prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — höjde man energiskatten, bensinskatten,priserna på alkohol. Ta de pengarna och lägg här, dä! Det finns allamöjligheter att finansiera barnbidragshöjningar och andra nödvändiga reformer. Men den politiska viljan saknas, både hos desocialdemokratiska riksdagsledamöterna och självfallet också hos de borgerliga.Det senare förvånar mig inte, men att inte socialdemokraterna har angripit detekonomiska systemet förvånar mig verkligen. GABRIELROMANUS (fp): Man kan naturligtvis föra en diskussion ombarnfamiljernas totala ekonomiska situation och hela vårt ekonomiska system,men jag tror att kammaren ursäktar mig om jag inte ger mig in i det just . Jag vill bara framföra den lilla synpunkten, att om manskall tala om barnfamiljernas totala ekonomiska situation och drar in hyror ochskatter, kan man inte hävda att alla förändringarna i den situationenskall kompenseras med just barnbidrag. Även barnfamiljerna omfattas av denskattereform vi skall diskutera . Om hyrorna stiger, stiger ocksåbostadsbidragen. En mängd andra faktorer kommer också in. Man kan alltså inte ta ut barnbidraget som den endaåtgärden från det allmännas sida till förmån för barnfamiljerna och säga attden skall lösa alla deras problem. Det är att gå litet för långt när säger attbarnbidragen inte i nämnvärd grad utjämnar mellan barnfamiljer och andra. Dentotala kostnaden för barnbidragen uppgår till perår. För varje barn får man enligt regeringens förslag . Det är klart att detta betyder någonting för de flesta barnfamiljer. Påståendet i kommunisternas motion att barnbidragen inteföljer kostnadsutvecklingen år felaktigt. Om kostnaderna ökar ochbarnbidraget med J2 %, då ökar värdet av barnbidraget. Undertreårsperioden har kostnaderna ökat , men barnbidraget har ökat med 55 %.Det innebär en ganska avsevärd förstärkning av barnbidragets realvärde. Det är klart att man i allmänna termer kan tala om attfinansiera en höjning, som skulle kosta 1,2 miljarder, genom att slopaförsvaret, genom att bekämpa den ekonomiska brottsligheten, osv. Men för detförsta vet vi att det svenska folkets majoritet vill ha ett försvar, och fördet andra vet vi att det görs stora insatser för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Det är möjligt att man kan få in en del pengar på det sättet,men vi kan ju inte inteckna de pengarna innan de har flutit in. Det är ju f. ö. inte bara denna utgift som vpk vill betalapå detta sätt. I partiledarintervjun i TV under valrörelsen fick , hur man skulle klara finansieringen av de ungefär 30 miljarder somvpk:s alla olika utgiftsförslag skulle kosta. Den frågan kunde han inte svarapå, såvitt jag minns. Man kan inte varje gång man blir ansatt dra in försvaretoch säga att dess pengar skall användas. Så många Viggenplan har vi inte, attde kan klara vpk:s hela reformpaket. Tyvärr finns det inte nu utrymme för denytterligare miljardsatsning som vpk föreslår. Höjning av det allmänna barnbidraget INGA (vpk): Jag tycker att det är viktigt att sätta inbarnbidragen i barnfamiljernas totala ekonomiska situation. Det är då av viktatt diskutera de enorma hyreshöjningar som man just har kommitöverens om. Det år då viktigt att tala om de matprishöjningar som sker efternyår och att diskutera den momshöjning som man kan vänta underförsta Höjning av det allmänna barnbidraget halvåret1980-det lät i alla fall så här i kammaren . Man måste titta påallt detta när man tar ställning till frågan om höjning av barnbidragen. Som jag sade i mitt första inlägg räcker . per barnoch är inte ens till att täcka ökningen av klädkostnaderna för barnen pä grundav att priserna har stigit så kraftigt. Sedan försöker göra gällande att det integör någonting att hyrorna hcijs, eftersom bostadsbidragen i så fall också ökar.Därför blir en hyreshöjning inte kännbar för barnfamiljerna, menar . Men vem är det - med det orättvisa skattesystem som vi har - somfår betala de höjda bostadsbidragen? Det är förstås samma människor - det ärlåg- och mellaninkomsttagarna som får "pröjsa" den biten också. vänder vidare på orden i vår motion ochpolemiserar mot värt påstående att barnbidragen inte följerkostnadsutvecklingen. Bidragen följer inte kostnadsutvecklingen, eftersom 300kr. per barn och år inte räcker för att klara matprishöjningarna,hyreshöjningar och alla andra höjningar sorn de vanliga barnfamiljerna skallbetala. Man kan inte inteckna pengar innan man har dem i handen,säger vidare. Det är riktigt, men man kunde åtminstone börjaatt angripa orättvisor i vårt skattesystem och de orättvisor som blir följdenav den ekonomiska brottsligheten. Man måste börja angripa de frågorna, för därfinns det mycket pengar att göra. Det finns totalt sett pengar i vårt samhälleför alla vettiga och bra reformer som skulle gagna det största flertalet i värtland. Men det är fråga om den politiska viljan, och denna skall förstås kopplastill den ekonomiska politiken. Så är det , och så har det varit . Jag vänder inte på orden, utan jag citerarordagrant ur kommunisternas motion. Där står det: "Detnuvarande bidragssystemet gör att barnbidragen inte på något sätt följerkostnadsutvecklingen." Jag har pekat på att kostnadsutvecklingen under detre varit och att barnbidragen på regeringens förslagunder ökat med . Det är fakta. frågar vem det är som får betala de ökadebostadsbidragen. Hon svarar att det är barnfamiljerna själva som får göra det.Om det vore sant, skulle de också få betala den ytterligare höjning avbarnbidragen som föreslår. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 112 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkande Nr 51 21 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 112 av m.fl. i-------------------- Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 302 Nej - 20 betänkande 1979/80:10 med anledning avpropositionen 1979/80:42 om höjning av det allmänna barnbidraget, m. m., såvittpropositionen hänvisats till socialförsäkringsutskottet, jämte motioner. I propositionen 1979/80:42 omhöjning av det allmänna barnbidraget, m. m., hade regeringen() såvitt propositionen hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet föreslagit att anta i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Propositionen innehöll bl. a. förslagom att studiebidragettill studerande i åldern i gymnasial utbildning höjdes från 208 kr.till . Motsvarande höjning av det föriängda barnbidragetgjordes för de elever i som fyllt . I detta sammanhang hade behandlats dels enmed anledning av proposition 1979/80:42 väckt motion 1979/80:112 av . (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 2) hemställts att riksdagenskulle uttala att studielön borde införas för studerande samtanhålla hos regeringen om förslag därom. dels en med anledning av proposition1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. väckt motion 1978/79:2433 av m. fl. (s), vari såvitt nu varifråga (yrkandena 17 och 18) hemställts att skulle 17. besluta attstudiebidraget och det förlängda barnbidraget inom studiehjälpen den 1 januari1980 skulle höjas med . 18. besluta atttill Studiebidrag m. m. () för /80anvisa, utöver vad regeringen föreslagit i proposition 1978/79:100, ett förslagsanslagav . 1. beträffandehöjning av studiebidraget och det förlängda barnbidraget med bifall till proposifionen1979/80:42 och motionen 1978/79:24.33 yrkandet 17 anta det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. beträffandemedelsanvisning avslå motionen 1978/79:2433 yrkandet 18, 3. beträffandestudielön avslå motionen 1979/80:112 yrkandet 2. RAULBLUCHER (vpk): Fru talmannuvarande studiesociala systemet, med dessbyråkratiska djungel av procentsatser, fribelopp, övre och nedre inkomstgränseroch återbetalningsregler, kännetecknas av svåröverskådlighet och krångel. Detborde ha varit en utmaning för den folkpartiregering som så käckt blåste tillstrid mot byråkratin. "Mindre krångel" stod det på folkpartistiskavalaffischer t. ex. Det finns, redan med tanke på denna egenskap, allanledning att skyndsamt göra något åt detta och ge oss ett bättre studiesocialtsystem. Men, fru talman, huvudskälet till att vpk ihärdigt hållerfast vid och än en gång återkommer med kravet på studielön för studerandeöver är att arbetarnas och de lägre tjänstemännens barn får sämrestudieresultat än barnen från ekonomiskt bättre lottade familjer. Det harbekräftats av en rad larmrapporter och senast i en forskningsrapport frånsociologiska institutionen vid . Jag citerar här dagens nummerav : "Elever som kommer från arbetarfamiljer har generelltsett sämst resultat, sämst utbyte av skolan ur olika mätbara aspekter och ialla slags skolor. Socialgrupp I Il-barn har skolresultat som i medeltal liggernästan en betygsenhet under barnens från socialgrupp 1. Som helhet ligger helaarbetarklassen under den genomsnittliga betygstrean. Sä ser arbetarbarnens villkor ut i den svenska grundskolanenligt en forskningsrapport", skriver alltså . En undersökning som gjorde år1976 visade att av samtliga akademikerbarn, födda under andra hälften av1940-talet, påbörjade uppskattningsvis studier vid universitetoch högskolor av traditionell typ, medan motsvaranade siffra för arbetarbarn äromkring . Bestämmelserna om vidgat tillträde till högre studier komju till för att ge arbetarbarnen en andra chans, men det är fortfarande av dem som har fått sådan behörighet till högre studier som kommer frånarbetarklassen. Det finns ytterligare undersökningar som dokumenterar atthemmiljöns ekonomiska, sociala och kulturella standard är avgörande förskolelevernas studieresultat. Ett sätt att angripa de orättvisorna är attförbättra studiestödet, och det sr i det syftet som vpk reser kravet påstudielön. Ibetänkandet konstateras att liknande vrkanden har framställts vid ett flertal tillfällen under de senareåren och senast behandlats av socialförsäk- Nr 51 ingsutskottet i det avriksdagen godkända betänkandet nr 16 under den fru talman, det skulle givetvis spara tid åt vårarbetstyngda kammare, om vi slapp att ta upp den här frågan gång på gång. Menden utredning som Studielön tillsattes har snart haftett halvt decennium på sig för att komma med förslag i den här riktningen. Vad skall de berörda yngre gymnasieskoleleverna göra undertiden de väntar på att frågan löses? Skall de uthärda att stå tillbaka i sinskolsituation i väntan på en utredning som sammanträder ochtydligen inte tycks ta frågan på tillbörligt allvar? För att påskynda den här angelägna fråganvidhåller kommunisterna sitt krav, och jag vill därför yrkabifall till motionen 112 av m. fl. I samband med att regeringen i propositionenföreslår att det förlängda barnbidraget och studiebidraget i vanlig ordninghöjs i samma grad som barnbidraget har vpk åter passat på att motionera omett riksdagsuttalande för införande av studielön. Den här frågan har behandlatshär i kammaren under, tror jag, , vissa år t. o. m.flera gånger. Utskottet har tidigare hänskjutit denna fråga tillstudiestödsutredningen, och där ligger den fortfarande. Jag tänker inte ta upp någon debatt i sakfrågan.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall tillmotionsyrkandet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 112 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande10 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit modon 112 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Nr 51 ning verkställdes votering medomröstningsapparat. Torsdagenden följande resultat: 13december 1979 Ja - 295 j fl, § 15 Ersättning till kommunerna förhjälp till flyktingar m. fl. Föredrogs socialutskottets betänkande1979/80:22 med anledning av propositionen 1979/80:38 om ersättning tillkommunerna för hjälp till flyktingar m. fl., jämte motioner. I propositionen 1979/80:38 haderegeringen () hemställt att skulle 1. godkänna de ipropositionen förordade riktlinjerna för ersättning till kommunerna för hjälptill flyktingar och personer som väntade på uppehållstillstånd, 2. godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för en omorganisation av systemet förbetalning av dessa ersättningar. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att statlig ersättning tillkommunerna införs för den hjälp till försörjning som ges till utlänningar underden tid då deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Samtidigtföreslås enklare regler för den statliga ersättningen till kommunerna försocialhjälp till flyktingar. Ersättning skall lämnas för hjälp som utgivitsunder det år då beslutet om uppehållstillstånd fattas samt därefter.Andra insatser för flyktingar, t. ex. barnomsorg och tolkhjälp, skall ocksåersättas. Denna ersättning skall schablonberäknas till av den statligaersättning som kommunerna får för sina socialhjälpskostnader för flyktingar. Vidare innehåller propositionen förslag om attdecentralisera handläggningen av ersättningarna frän ochrikspolisstyrelsen till länsstyrelserna. skallkontrollera att ansökningarna avser sådana personer som kommunen har rätt attfä ersättning för. Förslaget innebär kortare handläggningstider och snabbareutbetalningar av ersättningarna än f. n. De nyareglerna skall träda i kraft ." I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna. 1979/80:108 av () m.fl., vari yrkatsatt beslutade uttala att de speciella omständigheter som förelåg iSödertälje kommun, med anledning av den omfattande och oreglerade assyriskainvandringen, utgjorde särskilda skäl till att statsbidrag skulle utgå. 1979/80:109 av (m) och (),vari hemställts att beslutade uttala 1. att personersom väntade pä uppehållstillstånd (UAT-sökande) och s. k. anknytningsfall bordeinordnas under huvudreglerna för statlig ersättning för kommunernassocialhjälpskostnader och att möjligheter till förlängd ersättning också bordegälla dessa grupper, 2. att UAT-sökandeoch anknytningsfall borde ingå i underlaget för schablonberäkningen aversättning för andra insatser, 3. attschablontillägget borde differentieras och för kommuner med stora ekonomiskaåtaganden för flyktingar och invandrare och med fortgående invandring fickomfatta av socialhjälpskostnaderna eller att"invandrarkommuner" skulle erhålla ersättning utöver schablonen, 4. att denstatliga ersättningen till frivilliga organisationer för deras flyktingarbetebibehölls, samt Ersättning till kommimerna för hjälp till flyktingar m.fl. 1979/80:110 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att med ändring i propositionen 1979/80:38beslutade uttala a) att den som utan att själv varaflykting erhöll uppehållstillstånd på grund av anknytning till flykting ibidragshänseende borde jämställas med flykting och att därvid nuvarande praxisborde tillämpas, b) att social service till den somsökte uppehålls- och arbetstillstånd borde ersättas i samma utsträckning somstöd till flykting, c) att ersättning för hjälp tillflyktingar borde lämnas under det är beslut om uppehållstillstånd fattades därefter, d) att ersättning för hjälp till den som sökteuppehålls- och arbetstillstånd borde lämnas från ansökningsdagen fram till den dag beslut fattades i ärendet och i de fall avslag lämnades på ansökan för förpassning, e) att ersättning till landsting för den vård somlämnades flykting borde utgå under det år beslut fattades om uppehållstillstånd samt därefter, f) att borde förmedla ersättning tillkommunerna för hjälp till flyktingar och sökande av uppehålls- och arbetstillstånd, 2. att uttalade att en överarbetning snarastborde ske av bestämmelserna om ersättning till kommunerna för social service åt flyktingar, innebärande att ersättningen skulle beräknas per capita av antalet flyktingar i resp. kommun och med angivande av villkor för medlens användning, 3. att uttalade att det var nödvändigt attförkorta handläggnings tiden för ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd, men att detta inte fick tillåtas inkräkta på rättssäkerheten, 4. att skulle anhålla hosregeringen om att särskilt stöd till kommuner med stor andel invandrare övervägdes. 1. beträffande bidrag till kommuner då extraordinärasituationer på ErsäUning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. invandrarområdetförelåg att med anledning av propositionen, mofionen 1979/80:108,motionen 1979/80:109 yrkandet 3 och mofionen 1979/80:110 yrkandet 4 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. att med bifall till propositionen ochmed avslag på motionen 1979/80:109 yrkandena 1, 2 och 4 samt motionen 1979/80:110 yrkandena 1 a-e. 2 och 3 i den mån riktlinjerna inte behandlats under mom, 1 godkände de riktlinjer som i propositionen förordats för ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar och personer som väntade på uppehållstillstånd, 3, med bifall till propositionen och med avslag påmotionen 1979/80:110 yrkandet 1 f godkände de i propositionen föreslagna riktlinjerna för en omorganisation av systemet för betalning av ersättningar. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): kommunisterna har i motionen 1979/80:110framställt en rad förslag till ändringar i regeringens proposition omersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m, fl. Våraändringsförslag syftar till att åstadkomma en bättre anpassning av den statligaersättningen till de villkor som gäller för flyktingar, deras anhörigasom kommer hit till landet och övriga som söker uppehålls- och arbetstillstånd. Vi har vänt oss emot att man i ersättningshänseendeskiljer på den som själv är flykting och den som får uppehållstillstånd pågrund av anknytning till flykting. För det första anser vi att personer i sammafamilj bör behandlas likvärdigt, och för det andra kommer det att orsakakommunerna ett administrativt merarbete, som i vissa fall kan vara betydande,att skilja familjemedlemmar från varandra när de söker ersättning. Därmedskulle man komma att motverka ett av de syften som framförs som centrala ipropositionen, nämligen att förenkla administrativa rutiner. Vi har också föreslagit att social service som lämnas tillden som söker uppehålls- och arbetstillstånd skall ersättas i samma utsträckningsom hjälp åt flykting. Vi kan inte acceptera det argument som förs fram motdetta i propositionen, nämligen att det gäller att vara så snål som möjligt motdem som söker uppehålls- och arbetstillstånd, för att därigenom understrykarisken för att de inte kommer att få stanna i landet. Det borde väl rimligenfinnas möjligheter att klargöra detta utan att ta till metoder som att vägradessa människor adekvat hjälp i svåra livssituationer. Det är ju ändå inte såatt de tyngs ner av gåvornas mångfald, utan det sker alltid en bedömning avsocialt utbildad personal om vad som kan vara nödvändigt i form av hjälp ochstöd i varje enskilt fall. Vi har också föreslagit att hjälp till flyktingar skalllämnas under det år då beslut om uppehållstillstånd fattas och ytterligare treår därefter, i stället därefter som regeringen och utskottetföreslår. Detta är en nödvändig anpassning till de relativt långautbildningstiderna inom arbetsmarknadsutbildningen och den tid som går åtefter utbildningen för att komma ut på arbetsmarknaden. I konsekvens medförslaget om ersättningstiden för kommunerna har vi också föreslagit attersättning för vård till landstingen skalllämnas efter det att beslut om uppehållstillstånd fattats. Tillskillnad från regeringen och utskottet anser vi också att ersättning för hjälptill den som söker uppehålls- och arbetstillstånd och inte beviljas detta skallutgå ända fram till förpassningsdagen. Vi har inte heller blivit övertygade om att det ärlämpligt att föra över uppgifter, när det gäller ersättningtill kommunerna för utgiven hjälp, till länsstyrelserna och invandrarverket. Videlar i detta fall invandrarverkets uppfattning att denna uppgift bör skötas aven myndighet som har kompetens på socialvårdsområdet. Vi har också pekat påbehovet av en enhetlig handläggning och det tveksamma i att man kan uppnåadministrativa vinster genom att lägga ut en uppgift som kan skötas av enmyndighet på 24 olika myndigheter. Vi understryker också de säkerhetsproblemsom uppstår när man sprider uppgifter om enskilda - uppgifter som är belagdamed sträng sekretess - på flera myndigheter. Utskottet avstyrker också vpk:s yrkande om en översyn aversättningsreglerna för social service i syfte att åstadkomma en ersättningberäknad per capita liksom att villkor för medlens användning skall ställasupp. Om den förstadelen av yrkandet uttalar sig utskottet positivt, medan manhelt avvisar den senare delen med motiveringen att ökad kontroll av kommunernastrider mot decentraliseringstanken. Jag för min del har svårt att se någotstötande i att , om den anslår medel för visst ändamål, övertygar sigom att dessa medel verkligen används för detta ändamål. Yrkandena 3 och 4 i var motion tillgodoses i alltväsentligt genom utskottets behandling. När det gäller yrkande 3 i vår motionsäger utskottet visserligen att det uttalande som föreslås inte ärerforderligt, men man gör ändå i sammanhanget en skrivning som jag ansertillgodoser motionens krav i detta hänseende. Jag vrkar bifall till motionen 1979/80:110. Utskottet säger i sitt betänkande;"Behovet av statliga insatser bör i stället enligt propositionen bedömasfrån fall till fall. då särskilda skäl finns. Utskottet delar dennauppfattning. Regeringen får därför efter en prövning av de individuellaomständigheterna för varje kommun ta ställning till såväl om det föreliggerskäl för särskilt statsbidrag som i vilken utsträckning sådant bidrag skallutgå." Jag vill med några faktauppgifter från kommunbelysa varför jag anser att detta är ytterst angeläget. , med närmare 77 000 invånare, är en avlandets mest invandrartäta kommuner. Andelen utländska medborgare har ökat meddrygt 5 500 till , då andelen utländska medborgarevar , vilket motsvarar drygt 15 000 personer. Ungefär hälften av dessa kommer från och enfjärdedel frän övriga europeiska länder, medan den sista fjärdedelen kommerfrån länder utanför . kommer frän , dvs.ungefär 2 500 personer. Omkring 50 olika nationer är representerade i . Ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. Ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. ökade befolkningen med ca 1 500personer, av vilka 823 var inländska medborgare. Bryter man ner denna siffraytterligare finner man att bland dessa 823 var 73 chilenska, 68 argentinska och142 turkiska medborgare. Bland våra invandrare är i åldrarna . Detär en större andel än bland befolkningen i övrigt. Dessutom varierar andelen invandrare mycket mellan olikakommundelar. Därmed koncentreras behoven av förstärkningar pä all kommunalservice till vissa bestämda sådana delar. Kommunen har tillsatt en invandrarkommission, som lämnaten rapport . Avsikten med kommissionens arbete var att inventerahur olika verksamheter för invandrare i kommunen fungerar, vilka brister somföreligger och hur verksamheter kan utvecklas och förändras utifrån befintligaresurser men också genom förslag till förstärkningar. Rapporten visar att kommunens nettokostnader förinvandrare - utöver den service som ges till övriga invånare-uppgår till nära13 milj. kr. netto per är. Man föreslår förbättringar som medför ökadedriftkostnader på 5,3 miljoner och investeringar för nära 35 miljoner.