prot · G309143 · 1979-12-31 00:00:00 — Då hadeinte industriali:;men slagit igenom, och lagen var inriktad mest på frågorrörande penningfordringar och gällde inte skadegörande handlingiir. I dagsysslar den kemiska industrin med ett rent härjningståg och släpper ut preparatenligt rena låt-gii-principen. Det tar ofta inniin skador förorsakadeav kemiska preparat visar sig på människor. Därför är det angeliiget att inteåberopa denna liigstiftning i dagens moderna situation. Herrtalman!Det är riktigt iitt preskriptionsliigstiftiiingen är . och det ärockså riktigt att det ligger ett försliig till ny liigstiftning på I den del det här gäller föreslås emellertid ingen ändring i Man kan därför intesägii att det är en föråldrad lagstiftning som SJhiinvisar till. Dessutomhiir statens järnvägiirs beslut både griiiiskiits och godkiints iiv Tisdiieen den justitiekanslern.Miin kiin därför inte på något siitt kliindra järnvägen i det | ,.,-|j,j |cjf() Tillslut vill jag emellertid sägii, även om det är litet svårt att i kammaren qj utredniiis av diskutera en siirskild riittegång melliiii en enskild person och statens eventuella skade- järnvägar.att statens jiirnviigar hiir fiiimhållit att man på grund av en verkninsar av eventuellmotgång i preskriptionsfrågiiii för den kliigiiiide inte skiill uiulandrii hormoslyrbesprut- sig attdiskutera hans fall den diig der föreligger en utredning .som. på ,,, ,,.y/ yy under vetenskiipensiiktuellii ståndpunkt, ger rimlig grund tor iintiigaiidet iiv ett l95()-ialet medicinskt sambiind mellan horiiioslyrhiinteringen och hans besviu'. (vpk): Det är med det sviir jiig nu fått iivkomnuinikationsministern iinnu svårare iitt förstå viirför SJ inte på en gångtilliit en prövning iiv sambandet mellan besprutningarna och de uppkomnaskadorna. Etl eventuellt beslut iiv domstolen kiin niiniligen få betydiindekonsekvenser för framtiden. Antiigatt domstolen finner iitt fiillet iirpreskribrerat. Då koiiimcr man i en rad andrti fiill att kunna åberopii ettsådiint utslag, tall där iniinniskrtr har exponeriits för gifter ellerstrålning och så småningoin fått skiidor. Man kommer attkunna göra giillantle iitt domstolen har fattat ett prejudiceriinde beslut omiitt niiin i sådiuiii fall inte behöver pröva ett krav på skadestånd. Dettainnebiir att denna fråga inte biira giiller de nu iiktuellii lokförarna, utanfrågan har ett mycket vidare perspektiv. Det kommer iitt betyda mycket i vårtmoderna keiniskii samhälle om niiin fiistliigger iitt det inte är möjligt attefter friirnställa ersättningskrav för skiidor som hiir inträffattidigare. Jag hiide därför hälsat med tillfredsställelse om kommunikationsministernhade visiit sig beredd iitt på ett öppnare sätt medverkii till en prövning avdetta fall. så att SJ inte ges möjlighet iitt gömma sig biikom enpreskriptionslagstiftning. hiir litet otur. SJutreder niiniligen regelbundet kriiv oberoende iiv higen om preskriijtion. Visiirdet sig iitt SJ bär skulden för någon skada, försöker SJ inte komma ifrån sinbetalningsskyldighet på grund av preskription. Problemet i det nu åberopiidcfallet iir att SJ med bestämdhet bestrider sambiind mellan å enii sidiinhorinoslyr och å iindra sidan en ryggskiida. har också otur så till vida som iitt dennedelinkvent av riksförsiikringsverket begiirde ersiittning föryrkcsskiidii. Då iinsåg inte att hiins ryggbesvär var enyrkesskada. Hormo-slvrbesprutningeii iiiimndes över huvud tiiget inte i denaiisökiin. vilket är siirskilt oturliet fiir . Nr 143 (vpk): Tisdaeen den Herrtalman! Jiig skall inte somkoniiiiunikatioiisministerii ägiiii mig åt en I-1 , mo(i medicinsk prövning av sarnbiindet melliin arbetet och de uppkomiiii skadorna.Jag vill nöja mig med iitt siigii iitt sakägaren i dettii fall har tjockii Om iinnförand pärniiir med medicinskdokunieiitiitioii - iirtiklar och aiidrii fakta - som han avkoleldade an- ''" ''''' 'löjlighet titt förete i en process. Det iirju detta frågan gäller. läuuninsar har ännu inte givits möjlighet prövning av dettii siinibiind. och då iir det viil intelämpligt iiv kommunikatioiisniiiiisterii iitt hiir påstå iitt det inte finns I utrediiiiigiir som jiig hiir hiiiivisiit till hiir iiiiiiidock kommitfram till iitt det finns ett siimbiind melliin iirbete med iimitrol och Överläggningen viir härmed iivslutiid. § 8 Om uppförande av koleldade anläggningar Statsrådet erhöllordet för iitt besvara () anmälda fråga, 1979/80:445,och anförde: hiir fragilt mig när jiigräkniir med att regeringen kiin tii ställning till iiiisökningar om iitt fåuppföra koleldade kraftvärineverk eller hetviittenceiitraler. Jag utgår från att frågii iivser deiinsökiiiiigar som f. n. prövas av regeringen enligt 136 a S byggiiadslagen. Regeringen hiir att utifrån demiii lagstiftning tastiillning till fem iinsökiiingiirsoni rör koleldade krtiftvärmeverk ellervärmeverk. Ansökning-iirna avser etablering i . Södertiilje.Västerås samt Hammarbvhiimneii i . Flertalet iiv dessii ärendenremissbchandliis f. n. eller kompletteras iiv sökanden. Jag iir självfallet liksom iingeliigen omiitt en minskning iiv landets oljeberoende kiin åstiidkoniniiis siimtidigt sornen kolintrocluktioii inte får innebära att angeliigna miljökriiv åsidosiitts. På kolområdet pågår ett omfiittiiiide utrednings- ochutvecklingsiirbete. Jag utgår från iitt vi hiirigenoni skall få ett alltbiittre beslutsunderlag för ställningstiigiindeii till iiämndiiaiisökiiiiigiir. Jag vill i det siimmiiiiliaiigct bl. a. hiinvisa till detiirbete som pågår inom projektet som bedrivs avvattenfiillsvcrket i niirii samarbete med bl. Frågan omintroduktion iiv kol övervägs vidare iiveii rad myndigheter och företag.Exempelvis avser i siiiiiband med sitt reniissviir överbostiidsdepiirtemeiitets riipport Miirk och Viitten 2 bl. a. att belysiimiljöfrågor i siimband med koleldning. Resultiiteii från pägåenile arbetentorde koriiina iitt ge större klarhet niir det giiller t. ex. reningsmetoderför att iivskiljii svavel, stoft och skilda tiiiigmetaller ur rökgaser siiiiitförutsiittning-iirna för att importera kol med godii egenskiiper frånmiljösynpunkt. Jag vill peka på att regeringen redan i denenergiproposition som förelades redovisiit siniillinänna svn på kolets roll i svensk a. framhålls iitt en successiv ökning iiv koliiiiviindiiing- Nr 143 en iirerforderlig för iitt det skiill viint möjligt för oss iitt erliallii öenkuiiskiip Ti\(i-i,Tpi-i den ocherfarenhet som kriivs för egen teknisk utveckling och för iiit vi successivt i-, , u) skallkunna utnyttja teknik från aiidrii länder. Vidare friiiiiliålls iitt detiir mycketangeläget att introduktionen av kol i sker på ett såtliiiit siitt;itt q unnförande viisentliga miljökriiv tillgodoses. ,,, /koleldade an- Det är min förhoppning iitt det tidigiire iiiiiiiiidiiutrednings- och läspninsar utvecklingsarbetet successivt kominer iitt gebiittre förtitsiittningiir för iitt t:i ställning till enskildalokaliseringsaiisökiiiiigar utifrån en mer siiiiilad syii på hurkolintroduktion bör ske i landet. 1 regeringens eiiergipolitiskii propositionframhålls också iitt dessa frågor kommer iitt tiis upp mer detiiljenit i deneiiergipolitiska proposition som regeringen iivser liiggii fram i biirjan ;ivår 1981. Jag förutsiitter dock iitt regeringen måste tii ställning till någoneller några lokaliseringsansökiiingiir iiiiiiin denna proposition kiiiiförekiggas riksdiigen. Därför förs en dialog ined sökaiideiiii och berördiikomniuner tor iitt tidsmässigt planerti beslut så iitt inte iillviirligaoltigeiiheter uppstår för enskilda kommuner och företiig. Om berörd kommun ivisst ärende framför starka skäl för ställningstagande så skalljiig självfallet medverkii härtill. Skäl som jag tillmäter stor betydelse iirfriiiiiför iillt konimuiiernas behov av beslut för att tryggiiviirmeförsörjningen. Jag ber att få tacka statsrådet försviiret på min fråga. Vi är uppenbart enigii om att det är angeliiget att vi kanininskii oljeanvändningen och att kolet iir ett av de bränslen vi da inasteräknii med iitt använda i stiillet. är det helt klart iitt enkoliiitroduktioii i måste ske på ett miljömässigt riktigt siitt. Jiigvill giirna slå tast iitt det uppenbarligen inte heller där rader några delademeningar. Det kriivs ytterligare utredningsiirbete inniin vi iir helt på detkliira med vilken som iir den miljömässigt biistii tekniken niir det gällerrening iii, m. Det gäller naturligtvis för oss att kuniiii tillföra denpliiiieriiig av koliuiliiggiiiiigiir som ger oss de kunskaper som successivtkoiiiiiier friim. Men liiget n\\ iir att många kommuner ligger istartgropariiii för iitt satsii pa koleldade anliiggiiiiigiir. De kommuner som iiv olikii skäl behöver bvggiiiivii värmeanläggningar eller kraftviiriiieaiiliiggiiiiigiir kan inte liiiigrephinera för användning av olja. Det \'ore inte öiiskviirt, 1 \issa fiill iir det kliirt iitt inhemska bränslen utgör iilteriiiiti\', i andrii fiill iir kol det endaiilteniiitivet. Så är t, ex, fiillet ined min egen heinkomimiii. Södertiilje, Vi far inteplaiierii för olja - vi vet iitt vi aldrig kommer iitt få tillstånd för en sådanaiiliiggniiig. Det finns bara ett bränsle som kan viiiii iiktuellt för vår del. och det iirkolet, Niir vi vet att planeringen måste inriktiis på kol iir det viktigt ;itt vi har möjlighet iitt fortsättii den plaiieriiigeii. att fortsiittii förverkligiiiuletiiv planerna, utan iitt det så iitt siiga liiggs en död hiind på verksamheten genom att besluten förhalas i regeringen, '- Nr 143 Anledningen till iitt jiig stiilldemin fråga viir ett uttaliinde iiv stiitsrådet -r- ,1 ,, , som refererades i Riidio Södertiilje om iitt iiiiin måsteiivvaktii den 1 3 nvT IQXII Siimlade kolpolitiken inniin niiinkunde tii stiillning till enskildii ansökningar, 1 viirjefall uppfattiides uttiiliindet som orn det hiide den innebörden. Om uppförande av koleldade an uppleverdet sa iitt stiitsrådet i sviiret på min fråga hiir en mer öppen iittityd och(ippnar miijiigheter till ställningstagiiiiden till enskilda iiiisökningar ; innan den siimlade kolpolitikenhiir presenteriits. Det ser jag som positivt, läggningar ' j ? och jagvill giirna få definitivt bekriiftiit iiv statsrådet iitt vi inteskiill behöva riskera förseningar i planeringen för de koiiimuner som rediinkommit i gång med förberedciseriiii för koliinliiggningiir viirc sig det gällerkriiftviirrneverk eller hetvattencentriiler. 1 den riidioutsiindniiig till fiiniis en kortare intervju med mig. Diiremol värdet inte jagsom konstiiteiiideiitt niiiii Viir tvungen att iivviikta fiistställiindet avregeringens och riksdiigeiis kolpolitik innan beslut om olikii viiriiieverkkunde fiittas. Det var reporterns sammanfattning. Men Piir frågii är centriil och viktig. Jiighar i mitt svar understrukit att även om vi nu verkligen skiill gå till grundenmed de väsentliga kolfrågoriia och, under stort häiisynstiigande tilliniljcikraven. exempelvis studera möjligheterna iitt få en brii bas på deninternationellii niiirknaden för iitt tryggii en försörjning med kol iframtiden, så skall vi parallellt med detta iirbete sjiilvfallet ha en - somPär Griinstedt uttrycker det - öppen attityd till de enskilda ärenden som finnsi . Friimför allt är det angeläget att försöka niirrna sigärenden som rör fjärrvärm(;anläggniiigiir och hetvattcncentraler och på dettasätt iillteftersoni kunna ge kommunerna klara besked. Någon död hand iir detiibsolut icke frågii om innan regeringen lägger fram försliig till riksdiigenom vår fraiiitidii kolpolitik. 1 mitt inliigg refererade jiig till hurstatsrådet uttalande hiide uppfattats. Om det våren missuppfattning,desto bättre. senaste förtydligande tolkar jag så att vi intebehöver oroiis för några onödiga bromsar i utvecklingen i de kommuner som villförverkliga kolanliiggiiingar. Det ser jag som mycket tillfredsställande. Attvi också ständigt skall se till att vi kan utnyttja den från miljösynpunktbiistii tillgängligii tekniken och att vi skall ta iillii de hiinsyn vidlokalisering o. d. sorn man kan tii är vi också helt på ilet klara ined. Jiigser dennii frågedebatt som ett viirdefullt kliirläggiinde på ett område diirdet uppstått en del okliirheter tidigiire. Överläggningen var härmed avslutad. § 9Föredrogs och hänvisades Nr 143 «t'°" den 1979/80:2060till näringsutskottet mai 1980 § 10 Föredrogs men bordlades äter Försvarspolitiken 1979/80:13 med irnledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt avser anslag m. m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde och propositionen 1979/80:117 om vissa anslagsfrågor m. m.rörande försvaret jämte motioner och 1979/80:14 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller ekonomiskt försvar inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. betänkanden 13 och 14 debiitteras iett siirnniiinhiing och vrkiinden beträffiinde båda dessa betiinkiinden fårfriiinstiilliis under den gemensamma överläggningen. (Härvid redovisas endast de punkter, vid vilka underöverläggningen framställts särskilda yrkanden.) Punkt I (Säkerhets- och försvarspolitiken) Regeringen hade - efter föredragning av försvarsministernEric Krönmark - i proposition 1979/80:100 bil. 7 (s. 10-13) berett riksdagentillfälle att yttra sig över vad föredragande statsrådet hade anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:482av m. fl. (s) såvitt avsåg yrkande 12 att som sinmening gav regeringen till känna vad i motionen anförts om det ekonomiskaförsvarets planering m. m.. 1979/80:483 av m. (vpk) såvitt avsåg yrkandena 1 och 3, nämligen 1. att hos regeringen hemställde attförsvarskommittén fick tilläggsdirektiv om nedtrappning av militärutgifterna, 3. att med ändring.av propositionen 1979/80:100beslutade om en sänkning av militärutgifterna med 2 , 17 2 protokoll 1979/80:143-144 Nr 143 1979/80:1141 av m. (m) och 13 mai1980 1979/80:1631 av rn. (vpk), viiri yrkiits 1. iitt hos regeringen hemställde om försliig till omfördelning av Försvarspolitiken 'esurser ftån det militäraförsvaret till det ekonomiska försvaret så att 2,iitt liksdagen hos regeringen hemställde iitt den sittande försviirskom- mitténfick tilläggsdirektiv för det ekonomiska försvarets utveckling enligt i 1. att liksdagenskulle avslå motionen 1979/80:483 yrkandena 1 och 3 om minskning av utgifternaför det militära försvaret rn, m,. 2. iitt riksdagenskulle avs'å motionen 1979/80:1631 om tilliiggsdirektiv till 1978 årsförsvarskommitté om det ekonomiska försvarets utveckling, m. m., 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:482 yrkandet 12 om det ekonomiska försvaretsplanering, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1141 om riskerna på grund av utvecklingen iAfghanistan. 5. att riksdagenlämnade utan erinran vad föredragande statsrådet i propositionen 1979/80:100hade anfört om säkerhets- och försvarspolitiken. Reservation hade avgivits av Gudrirn , ,, , och (alla s) somansett att utskottet under 3 bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:482 yrkandet 12 sorn sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört om underlaget för nästa försvarsbesluti fråga om det ekonomiska försvaret. Punkt 4 (Det militära försvarets fortsatta utveckling)Regeringen hade i budgetpropositionen (s. 31-78) föresliigit att 1. godkänna deriktlinjer för det militära försvarets utveckling som föredragande statsrådethade angett, 2. anta förslagtill lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967). 3. godkänna vadföredragande statsrådet hade förordat om repetitionsutbildning avvärnpliktiga, 4. med ändring avsitt tidigare beslut angående principerna för organisation av försvarsmaktenscentrala ledning rn. godkiinna vad föredragande statsrådet hade förordat ifråga om FN-avdelningens lydnadsförhållanden och produktionsledningen inominarinstaben, 18 5. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsåtgärder och åtgärder i övrigtsom behövdes för att genomföra vad föredragande statsrådet hade Nr 143 Under denna punkt behandlades också planeringsfrågor som föredragan- destatsrådet hade tagit upp i propositionen 1979/80:117 om vissa anslags- försvarspolitiken frågor m. m. rörande försvaret. Regeringen hade i nämndaproposition (s. .3-27) föreslagit att godkänna de riktlinjer förkrigsorganisationens fortsatta utveckling och flygplansanskaffningen somföredragande statsrådet hade angett. I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna 1979/80:482 av m. fl. (s) såvitt avsåg yrkandet1 att godkände de riktlinjer för det militära försvarets fortsattautveckling som angetts i motionen, 1979/80:483 av m. fl. (vpk) såvitt gälldeyrkandet 2 att som sin mening uttalade att produktion ochvidareutveckling av Viggensystemet borde avbrytas, 1979/80:813av m. fl. (c), 1979/80:1629av (), dels de med anledning av proposition 1979/80:117 väcktamotionerna 1979/80:1951 av m. fl. (s), vari yrkats 1. att ,med avslag på propositionen 1979/80:117 i denna del, godkände de riktlinjer förflygplansanskaffning som anförts i motionen, 2. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avsamverkan och samarbete mellan berörda flygindustrier vid planerings- ochstudiearbetet kring ett JAS-projekt, 1979/80:1952 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenskulle avslå propositionen 1979/80:117, 2. att riksdagenbeslutade uttala att pansarförbanden på borde dras in, 3. att riksdagenbeslutade uttala att någon produktion av den tredje delserien av Jaktviggeninte borde påbörjas, 4. att riksdagenbeslutade uttala att något nytt svenskt flygplanssystem, typ JAS ellerliknande, inte borde utvecklas. 1979/80:482 av m. fl. (s) såvift gälldeyrkandet 5 aft som sin mening gav regeringen till känna vad i motionenanförts om försvarsstabens personalvårdsbyrå, 1979/80:749av m. fl. (s) såvitt gällde yrkandet 2, 1979/80:812av () och (). Nr 143 1979/80:1137 av (), vari yrkats att begärde att ~r- 1 I regeringen skulle organiserapersonalenheten i försvarsstaben i en särskild n .,,,o(\ personalvårdssektion i enlighet medöverbefälhavarens förslag, 13 maj1980 & & 1979/80:1628 av och (båda s), ;.,. ; 1979/80:1630 av rn. (m), vari vrkats attriksdagen som sin Försvarspolitiken \ > . mening gavregeringen till känna vad som anförts om inordnandet av personalvården i försvarsmaktens centrala ledning, 1979/80:817av och (båda fp), 1979/80:1142av m, fl, (m), 1979/80:1627av i och (båda c), beträffande värnpliktsutbildning m. m. motionerna1979/80:416 av rn, fl, (vpk) såvitt avsåg yrkandena 1, attriksdagen uttalade sig för att arbetstiden för de viirnpliktigii bordeförkortas och regleras i enlighet med vad som angetts i motionen, 3, att riksdagenuttalade sig för att den militära sjukvården borde"civiliseras"" i enlighet med motionens riktlinjer, 4, att riksdagenhos regeringen hemställde om förslag innebärande att de civila bestämmelsernaför arbetarskydd skulle gälla utan inskränkningar också inom den militärasektorn, 1979/80:448 av m, fl,(vpk), vari yrkats att uttalade sig för att full yttranderätt ochfullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktiga i enlighet med motionensriktlinjer borde införas, och 1979/80:810 av (). beträffandeplaneringsfrågor i propositionen 1979/80:100. m, m, 1, att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motionen 1979/80:482 yrkandet 1godkände de riktlinjer för det militära försvarets utveckling som föredragandestatsrådet hade angett. 2, att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:813 om meranvändning av det militära försvaretsresurser, 3, att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1629 orn åtgärder för att undvika indragning avfredsförband på sysselsättningssvaga orter. beträffande planeringsfrågor i propositionen 1979/80:117 4, att med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1979/80:1952. yrkandena 1 och 2 - yrkandet 1 i denna del. godkände de riktlinjer för krigsorganisationens fortsatta utveckling som föredragande statsrådet hade angett. 5, att med bifall till propositionen och med avslag på 20 motionerna 1979/80:483 yrkandet 2 och1979/80:1952. yrkandena 1 och 3 - yrkandet 1i denna del, godkände att den tredje delserien av flygplanet 143 beställdes under /81, Tisdaeen den 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1952, yrkandena I och 4- 13 mai 1980 yrkandet1 i denna del, om framtida flygplanssystem, 7. att med bifall till propositionen och med avslag på Försvarspolitiken motionerna 1979/80:1951 yrkandet 1 och 1979/80:1952yrkandet 1 i denna delgodkände vad föredragande statsrådet hade anfört om planeringen för flygplansanskaffningen,om alternativ och utgångspunkter för ett JAS-system samt om projektstudier,systemdefinition och visst utvecklingsarbete under budgetåren 1980/81 och1981/82, m. m., 8. att med anledning av propositionen ochmotionen 1979/ 80:1951 yrkandet 2 samt med avslag på motionen 1979/80:1952 yrkandet 1 i återstående del som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet hade anfört om samarbete och samverkan inom den svenska flygindustrin, beträffande fredsorganisationsfrågor m. m. 9. att med anledning av propositionen1979/80:100 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet hade anfört om befogenheter och principer beträffande beslut om personal och fredsorganisation inom det militära försvaret och civilförsvaret. 10. att riksdagenmed anledning av propositionen 1979/80:100 och motionerna 1979/80:482 yrkandet5 1979/80:1137 och 1979/80:1630 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet hade anfört om inordnandet av personalvården i försvarsmaktenscentrala ledning, 11. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:812 godkände vad föredragande statsrådet hade anfört om resurserna förutveckling av ADB-system, 12. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 godkände vad föredragande statsrådethade förordat i fråga om FN-avdelningens lydnads-förhällande inom arméstabenoch produktionsledningen inom marinsta- ._ ben, 13. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:749 yrkandet 2 om stationeringen av flygvapnetshelikoptergrupp på , 14. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1628 om bevakningen av , 15. att med bifall till propositionen1979/80:100 godkände vad föredragande statsrådet hade anfört, 16. att skulle avslå motionen 1979/80:817 om detmilitära 'vitsordssystemet, 17. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1627 om åtgärder för att motverka officeraresförtida avgång, 18. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1142 om reservofficerares krigsplacering, Nr 143 beträffande värnpliktsutbildning m.m. Tisdae d '' att med bifall tillpropositionen 1979/80:100 skulle anta det 13 mai1QSO " '''' ' ''" propositionen fogade förslaget till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967), ,.,., 20. att med bifall till propositionen1979/80:100 godkände vad föredragandestatsrådet hade förordat om repetitionsutbildning av värnpliktiga, 21. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:416 yrkandena 1,3 och 4 och 1979/80:448 om devärnpliktigas förhållanden under utbildningen, 22. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:810 om tidpunkten för inkallelse tillvärnpliktstjänstgöring, beträffande det militära försvarets utveckling 23. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 godkände vad föredragande statsrådethade angett i övrigt, 24. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 bemyndigade regeringen att vidta deövergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra vadföredragande statsrådet hade förordat. 2. beträffande riktlinjerför planeringsperioden av , . , , och (alla s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av propositionen och med bifalltill motionen 1979/80:482 yrkandet 1 godkände de riktlinjer för det rrTilitäraförsvarets fortsatta utveckling som hade angetts i motionen 1979/80:482, 3. beträffanderiktlinjer för flygplansanskaffning av . , , , . och (alla s) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa