prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — säger vidare att vi ofta överraskas av utvecklingen, atl det som gårall sälja ena dagen är osäljbart den andra. Det gäller kanske en del varor. Menbelräffande hälften av delta bolags produkter, försvarsmateriel, gäller inte devanliga konjukturerna. På det området gäller, som en lidigare verkställandedirektör sade , särskilda konjunkturer. Jagtror alt i varje fall svenska statens inköp av försvarsmateriel - typen avmateriel, nivån på inköpen, den ekonomiska ramen osv. - måste planeras rätlmånga år framål i tiden. Och delta bör kunna läggas in i en planering där manslår vakt om sysselsättningen. Man kan se hur mänga statliga beställningar somförsvinner och se hur det ökar . Sedan kan man försöka passa inen civil produktion som kompenserar det hela. En sådan planering tror jag är viktig,och den skulle bli lättare att göra om samhället ägde företaget. SVENANDERSSON (fp): Planer ärnog bra - bara de är bra. Överiäggningen var härmedavslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels motionen nr 74 av Per m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per Israelssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller näringsutskoilets hemställan i betänkan-del nr 1 mom. 2 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 74 av PerIsraelsson m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då PerIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 314 Nej - 16 1979/80:2 med anledning av motion om siatensvatlenfallsverks redovisningsprinciper Föredrogs näringsutskoilets belänkande 1979/80:3med anledning av motion om billigare menstruationsskydd. I detta betänkande behandlades motionen1978/79:1660 av m. fl. (vpk), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om initiativ lill en prövning huruvida prisbilligareproduktion av menstruationsskydd kunde åstadkommas. Utskottet hemställdeatl skulle avslå motionen 1978/79:1660. INGA (vpk): Kvinnor är tvungna alt handla mensskydd för 150 milj. kr. varje år.Vänsterpartiet kommunisterna anser alt mensskydd borde betraktas som medicinskanödvändighetsartiklar och såsom sådana förslås undandras den kommersiellaprofitjakten. Men produktionen av mensskydd har tvärtom blivit en lönandestorindustri. Prishöjningarnapå mensskydd har varil stora. , som är den allra största tillverkaren,höjde priset med inte , och vinstutvecklingenför låg på totalt . Eftersom mensskydden upptar en stordel av produktion får man anta atl jusl mensskydden svarade för enmyckel stor del av vinslen. 1del betänkande som vi behandlar nu redovisas prisutvecklingen under de tvåsenasle åren. Del visade sig där alt MoDo har höjt priset , Mölnlyckemed och Sanetta . Del är alltså resultatet av den s. k.anmälningsplikten som utskottet skriver så vackert om. 30dagar innan ett förelag höjer priset skall detta anmälas lill SPK. Dennaanmälningsplikt har inte förhindrat några prishöjningar, och inte utgöranmälningsplikten någon garanti för att priserna hålls konstanta i fortsättningenheller. Det står i betänkandet: "De genomfördaprishöjningarna har enligt SPK varit kostnadsmotiverade och inte föranlettnågon vidare åtgärd från nämndens sida." , som också ärinkopplat på denna fråga, säger alt verket har varken "möjlighet att iriktlinjer eller på annat sätt reglera frågor som avser företagens prissättningav varor och omfattningen av deras reklaminsatser." 1976sade utskottet i betänkandet nr38 alt en för konsumenterna positiv utveckling hade börjat genomåtgärder av SPK, och . Jag lyckeralt del är myckel märkligt att de här prishöjningarna har gäll utskoltet sätotalt förbi. Summerar man prisutvecklingen frän , så ser manJu att försl höjde t. ex. mest, , och under 1977-1979 harpriserna gått upp - pä de nya höga priserna då förstås. Ärdet en positiv ulveckling för konsumenterna/kvinnorna pä redan från början dyranödvändighetsvaror? Del är en fråga jag skulle vilja ställa till den somsvarar för utskottet här . 1977var utskottet någol oroat överprisutvecklingen men sade alt man litade på atl SPK hade fortsattuppmärksamhet riktad på förhållandena inom branschen. Kvinnor måste få billigare mensskydd, och det borde finnas möjlighetatl köpa mensskydd på apotek och att köpa dem som rabalterade varor. Delkostar väldigt myckel att utveckla alla de här nya varianterna av mensskydd,och efter utvecklingen kommer, som vi vet, reklamkostnaderna. Man räknar medatt annonskostnaderna lör mensskydd ligger pä 5 milj. kr. Annonskostnadernabrukar uppgå lill hälften av de totala reklamkostnaderna, och alltså kostardet 10 milj. kr. bara atl marknadsföra mensskydd. Kvinnorär mer betjänta av några billiga och bra mensskydd än av det otal som finns med olika påhittade finesser. Atl göra reklam för varor som ärnödvändiga måste man tycka är onödigt. Detgår atl utveckla och sälja mensskydd billigt. Det visar Apoteksbolagetsförsäljning av mensskydd. Men tyvärr är Apoteksbolagets andel av försäljningsvolymenbara 12 96 av marknaden. Apoteksbolaget borde upplysa kvinnor mycket mer omsina billiga mensskydd. Bådeprincipiella, medicinska, hygieniska, sociala och ekonomiska aspekter pämensskydd motiverar ett aktivt ingripande från sida i denna fråga.Man borde betrakta mensskydd som medicinska nödvändighetsvaror, och de bordealltså, som jag sade tidigare, ingå bland de varor som rabatteras genomsjukförsäkringen. Ibetänkandet sägs atl har arbetat med att fä fram riktlinjer förmarknadsföring av mensskydd. Detta arbete inom har utmynnat islutsatsen alt del inte är motiverat att utarbeta sådana riktlinjer. Närman läser utskottets betänkande kan man alltså konstatera all utskottet menaratt den fria företagsamheten skall få fortsätta atl utveckla och produceravansinniga och farliga mensskydd, som kvinnorna sedan dyrt skall Nulyckades stoppa den parfymerade tampongen, och det skall verketha stort tack för. Men det får inte stanna vid det. Det finns ett tjugotalolika märken och lika mänga produktvarianter med olika specialiteter, som delheter, exempelvis tampongen med den rundade toppen. Slutsatsenför utskottet blir att det för dagen inte behövs någol ingripande i denna frågamen att frågan skall stå under fortlöpande kontroll. Jag ber att få citera enrad ur betänkandet: "Utvecklingen ger enligt utskottetsmening inte anledning för att göra ett uttalande enligt motionärernasförslag." Jag vill då uppmana utskottet atl titta på den prisutvecklingsom ägt rum och på den ännu mycket kraftigareprisutvecklingen . Imotionen 1660 frän kommunisterna, som jag yrkar bifall till,kräver vi dels alt mensskydden blir billigare, dels att de skall kunna köpassom rabalterade varor på apoteken. Det är helt nödvändiga ålgärder om man skallkomma någonstans med den här fioran av dåliga, farliga och dyra mensskydd. Jag harall respekt för engagemang i den här frågan och skallinte ifrågasätta det. Men jag tycker nog atl hon gör litet svepande ochöverdrivna påståenden om utskottet. Det här är femte gängen som vibehandlar denna fråga, och det lyckerjag borde säga att frågan har prövats avriksdagen. Vadsom hänt ärju mycket betydande ting. Statens pris-och karlellnämndhar lagit upp frågan. Dessa varor är föremål för prisreglering. Om Inga Lantzinte är nöjd med pris- och kartellnämndens verksamhei må hon ta upp sakenprincipiellt - det kan ju då inte gärna vara bara dessa varor som man harmisslyckats med. har tagit upp frågan. Man har lyckats förhindra tillkomsten avytterligare ett märke, som skulle bli ännu dyrare. Verket säger atl man ämnarutvidga gällande regler beträffande jämförpriser till atl också omfatta dessavaror. IngaLantz säger att det här borde finnas att köpa på apotek. Så långt är hon redantillgodosedd. Det finns på apoteken ett enligt uppgift billigt och bra skydd.Detta skydd är för litet känt, säger . Men har alltsåframhållit alt man genom att innefatta dessa varor under reglerna beträffandejämförpriser kan sprida större kunskap om vad som över huvud tagel finns påapoteket. Konsumentverketsäger - det är alltså inte bara utskottet som gör det - alt det inte finnsnågon anledning all ingripa just , eftersom det har blivit en bättresituation. IngaLanlz sade alt mensskydden borde finnas på apoteken som läkemedel. Men densaken harju prövat i är. Vi hade en följdmotion som tog upp precis desakerna, och har sagt nej till del tidigare i är på förslag frän, tror jag, socialförsäkringsutskottet. Atl nu på nytt ta upp den diskussionenär meningslöst, för det tillhör inte värt kompetensområde, utan del ärsocialförsäkringsutskottet som i så fall skall ha en ny motion att behandla. Meddetta lyckerjag atl vi kan komma överens om au det inte är bra på den härmarknaden - del har ingen sagt - men det är dock under kontroll . Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. INGALANTZ (vpk): Del handlar ju inte om atl vara engagerad i denna fråga eller inte -det här är en ren sakfråga. Vad det handlar om är alt mensskydd som kvinnorbehöver under en stor del av sill liv är för dyra, och deär i vissafall också fariiga. Kvinnor blir föremål för en privat profitjakt på ett områdesom borde undandras privata spekulationer. Det handlar om en principiell syn päden här frågan också. IngvarSvanberg säger atl detta är en gammal fråga. Ja, del är en gammal fråga. Jaghar väckt den här motionen under mänga är och hade hoppals pä en förändring avställningstagandet här i . Delhar hänt beiydande saker på området, säger . Men om IngvarSvanberg läser sitt eget utskotts betänkande måste han konstatera atl det intehar hänt någonling alls- i positiv riktning i varje fall. Vad som hänt är har fäll prisstegring på prisstegring, och vi har fått många fler märken påden här marknaden. Detfinns prisreglering, säger . Men det finns det ju inte alls. Delfinns ell anmälningsförfarande som innebär alt företagen är tvingade atl 30dagar innan de höjer priserna anmäla delta. Del har icke lett lill alt man sattstopp för någon prishöjning. Priserna har också, som det slår i utskolletsbetänkande, höjts för de största tillverkarna. Såser situationen ul, och om del är betydande positiva saker förslår jag inte eltdyft av vare sig del som slår i betänkandet eller det som härförsöker säga. IngvarSvanberg är glad över att - del måste väl vara del han syftadepå - har förhindrat att ytteriigare ett mensskydd kom in på marknaden. Men det behövs en sanering av av menstruationsskydd, där förelagenbara är ute efter alt tjäna pengar pä artiklar som är helt nödvändiga förkvinnorna alt använda under stora perioder av deras liv. Det här bordeundandras den privata profitjakten. Menjag konstaterar att vi har helt olika syn på dessa frågor. Del lyckerjag ärbeklagligt. Vi vet emellertid var vi har , och det är inteförsta gången han värnar om den privata profitjakten. Jag tänker inte fortsätta debatten mycket längre. Jag vill bara sägalill , som tycker att jag skall läsa ulskotlsbetänkandel, alt jag haren känsla av alt hon inte har läst betänkandet ordentligt. Inga Lanlz läserutskottsbetänkandet som en viss potentat läser . Det har inte hänt eltdyft, säger . Jo, det har hänt kolossall mycketinom pris- och kartellnämnden, inom osv. Jag undrar vilkamyndigheter som skall blandas in för att detta skall bli gjort. Det ärju de härmyndigheterna som skall syssla med atl kontrollera priserna. Sedan har detnaturligtvis varil prisslegringar under de senasle åren. Men på vilka varor hardel inte varit prisslegringar ? Vi i kan Ju inte göraannat än alt försöka atl via de här myndigheterna åstadkomma någonting-om maninte skall följa huvudförslag i molionen, nämligen att lägga dellaunder läkemedlen. Men det har avvisat för några månadersedan,ochJagtänker inte ta upp den diskussionen . INGA (vpk): Prisstegringarna harju varil enormt höga. Jag kan tala om all pä s. 2 ibelänkandet framgår det alt MoDo höjt , och Saneltamed - detta trots del här anmälningsförfarandeloch trots alt olika verk är inblandade. Del har inte förändrat sakförhållandeti den här frågan. Därför behövs del ett aktivt ingripande från . Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskottelshemställan, dels motionen nr 1660 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1660 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 308 Nej - 16 § 20 Förstatligande avläkemedelsindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:4med anledning av motionen 1978/79:1030 om förstatligande avläkemedelsindustrin. I detta betänkande behandlades motionen1978/79:1030 av m. fl. (vpk), vari hemställts atl riksdagenuttalade atl läkemedelslillverkning-en borde förstatligas, även innebärande atlstaten övertog all läkemedelsinformation till läkare och allmänhet. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1978/79:1030. Tillbelänkandel hade fogatselt särskilt yttrandeav , ,, , , och (samtliga s). INGA (vpk): Läkemedelskonsumtionen och läkemedelsindustrin har granskats ochdebatterats , och del med räiia. a. har konsumtionen avolika läkemedel ökat - nervlugnande medel, sömnmedel, vitaminer, hoslmedicineretc. Nya läkemedel kommer ul på den svenska marknaden. Ca hälften avdem är tillverkade utomlands, resten i . finns ca 2 700 registrerade läkemedel i , varav åtskilliga är s. k.synonympreparat, dvs. kopior eller snarlika preparat med olika namn. En del avdessa läkemedel säljs direkt till konsumenterna, t. ex. huvudvärkstabletter,hoslmediciner och vitaminer. Men de flesta preparaten är receplbelag-da. Alltfler människor ifrågasätter det berättigade i della syslem med privataläkemedelslillverkare som styr både läkemedelsforskningen och läkemedelsinformationenlill läkare och allmänhet, och därigenom också konsumtionen av läkemedel. Läkemedelsindustrindrivs av vinstintresse, och jakten på profit leder lill avsevärda risker ochnackdelar för patienter och anställda inom sjukvården. Vänsterpartietkommunisterna anser all enda saltet all komma lill rälla med dessamissförhållanden är all överföra läkemedelstillverkningen i samhällets ägo ochläta staten överta all läkemedelsinformation lill läkare och allmänhet. Liksomför all annan privalägd industri i ett kapitalistiskt system är vinstintressetavgörande för den privata läkemedelsindustrin och inte människors behov av braoch säkra läkemedel. Självfallettillverkas läkemedel som är bra och nödvändiga, men del säljs också läkemedelsom är helt verkningslösa eller där biverkningarna är allvarligare än depositiva egenskaperna. Tack vare att staten utövar en, om än otillräcklig,kontroll kan de allvariigaste missförhållandena undvikas. Utan denna kontroll skulleinte läkemedelslillverkarna självmant sanera sin verksamhet. Del finns detmånga exempel på. Underflera år marknadsfördes Neurosedyn som det idealiska sömnmedlet, trots att manhade starka misstankar om alt medlet orsakade svåra, icke behandlingsbaranervskador. Även sedan det blev känt att preparatet gav mycket svärafosterskador tog det åtskilliga veckor innan preparatet drogs in på den svenskamarknaden. Men Neurosedyn såldes efter detta, bl. a. iArgentina, där den statliga kontrollen är svag. drog sedan in preparatetdärför att man ansåg atl företagels rykte skulle komma att skadas omförsäljningen fortsatte! Inte för att fler människor skulle slippa bli skadade! Ettannat aktuellt exempel är preparatet Entero-Vioform, som man vetorsakar obotliga nervskador med föriamningar, blindhet och kroniska smärtor. 1flera länder saluförs fortfarande detta gift, trots atl det över huvud lagetinte fyller någol medicinskt behov. Preparatet är värdelöst och livsfariigt. Förnågon lid sedan kunde man i läsa atl en läkare i hadeexperimenterat med kvinnor när del gäller p-piller. var en19-årig kvinna försökskanin företl holländskt p-piller utan atl veta om del.Del hade hon fortfarande varit om hon inte hade fått en slörtblödning avpreparatet och slutat på eget initiativ. Detpreparat som läkaren hade givit kvinnan är inte registrerat hos socialstyrelsenoch inte godkänt för försäljning på svenska apotek. Men människor får tjäna somförsökskaniner i ett sådant här fall. Det är en skrämmande företeelse. Läkemedelsindustrinär en lönsam verksamhet. Den är inte konjunkturkänslig utan Ivärtom. Lugnandemedel är lättare atl sälja i dåliga tider. Samhället har ingen kontroll övermarknadsföringen eller prissättningen. Samhällets kostnader ligger päomkring åriigen. Detta är av sjukvårdskostnaderna.Nackdelarna med atl tillverkning, marknadsföring och försäljning ligger nästanhelt i privata händer, trots atl sjukvården f ö. drivs av samhället, är i deexempel som jag anfört uppenbara och allvarliga. Marknadsföringenav läkemedel sker pä samma sätt som för kosmetika, kläder och bilar.Läkemedelsreklamen kostarca 150 milj. kr. Den sker i form av annonseri medicinska facktidskrifter och direktreklam till de enskilda läkarna samtgenom de s. k. läkemedelskonsulenierna, som för ut reklamen päsjukhusklinikerna, eller med hjälp av "informationsmiddagar" ellerresor. Pennor, ölöppnare och diverse leksaker är också ett led iförsäljningskampanjen. Kontroll av läkemedelsreklamen från de statligamyndigheternas sida förekommer knappast. Det är fritt fram för varjetillverkare atl föreslå sill preparat för behandling av olikasjukdomstillstånd. De undersökningar om läkemedlets effekt som man hänvisartill har tillverkaren själv företagit och bekostat. De kliniska prövningarnautförs med hjälp av läkare, betalda av tillverkaren. Ett exempel pä detta ärvad som hänt i , där man har använt kvinnor såsom försökskaniner för ett p- Destatliga kontrollmyndigheterna saknar resurser atl granska all reklam och kaninte heller göra egna undersökningar. Delta innebär att elt läkemedels effekteller biverkningar kan vara överdrivna eller underskattade. Först efter enlängre tids användning inom sjukvården kan dessa preparats verkan fastställas.Då saknas emellertid ofta resurser alt föra ut information om eventuellanegativa effekter, och motinformationen fär i regel mycket svaggenomslagskraft. Summan för läkemedelsreklamen - 150 milj. kr.-bör jämföras medkostnaderna för "motreklam" på ca I milj. kr. Läkemedelsindustrin har i stort setl fria händer. Debestämmelser som finns svårt för myndigheterna att dra in ettverkningslöst preparat. Del äralliså svårt att få bort farliga läkemedel. Enhel del kostnadskrävande forskning bedrivs inom de större läkemedelskoncernerna,men man måsle fråga vad det är som styr denna forskning och vilken målsättningden har. En del av forskningen utgår från den s. k. gmndforskning som bedrivspå olika statliga institutioner. Läkemedelsindustrin ut nyttjar dessakunskaper för att skapa an vändbara läkemedel, som man gör profit pästatligt finansierad forskning. En alltför stor del av forskningen är inriktadpå tillverkning av konkurrenspreparat på ett nytt sätt för alt kringgåpalenlbestämmelserna -detta därför atl det inte är läkemedlet i sig självt manskyddar ulan tillverkningsmetoden. Man tillverkar alltså "nya"preparat, som är snariika sådana som redan finns pä marknaden. Delta harspeciellt gällt alla olika typer av nervlugnande medel och antibiotika. Bådeförsäljning och forskning är alltså profitslyrd. Målsättningen är försl ochfrämst alt skapa säljbara produkter och inte all tillgodose allmännyttigabehov. sker forskning kring morgondagens läkeniedel. Som exempel på vad vi har attvänta kan Jag nämna att man på en kongress i biologisk psykiatri iBarcelona 1978 ivrigt pläderade för nya droger som kunde upphäva sömnbehoveteller öka och minska minnesfunktionerna vid behov. Det låter ju inte riktigtklokt - det är helt sanslöst! Läkemedelsindustrinsverksamhet och inriktning leder till farmakologiska lösningar på sociala ochpsykologiska problem. Med hjälp av en i många fall ovederhäftig reklam saluförman nervlugnande medel för behandling av människor i livskriser. Man försökerfå läkare att behandla alla kvinnor med östrogen, kvinnligtkönshormon, trots kunskapen om att det är sociala faktorer och den allmännakvinnosynen som har avgörande betydelse vid s. k. klimakteriebesvär. Delhandlar alltså mer om mediciner och mindre om orsakerna lill sjuklighet. Vi seri dag också tendenser lill ett "medicinindustriellt komplex" medotillböriiga möjligheter atl påverka sjukvårdens inriktning. För atl samhället skall kunna styra den framlida inriktningen inommedicinsk forskning och sjukvård krävs att läkemedelsindustrin förstatligas.Man förhindrar på så vis att privatintressen gör profit pä statligt bekostadforskning och ger förutsättningar för en läkemedelstillverkning och en sjukvårdsom styrs av samhällsekonomiska hänsyn och enskilda männi- Förbudmol kommersiell läkemedelsreklam måsle införas så alt felaktig information ochovederhäftig påverkan kan undvikas. I stället måsle staten satsa päproducenlobunden läkemedelsinformation till läkare och annan sjukvårdspersonal.Läkemedelskonsulenierna bör överföras till och utbildas. Flerkliniska farmakologer bör tillsältas för alt ombesörja en regelbundenläkemedelsinformation på varje sjukhusklinik och öppenvårdsmottagning. Allaanvända läkemedel måsle omprövas efter fem är. Del är vad vpk föreslär. Ulskollelavstyrker motionen 1030 trots en skrivning i betänkandet som egentligenbekräftar behovet av en helhetssyn och behovet av ett förslatligande av helaläkemedelsindustrin. Del är orimligt och farligt alt läta tillverkningen ochförsäljningen av läkemedel ligga i privata händer. Del borde alla partier inse. Socialdemokraternagör del lill hälften. Den socialdemokratiska partikongressen har fattat beslutom krav på förstatligande av hela denna sektor. Men vad rörelsen säger påpartikongressen gäller inte för socialdemokratiska riksdagsledamöter - det ärinte första gången vi möter denna märkliga kovändning. Ibetänkandet som vi behandlar nu gör socialdemokraterna ett halvhjärtat försökoch avger ett särskilt yttrande. Den s. k. läkemedelsinduslridelegalio-nen harfält tilläggsdirektiv frän den borgerliga regeringen som säger alt delegalioneninte skall arbeta efter principen all samhällets infiylande överläkemedelsindustrin skulle öka, och det föranleder de socialdemokratiskaledamöterna i ulskollel alt göra ett särskilt yttrande. Tillde socialdemokratiska riksdagsledamöterna vill Jag säga alt det hade varitrakryggat att yrka bifall till vpk-motionen, om man menat något med det somstår atl läsa i del särskilda yttrandet med tanke på delegationens uppgift frånbörjan: "Målet var att läkemedelsindustrins verksamhet skulle föras över isamhällets ägo." Dä hade man också följt sin partikongress beslut. Tillde borgerliga ledamöterna vill Jag säga attjag konstaterar atl man vill haprivat vinstjakt i fråga om läkemedel. Man vill läta enskilda intressen sko sigpå människors sjukdom och behov av hjälp och vård och läkemedel. För mig är detställningstagandet helt obegripligt. Jag yrkar bifall till motionen 1030 av kommunisterna. Frågan om förstatligande av läkemedelsindustrin ärju inte ny. Den haraktualiserats under en lång följd av är inte minst frän vänsterpartietkommunisterna. Man vill förstatliga läkemedelsindustrin - i och för sig ingennyhet - helt följdriktigt i enlighet med ideologin om socialism ochplanhushållning. Menatt delta skulle innebära några fördelar för konsumenterna är svårt alt bevisa.Vi tror inte atl priserna skulle bli lägre. Vi tror tvärtom alt det kan medförabåde högre priser och försämrad service. som gjorts inom dennasektor har inte varit särskilt positiva.