtkomlig och exklusiv tillgång. Stöd till idrotten, m. m. Utbytet av omflyttningen har varitmateriellt. Närheten till naturen hade sitt pris, som många då som måstebetala med djupaste armod och fattigdom och med hårt slit. Men fattigdomen påden tiden, som vi för ingen del vill ha tillbaka, hade också sin rikedom, engång åskådliggjord av den gamle socialisten och förre landshövdingen i BohuslänPer i berättelsen om torpargumman som efter besöket hos kungen i depraktfulla gemaken uppe i här i blev tillfrågad av envaktmästare om hon någonsin sett något vackrare och svarade att jodå, det hadehon visst det, och det var bara ett vanligt majregn. Man måste veta något om detorra vårarna nere vid för att förstå hur nytta kan förenas med nöjeoch därmed känna med den torparhustrun och inse att också den materiella rikedomsom vi har har sitt armod. återfinns huvuddelen av den omflyttade bonde- ochfiskebefolkningen i städernas och tätorternas industrier och i den offentligasektor som vuxit fram ur utslagningen genom industriernas höjda produktivitet.Bara i mitt har mer än halva befolkningen flyttat från norr omUddevalla till söder därom och finns nu till större delen koncentrerad tillUddevalla- och Göteborgsregionerna. Jag har försökt teckna den här bilden som bakgrund tillden debatt kring kulturutskottets betänkande nr 30 som vi nu skall ha, eftersomdet till stor del handlar om försöken att tillgodose den omflyttadebefolkningens behov av inte bara sol, ljus och frisk luft, instängda som de äri sina stadsgetton med dess ofta skämda och hälsovådliga luft, utan också avall den andra rikedom som finns därutanför i de svenska landskapen, med dessunika tillgångar till naturupplevelser. De hårt arbetande människorna i de nyabefolkningskoncentrationerna har självfallet behov av den rekreation som kan gesbara genom tillgången till liv, hälsa och pånyttfödelse därute i de svenskalandskapens rikedomar. är det inte det gamla bondesamhällets fattigdom ochhårda slit som utarmar människorna och hindrar dem att uppleva rikedomen inärheten till naturens och landskapens skönhet och rikedomarna inaturupplevelserna. Det har i en skådad omfattning skapatsmateriella resurser som kan fördelas så att alla i befolkningen kan få sinrättmätiga del av de tillgångar som ligger i den svenska naturen. Det som i daghindrar oss att lösa det problemet ligger på det politiska planet. Det är ettfördelningsproblem. Det går att lösa, men svårigheterna kan växla över tiden,som vi skall få se.