prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. 8 protokoll 1979/80:114-116 Nr 115 Vid oniröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens f) A I ledamöter ha röstat för ja-propositionen. n -1 inon rösträkuins verkställdcs votcrinciiied omröstninsjisapparat. 9 april1980 - '' ning gavföljande resultat: Mom. 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 18Vissa vallagsfrågor m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:43 med anledning av motioner i vissa vallagsfrågor m.m. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:178 av och (bådafp), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om utredningav frågan om slopande av poströstning på valdagen, 1979/80:222 av m. fl. (s), varihemställts att skulle anhålla att regeringen framlade förslag somsamordnade bestämmelserna i vallagen och kommunallagen för utseende avkommunfullmäktige-suppleanter, 1979/80:260 av m. fl. (s), vari hemställtsatt skulle anta av motionärerna framlagt förslag till 14 kap. 19 Svallagen. 1979/80:262 av och (bådafp), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla att niotionenöverlämnades till vallagskommittén, 1979/80:1042 av och (båda fp),vari hemställts att hos regeringen begärde att den parlamentariskakommitté som tillsatts för översyn av vallagen även borde behandla frågan omett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat vid val tillkommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. 1979/80:1045 av och (bådas). vari hemställts att hos regeringen begärde en ändring i 2 Svallagen i enlighet med vad som anförts i motionen, innebärande attbestämmelserna om poströstning ändrades så att röstning på postanstalt inomriket fick ske t. o.m. före valdagen, samt 1979/80:1563 av m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen begärde förslag till ändring avvallagens bestämmelser om kommunindelning i valkretsar. Utskottet hemställde att skulle 1. a) med anledning av motionerna 1979/80:178, 222. 260.262 och 1045 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga om uppdrag till 1978 års vallagskommitté, b) med anledning av motionerna 1979/80:1042 och 1563 somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga om uppdragtill vallagskommitté. 2. med anledning av utskottets initiativ som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört i fråga om utredning beträffande förutsättning arna för att upphäva val. Vissa vallagsfrågor m. m. Reservation hade avgivits av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 1 b) borthemställa attriksdagen skulle avslå motionerna 1979/80:1042 och 1563. Det råder enighet om betydande delar av detbetänkande som har lagts fram. Bakom utskottets yrkanden under punkterna 1 aoch 2 står även utskottets socialdemokrater. För min egen del vill jag peka påtvå av de utredningskrav som här har förts fram. Det ena kravet gäller förhållandetmellan kommunallagens och vallagens bestämmelser om utseende av suppleanter förkommunfullmäktige. Bestämmelserna stämmer inte helt överens med varandra, ochdenna brist på överensstämmelse har åstadkommit mycket bekymmer i kommunerna.Flera ärenden har gått till valpröv-ningsnämnden. Frågan har tagits upp i tremotioner. I en av dessa finns t. o. m. förslag till ny lagtext. Utskottet harinte velat stanna vid någon bestämd lösning; än mindre har man velat binda någon lagtext . Men man stryker under att enharmonisering mellan kommunallagen och vallagen bör komma till stånd på denpunkten. Det andra kravet gäller den koppling som görs mellanvallagen och i de nuvarande bestämmelserna. Jag hade tänkt motionerai detta ärende under den allmänna motionstiden, men eftersom inte alla ärendenvid den tidpunkten var avgjorda inom valprövningsnämnden och eftersom en motionfrån min sida kunde uppfattas som ett ställningstagande före slutbehandlingenav ärenden inom nämnden avstod jag från detta. Däremot tog jag upp ärendet ikonstitutionsutskottet, och jag kan nu glädja mig åt att ett enhälligt utskotthar tagit ett initiativ på området. De nuvarande bestämmelserna innebär nämligen att frågan ombrottsligt förfarande kan komma att prövas dels av valprövningsnämnden, dels avallmän domstol. kan av tidsskäl inte alltid avvaktadomstolsbehandlingen. Följden kan bli att nämnden och domstolarna kommer tillolika resultat vid prövningen av om det förekommit brottsligt förfarande. Attåstadkomma avvägningen mellan vallagen och är dock mycket svårt.Hittills har vi inte lyckats finna någon annan lösning än Vissa vallagsfrågor m. m. den som denuvarande bestämmelserna bygger på. Men jag vill gärna framhålla att det vorelyckligt om man kunde komma fram till en ordning, sä attvalprövningsnämnden inte direkt behöver ta ställning till om det förekommitbrott. Utskottets borgerliga majoritet har fogat till tvåmotioner som aktualiserar ändringar i valsystemet vid kommunalfullmäktigevalen.Det är olyckligt att man kopplat samman dessa ärenden. För min del hade jagönskat att man kunnat skjuta på dessa motioner och då behandlat demtillsammans med andra motioner som avser valsystemet. Men tydligen fanns det brådska bland de borgerliga; man ville få en snabb utredning så attförslag kunde framläggas i så god tid att nya bestämmelser kunde prövas vid1982 års val. Jag vill då erinra om att vi alltid sökt resoneraoss fram till lösningar, som stöds av så många som möjligt när det gällerbestämmelser av detta slag. De utgör nämligen ett av fundamenten för denkommunala demokratin. vill man i kraft av sin majoritet få till stånd enutredning, och man vill väl söka utnyttja en majoritet som man tror att man harpå eller till att genomföra en förändring. Jag tror attdet vore olyckligt om man sloge in på den vägen. I stället bör man försökaresonera sig fram till lösningar, precis som vi gjorde . Låt migfå erinra om att vi då resonerade mycket med varandra om de här bestämmelserna.Dessa resonemang mynnade ut i att de fyra största partierna här i riksdagenblev eniga om den ordning som gäller. Det skedde 1975. har det väckts motioner i detta ärende. De harregelbundet avstyrkts av och avslagits av kammaren.Senast skedde det . Visserligen hade ett särskiltyttrande, men inte heller de tillstyrkte motionerna utan hänvisade till denringa erfarenheten av det gällande valsystemet. plötsligt förenar sig deborgerliga inom om att begära en utredning. Det sker pågrundval av motioner från enskilda folkpartister och centerpartister - läggmärke till att det inte är den borgerliga regeringen som tar initiativ tilldetta, utan det är de borgerliga i som gör det pågrundval av dessa enskilda motioner. 1979 förklarade man att man inte ägdetillräckliga erfarenheter. Har då kommunalval gett oss nyaerfarenheter som gör det nödvändigt att nu snabbt ompröva reglerna?Konstitutionsutskottet kunde av tidsskäl inte undersöka vad som hänt påområdet. I motionerna finns ingen statistik. I folkpartimotionen anförs det ettenda exempel, hämtat från . I centerpartimotionen talas det i allmännaordalag om detta. Vad som nämns i folkpartimotionen är att valutslaget i Falköpinginte svarar mot den proportionalism som man vill eftersträva. Man har funnitatt fått "betala" mer än andra partier för sina mandat.Detta är i och för sig rikfigt. De lösningar som sedan föreslås i de båda motionernastrider mot varandra. I centerpartimotionen finns f. ö. en kritik av denordning som förordas i den folkpartistiska motionen. Enligt minuppfattning är denna kritik fullt berättigad. Går man ut ifrån den tankegång som bestämmerfolkpartimotionen, nämligen att ungefär lika många röster skall stå bakom varjemandat, tvingas vi ha mycket stora valkretsar. Jag har inte hört någon föreslåatt vi skall skapa större kommuner för att uppnå en större proportionalitet pådetta område. Motionärerna tänker sig då att till kommunerna flytta över denordning som gäller i fråga om riksdagsval och landstingsval, nämligen att manskall ha fasta mandat och utjämningsmandat och på det sättet åstadkomma en vissutjämning. Det är naturiigtvis en möjlig lösning. Men det hade varit mycketintressant om man i folkpartimotionen fört ut tankegängen på något sätt. Jagkanske får lyssna till en skiss till den föreslagna ordningen här i kammarennär den nu inte kommit i motionen. Skall man tvingas valkretsindela alla kommuner för att nåden här ordningen? Har man ingen valkretsindelning lär man sannerligen intekunna få några utjämningsmandat, såvitt man inte skall ha utjämningsmandatmellan olika kommuner - men det har ingen föreslagit. Förslaget får också andra konsekvenser, som Sven-ErikNordin utvecklat i sin motion och som han kanske också kommer att framställahär i talarstolen, nämligen att systemet leder till att de partier som har sinaväljare jämnt fördelade i en kommun har större möjlighet att få mandat änpartier som är förankrade i någon del av kommunen. har vi relativt storakommuner, och det händer att opinioner till förmån för ett visst parti finns ibara en del av en kommun. Denna opinion skulle komma till sämre uttryck ikommunfullmäktige med den föreslagna ordningen än vad som är fallet. Vi vetatt det finns landsbygdsdelar i kommunerna, och man vill gärna ha företrädareför dem. Det finns vidare industrisamhällen insprängda i landsbygdskommuner,och man vill gärna att det skall finnas också företrädare för dem. Den synpunkten måste ställas emot uppfattningen om att manskall ha så hög grad av proporfionalitet som möjligt inom kommunerna. Här kommer också frågan om valkretsarna in. Den centerpartistiskamotionen går ut på att man skall ha större valkretsar. Det är en enklarelösning än den folkpartistiska, men även den kräver ett resonemang. Det är intesäkert att dessa större valkretsar alltid leder till större proportionalitet. Vi kommer då in på något som det resoneras om ganskamycket i dessa sammanhang, inte minst när det gäller riksdagsval, nämligen aftman inte får ha så stora valkretsar att inte väljarna uppfattar de valda somsina företrädare. Mot varandra står sålunda kravet på proportionalitet ochkravet på förbindelse mellan väljare och valda. Jag har här fört resonemang fram och tillbaka. Jag hargjort det därför att jag saknar sådana resonemang i utskottets betänkande. i en så komplicerad fråga begärt en utredning hade man bort föranågra resonemang. Man borde ha jämfört de lösningar som presenteras imotionerna och ställt dem mot den ordning som råder och även funderat överom det finns andra uppslag. Vissa vallagsfrågor m. m. Nr 115 Det är möjligt att vi hade kunnatresonera oss fram till ett enigt betänkande Onsdaeen den " ' P °' '" " bråttom när den här fråganbehandlades. 9 anril1980 ' " bråttom med de andrafrågorna, och det instämde jag i, men jag gjorde det inte i det här fallet. Och vill jag faktiskt varna för att man i Vissavallassfrå- fortsättningen skall driva detta ärende med stor brådska. eor m m Frågorna är, som framgår av mittanförande, mycket komplicerade. hartidigare lösts under stor enighet. Men det går inte att åstadkomma en sådanenighet om man snabbt skall pressa igenom ett system som man inte ens har kunnat skissera. Detvå motionerna går, som jag redan nämnt, i var sin riktning. konstitutionsutskottethar inte anvisat någon lösning. I denna situation har jag funnitdet riktigast att utskottet avstyrker motionskraven på utredning och att kammaren också avslår dessakrav. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som finnsfogad Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som framgår av utskottsbetänkandet harkonstitutionsutskottet behandlat ett knippe motioner i vallagsfrågor. Eftersomvi befinner oss i det läget att en utredning pågår med uppgift att göra enallmän översyn av vallagen, varvid vissa av motionsuppslagen redan har aktualiserats,har utskottet inte tagit ställning i sak till motionerna - man gör bara ettfillkännagivande i utredningsfrågan. Jag skall därför inte närmare kommenteramotionerna nr 178, 222, 260, 262 och 1045. Om det sedan är möjligt att helteller delvis tillgodose motionärerna får vi se när översynsarbetet är färdigtoch frågorna kommer åter på kammarens bord. Däremot vill jag i likhet med den enighet som präglat utskottsinitiativet beträffandeangelägenheten av att skapa bättre regler när det gäller förutsättningarna ocharbetsgången för att upphäva ett val. gällande ordning är intetillfredsställande. Det är exempelvis inte rätt mot väljarna i Hallsbergskommun att de skall behöva sväva i ovisshet - så länge som varit fallet den härgången - om huruvida ett kommunfullmäktigeval skall upphävas eller inte. Den nuvarande kopplingen mellan brottsbalk och vallag ärinte bra. Jag har därmed inte sagt att frågan är lättlöst. I en fråga är utskottet inte enigt. Detta framgick av HildingJohanssons anförande. Socialdemokraterna motsätter sig en utredning om valsystemet i kommunfullmäktigevalen. Jag noterar att man i reservationen avvisar tanken mycket kärvt och korthugget. Man hänvisar till beslut och säger: "Inget har inträffat som ger anledning till annatställningstagande." Det ligger nära till hands att fråga sig om bakgrunden kan vara socialdemo kraternas inställning till småpartierna. Det är ju småpartierna som ibland 118 missgynnas i det nuvarandesystemet. Och naturiigtvis kan förekomsten av småpartiervara ett problem. Men riskerna med småpartier och partisplitt- Nr 115 ring finnsnog mest på riksdagsplanet. Landets styre bör inte förlamas genom Onsdagenden Exemplen från andra länder är avskräckande, g Av detskälet har vi ju i det här landet skapat ett valsystem för riksdagsval _ medfyraprocentsspärr och utjämningsmandat. På det kommunala planet är problemet mindre. Deproportionella valen f. , inom kommunfullmäktige gör det möjligt att väljaeffektivt arbetande nämnder och styrelser. Där uppstår inga regeringskrisertill följd av partisplittring. Däremot kan det sprida sig en känsla av maktlöshetom småpartier, trots ett hyggligt röstunderlag, helt utestängs eller måstebetala ett onödigt högt pris för sina mandat. Reservanterna säger att det nuvarande valsystemet vidkommunfullmäk-tigevalen fyller högt ställda krav på proportionalitet. Det ärriktigt när det gäller tre fjärdedelar av landets kommuner. Men problemetställer sig annorlunda i det 70-tal kommuner som är indelade i valkretsar. Därhar utfallet givit skiftande grad av proportionalitet mellan avgivna röster ocherhållna mandat. I vissa fall - jag utgår från valutslaget - harmajoritetsförhållandet i kommunfullmäkfige blivit ett annat än vad som skullesvara mot rösterna i väljarkåren. Sådana utslag väcker förundran hos menigeman. Huvudfrågan är om man skall gripa tag i problemet. Vi harnu flera vals erfarenheter som underlag, och enligt utskottsmajoritetens meningär det att göra en prövning av det nuvarande systemet, särskilt som enallmän översyn av vallagen pågår. Om jag avslutningsvis skall framföra en personlig meningom hur frågan skall lösas, så tror jag att ett system med treprocentsspärr ochutjämningsmandat inte blir en fullgod lösning. Om jag går fill statistiken för1979 års val skulle det visserligen lösa ett problem i - vpkskulle då bli representerat - men det skulle skapa ett annat problem iSollefteå och kommuner, där inte skulle ha blivitrepresenterat om vi haft treprocentsspärr och utjämningsmandat. Grundproblemet ligger nämligen i själva valkretsindelningen,och där måste sägas att 15 mandat som minimum i en valkrets är ett för lågt talom man verkligen vill uppnå högt ställda krav på proportionalitet. Jag har noterat att har varit mycketförsiktig i sin argumentering. Han har sannerligen inte sprängt några broareller grävt några diken. Jag vill ta fasta på det. Även om rösterna faller påett visst sätt, kan det finnas förutsättningar för resonemang . Jag troratt det är möjligt att hitta en lösning. Och jag vill understryka att det ärmycket betydelsefullt att partierna är ense när man skapar nya regler somgäller valsystemet. Det är en tradition som vi har haft här i landet, och denskall vi fortsätta med. I den andan vill jag sluta, även om jag naturligtvis, herrtalman, yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Nr 115 () replik: Onsdaeen den " talman! Efter stillsamma anförande vill jagvädja g oppjilOöH '" honom på två punkter. Min första vädjan är att han som ordförande i den utredning som har hand Vissa vnllaasfrå- ' dessa frågorfill en början koncentrerar uppmärksamheten på de formella brister som vidlåderdet nuvarande systemet, att utredningen klarar upp förhållandet mellankommunallag och vallag och att man kanske får en bättre ordning än dennuvarande i fråga om överklagande av val och i förhållandet mellan brottsbalk,kommunallag och vallag. Min andra vädjan är: Ha inte för bråttom med frågan omvalsystemet vid kommunfullmäktigeval! Jag hade faktiskt hoppats att vi skulleha haft litet mindre bråttom i utskottet och kunnat resonera om detta. Enligtmin mening bör en utredning av detta slag, som rör något av fundamenten för denkommunala demokratin, föregås av en diskussion inom utskottet av det slag somvi hade när vi skrev om partiella grundlagsreformer och därmed kunde ge engrundval för utredningen på ett annat sätt än som kunnat ske. Sven-ErikNordin måste väl hålla med mig om att de två motioner som har väckts intestämmer överens med varandra utan tvärtom står i strid med varandra. Nog hadedet varit bra att på den punkten få en kommentar från utskottet. Jag äröppen för resonemang. Men låt oss då gå ut ifrån att vi måste ha valkretsar ide stora kommunerna, eljest är det omöjligt att lösa problemet. Tänk erStockholm som en enda valkrets! Det skulle, synes det mig, vara en ganskabesvärlig ordning. Och utjämningsmandat slår så olika. Alla studier som hargjorts pekar i den riktningen. Man får helt enkelt väga olika saker motvarandra. Därför hade jag hoppats att de som har talat för detta systemskulle ha presenterat en skiss för oss. Jag är inte rädd för småpartier på detkommunala området, men proportionaliteten får inte leda till att exempelvis endel av en kommun blir ställd utanför därför att man har ett system som gynnarpartier med en jämn fördelning över hela kommunen. Sedan undrar jag om viverkligen skall räkna som ett småparti, för vilket man skall hasärskilda regler för att det skall kunna få representation exempelvis iFalköping. Jag bedömer inte på det sättet. () replik: Det är som vanligt enbart angenämt att stå påmotsatt sida om barrikaden när det är som står på andra sidan. Jag vill bara som ordförande i den utredning som sysslar med den formella översynen av vallagen betyga att arbetet är så upplagt, att vi just nu koncentrerar osspå att lösa frågan om harmoniseringen mellan vallagen och kommunallagen liksom en del andra angelägna ting. Huruvida uppgiften att utreda valsystemet till kommunfullmäktigeval kommer att läggas på vår kommitté vet vi inte. Utredningsväsendet ligger ju i regeringens hand. Lägger regeringen denna uppgift på oss tar vi givetvis emot den. Läggs den på en 120 annan utredning är det inte någotfel i det. Jag utgår ifrån|att var denna uppgift änläggs kommer en lösning inte precis att hastas fram. Så ömtålig Nr 115 som denna fråga är kommer den naturligtvis att behandlas efter kontakter Onsdaeen den med partiledningarna. På den punkten tror jag inte att ggpfji logn behöver känna sig bekymrad. Vissa vallagsfrågor m. m. Sedan är det sant att de här två motionerna strider motvarandra. Det är därför som utskottet inte har sagt något annat om dem än får utreda frågan. Argumenteringen får väl prövas av dem som sedan skallgranska motionerna. Jag känner mig helt övertygad om att de argument som jag anförti min motion håller rätt väl. Det har jag ju fått bestyrkt av HildingJohanssons inlägg här. Vi skall naturligtvis behålla en indelning på fleravalkretsar i de kommuner där en sådan behövs - det är inte fråga om någotannat. Jag tror emellertid inte att det är riktigt bra att som i t. ex.Katrineholm dela upp en kommun med 30 000 invånare i tre valkretsar. Det ärinte rätt mot småpartier. HANS i (vpk): Jag tar till orda med anledning av de tvåmotioner som har beståtts det största meningsutbytet här i kammaren, dvs. demotioner som innehåller krav på en översyn av valsystemet vidkommunfullmäktigevalen. Jag gör det inte enbart i egenskap av ledamot av ettsmåparti. De politiska konjunkturerna växlar, och det finns småpartier - bådenuvarande och blivande - som kanske kommer att ha glädje av att den kommunalademokratin och rättvisan i valsystemet utvidgas. I den ena motionen, nr 1042, kritiseras förhållandet attett mandat kan kosta olika många röster för olika partier på grund avvalkretsindelningen. Man säger att ett rättvisare system skulle uppnås ommandaten fördelades på samma sätt som i riksdags- eller landstingsval. Imotionen sägs inget om procentspärrar, men eftersom man önskar en rättvisfördelning av mandaten utgår jag från att man i sitt åberopande av riksdags-och landstingsval inte åsyftar de odemokratiska spärrar på 4 resp. somfinns där. I den andra motionen, nr 1563, kritiseras sammaförhållande, dvs. den orättvisa fördelningen av mandaten i kommunalvalen. Menman påpekar där också att införandet av spärrar i samband med en eventuellförändring skulle slå mycket orättvist mot mindre partier, eftersom ett litetparti kan vara nära ett mandat i en valkrets men hamna under en procentgränsnär resultatet för hela kommunen sammanräknas. För vår del kan jag bara säga.med utgångspunkt i erfarenheter från arbete som ombudsman i ,att just de kommuner som har nämnts - och - är sådana därvi ligger mycket nära mandat och där vi skulle tjäna mycket på att få enrättvisare fördelning. I motionen förespråkar man ändrade regler för minstaantal mandat i en valkrets, så att det blir flera mandat att fördela pervalkrets och på så sätt större chans för en rättvis fördelning i förhållandetill antalet avgivna röster. Trots att motionerna är olika i sin argumentering har deen väsentlig sak gemensam, nämligen att de tar upp den viktiga frågan om en rättvis och proportionell fördelning av mandaten i kommunfullmäktigevalen - dvs. Nr 115 fråga som vi i vänsterpartietkommunisterna drivit . O d ppnden också så långt jag kunnat flnna ihandlingarna motionerat i frågan ,T ., , non men fått avslag. Just avstodvi från att motionera, med hänsyn till att det 9 april1980 " -' skulleläggas fram ett förslag och till att vi då skulle kunna återkomma I/' nllnpsfrå med motioner i frågan. Nuföreligger emellertid två borgerliga motioner, och gor m. m. de harfått en välvilligare behandling av utskottsmajoriteten än vad tidigarevpk-motioner i ärendet har fått. Utskottsmajoriteten säger att de motioner somväckts kan gå vidare till regeringen och bör bli föremål för utredning av 1978års vallagskommitté. Med hänvisning till den uppfattning som vpk tidigare klarthar deklarerat, bl. a. i en motion till 1977/, där det bl. a.sägs att "varje kommun som indelas i valkretsar bör ha ett system medutjämningsmandat, men utan att vara förenat med procentspärr", tycker viatt dessa båda motioner - trots att de står emot varandra - har den viktigagemensamma beröringspunkten att de syftar till en bättre och rättvisare lösningav problemen i samband med kommunalvalen. Vi anser därför att man också kanfölja utskottsmajoritetens förslag. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan HildingJohansson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande 43 mom. 1 b röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHilding begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 19Skattepolitikens inriktning Nr 115