prot · G309122 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag gav då exempel påatt utvecklingen på arbetsmarknad är beroende av en radrikspolitiska beslut - inte minst gäller detta anslagen till försvaret. Det ansvariga statsrådet då som - industriministerÅsling - gav en rad utfästelser, av följande innebörd: För det första kan företag som lokaliserar sig tillKarlsborg komma i åtnjutande av regionalpolitiskt stöd. För det andra kommerstatsrådet att medverka till att stärka de förutsättningar som skall gälla förutvecklingsfondens verksamhet. För det tredje kommer statsrådet att hävda deregionalpolitiska intressena i samband med att regeringen får anledning attöverväga omlokalisering av försvarsenheter till . Det finnsockså anledning att erinra om det uttalande som gjorde den8 i samband med behandlingen av frågan orn finansiellt stöd tillLuxor. Ett enigt näringsutskott anförde då att man förutsätter att regeringenaktivt verkar för att nya arbetstillfällen tillförs de orter som drabbas. erinrade man om vad arbetsmarknadsutskottet -som enligt riksdagsordningen har ansvaret för sysselsättningsfrågorna och deregionalpolitiska spörsmålen - uttalade i betänkandet om regionalpolitiken,nämligen att "det kan finnas skäl för samhället att stödja projekt somger varaktig sysselsättning inorn bl. a. ". inställning till problematiken är således heltklar. Jag kan inte inse att denna principiella hållning förändras beroende påom man stödjer reservationen eller inte. Reservanternas företrädareöverdramatiserar enligt min mening frågan. Man erkänner ju i sin reservationatt det har fattats ett regeringsbeslut som undanröjt det akuta hotet motsysselsättningen. En strukturplan innebär i sig inga nya resurser. Vad somär avgörande-det visar den erfarenhet vi redan har - är de faktiska åtgärdersom vidtas. För min del räknar jag med att industridepartementetfortsätter alt ägna sig åt problemen i . De uttalanden som riksdagenredan har gjort är av den beskaffenheten att man har anledning att konstateradelta. Härtill kommer de utfästelser som industriministern gjorde i den nyssnämnda interpellationsdebatten. Slutligen skall jag göra ännu ett påpekande. bereds just nu de regionalpolitiska frågorna. Vi harbl, a, att ta ställning till motioner som berör sysselsättningen i Skaraborgoch särskilt i , Det finns skäl att avvakta arbetsmarknadsutskottetsbehandling av dessa motioner, inte minst därför att detta utskott har delhuvudsakliga ansvaret för regionalpolitiken och sysselsättningsfrågorna. Det är min förhoppning att det blir ett uttalande avmotsvarande innebörd som , varför jag lugnt kan stödja utskottetshemställan. Sista ordet i frågan om sysselsättningen i sägsinte . Vi får anledning att återkomma i dessa frågor då vi skallbehandla de regionalpolitiska frågorna, dvs, de frågor som ytterst gällersysselsättning och utveckling ute i länsregionerna. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde PAULJANSSON (s) replik: Jag skall bli myckel kortfattad, eftersom jagvet att jag med min replik frestar kammarledamöternas tålamod. Jag vill bara nu med besvikelse konstatera att minaborgerliga kamrater på Skaraborgsbänken inte är beredda att hjälpa oss i dennafråga. Det som nu anfört står redan att läsa i LänsAnnonsblads ledare i går, där man säger ungefär att det är viktigt att stödjaKarlsborg men alt det inte behöver ske på detta sätt. Det framhålls vidare: "Naturligtvis är det bra att alla krafter hjälps åtför att stötta och Vanäsverken. Men det är knappast politiskapappersmarkeringar som löser problemen," Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Det är väl denna pappersmarkering från husbondens röst iannonsbladet i vilken nu stödjer sig på för att räddtt sinegen själ i detta sammanhang. Det var synd att han inle hade en egenuppfattning, () replik: Uppriktigt sagt tycker jag faktiskt attreservationen iir onödig. Vi har tidigare gjort enhälliga uttalanden iriksdagen, och vi borde inte minst med hänsyn till frågans allvarliga karaktäravstå från sådana markeringar och i stället bygga vidare på den enighet somtidigare har manifesterats i dessa frågor. Jag tror all invånarna i vårvalkrets skulle uppskatta om vi kunde fortsätta på den inslagna vägen. Nyss kommenterade en ledare i LänsAnnonsblad. Jag har med mig den ledaren här, och jag skulle kunna fortsättaatt läsa ur den. citerade följande: "Men det är knappastpolitiska pappersmarkeringar som löser problemen." borde haläst upp fortsättningen också. Den lyder: "Det år realistiska, lönsammaprojekt och produkter som måste till. Och en allmän uppslutning långt överpartipolitiska manifestationer." () replik: Det är just den allmänna uppslutningen kringfrågan som vi nu efterlyser. Här har Skaraborgsbänken chansen att görabeställningen till regeringen beträffande Vanäsverken. Då skulle del bli enallmän uppslutning. Ställ upp pä det! () replik: Min förhoppning är attvi kan få en enhällig uppslutning kring dessa frågor då vi återkommer tillregionalpolitiken. Vad innebär då förslag om en strukturplan?Kommer vi alt få se en annan attityd från socialdemokraterna når det gälleranslagen till försvaret? Ytterst är ju verksamheten vid Vanäsverken beroende avvilka ramar som statsmakterna långsiktigt ger försvaret. Kommer kunna ändra sig i den frågan? Och blir det en förändring i inställningentill Nordsat? I gårdagens nummer av varnade man för alt t. ex.Luxor kan slås ut av ell nej till Nordsat. Kommer en eventuell strukturplan attinnebära en förändrad attityd från socialdemokraterna även till dessa frågor? KARINFLODSTRÖM (s): 1 näringsutskottets betänkande 1979/80:36behandlas under punkt 18 anslaget till främjande av landsbygdenselektrifiering. Utskottet följer regeringens förslag alt anvisa ettreservationsanslag av 4.5 milj. kr. Av detta belopp är 2 milj. kr. avsedda förupprustning av nedslitna och oräntabla elnät i samband med att de övertas avlokala och kommunala förelag. I motion 1979/80:702 erinrar vi, några socialdemokratiskamotionärer, om att lade fast riktlinjer för del statligastödet till upprustning av eldistributionen på landsbygden. Dessa innebar bl.a. alt statligabidrag skall kunna utgå till mindre, ekonomiskt svaga distributions-förelag iglesbygdsområden som saknar inslag av tätare bebyggelse och all bidrag avseskunna utgå till svaga kommunala och lokala företag som har tagit över ellerstår i begrepp alt ta över dåliga företag. föreslog dåvarande regeringen ibudgetpropositionen 1978/ 79:100 ett anslag på 7 milj. kr. för budgetåret1979/80. Näringsutskoltet hemställde emellertid att skulle ökaanslaget med I milj. kr. till 8 milj. kr. Del blev också beslut.Denna ökning av anslaget visar att utskottet då fann det angeläget attstruktur- och upprustningsarbetet för landsbygdens eldistribution fortsatte. har utskottet en annan uppfattning, trots attindustriverket bedömer alt medelsbehovel uppgår till 10 milj, kr, förden närmaste femårsperioden om verket skall kunna följa de riktlinjer somstatsmakterna har lagt fast för landsbygdens elförsörjning och trots attutförda undersökningar visar att ett stort antal landsbygdsdistributörer intehar ekonomiska resurser att göra erforderliga avsättningar för underhåll ochförnyelse av sina elnät. Kostnaden för den återstående upprustningen beräknasav industriverket till ca 200 milj, kr. Vi motionärer pekar också på att man av erfarenhet vet attenergiförlusterna i nedslitna och underdimensioneradeeldistributionsanläggningar ofta kan uppgå till , vilket är mer ändubbelt så högt som för en normal anläggning. Från energihushållningssynpunktär det därför angeläget att erforderliga nätupprustningar genomförs, och detmotiverar vårt krav på att en ökning med 5.5 milj. kr. fas ur anslaget förenergibesparande åtgärder inom näringslivet. Vi motionärer beklagar att våra argument i niotionen intelyckats övertyga näringsutskottets ledamöter att höja anslaget till främjandeav landsbygdens elektrifiering. Utskottets centerpartistiska ledamöter hadeförra året en annan uppfattning och reserverade sig då för ett högre belopp.Men då satt inte i regeringsställning. På en punkt är vi överens med utskottet,nämligen om att det är värdefullt att en totalram för bidragsverksamheten fören flerårsperiod nu anges. Härigenom underlättas industriverkets möjligheteratt planera nödvändiga rationaliseringar och att föra meningsfullaförhandlingar med berörda kommuner, företag och andra intressenter. Däremot, fru talman, anser vi den av regeringen ochutskottet föreslagna medelsramen för stödverksamheten vara för läg ochförbehåller oss rätten att komma tillbaka i annat sammanhang, eftersom vi nufinner det föga meningsfullt att mot ett enigt utskott yrka bifall tillmotionen. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Jag kan förstå den oro som finns inomKarlsborgs kommun och inte minst bland de anställda vid . Att arbetai en industri som har en så ensidig inriktning som Vanäsverken måste kännasoroande. Sysselsättningen inom kommunen har dessutom varit hotad inom andraverksamheter, varför möjligheterna till alternativa sysselsättningar ingalunda varit eller är särskilt goda. Ansträngningar att få till stånd nya Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde sysselsättningstillfällenhar gjorts och görs fortfarande av både lokala och regionala organ. Trots dettaär hotet om personalinskränkningar vid Vanäsverken allvarligt för bygden, ochdet är viktigt att ansträngningarna att skapa nya arbetstillfällen inte avtar. Av den redovisning om Vanäsverken sorn finns inäringsutskottets betänkande nr 36 kan man utläsa att regeringen ingalundavarit overksam när det gällt att trygga sysselsättningen vid Vanäsverken förden framöver, och detta är naturligtvis angeläget. Likaangeläget är det också att rnan inom FFV fortsätter arbetet med den långsiktigaplaneringen av verksamheten vid Vanäsverken i . ett arbete som måstebedrivas med skyndsamhet och i samverkan med bäde personal och kommunalaföreträdare. De socialdemokratiska riksdagsledamöterna frän Skaraborghar i en motion begärt att ansvariga departement skall lägga fram förslag tillstrukturplan och även föreslå vilken form av alternativ produktion som kananses lämplig som komplement till den nuvarande tillverkningen. Jag kan inte riktigt förstå att man frånsocialdemokratiskt håll ansett sig behöva utforma en reservation mot denskrivning som utskottet gjort i den här frågan. Utskottet har ju enligtskrivningen erfarit att FFV arbetar med planer i syfte att på längre siktsäkerställa Vanäsverkens framtid, och utskottet utgår från att detta arbetesker i samråd med berörda personalorganisationer. Någon saklig grund förreservationen mot utskottsskrivningen finns inte, och jag yrkar därför bifalltill näringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 36. BENGTKINDBOM (c): Jag vill hänvisa till att jag också deltog iden interpellationsdebatt som har nämnts här tidigare. Vid det tillfället sadeindustriministern att hög prioritet måste ges åt arbetet med att förläggaalternativ produktion till företaget och att en samverkan skulle ske mellanutvecklingsfonden och kommunen och länsmyndigheterna. Han gav då ett löfte ienlighet med det riksdagsuttalande som har gjorts, att industridepartementetskulle ge möjligheter till lokaliseringslån. Det är alltså inte enbartsituiitionen inom företaget som är avgörande för sysselsättningsproblemen iKarlsborg - det vill till fler åtgärder. Utskottet skriver nu att FFV arbetar med planer för att pålängre sikt säkerställa Vanäsverkens framtid. Det är vad jag förstår också vadman syftar till med reservationen. Den samstämmighet som finner jag därför att man uppnår rned utskottets uttalande. Någraandra resultat kan jag inte se att reservationen leder till:"Strukturplan" förefaller mig bara vara ett finare ord som mananvänder i sammanhanget. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 36 punkt 16 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas tillutskottet, dels avgöras , och förklarades den senare propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärde emellertid votering,varför följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammaren skall avgöranäringsutskottets hemställani betänkande 36 punkt 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om minsthälften av de röstande röstar nej har kammaren beslutat att ärendet idenna del skall återförvisas till utskottet. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avde röstande ha röstat för bifall till ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 146 Då kammaren alltså beslutat attärendet skulle avgöras nedlade förste vice talmannen i rösturnan enja-sedel och en nej-sedel, varefter på förste vice talmannens anmodan KerstinEkman (fp) ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns dennainnehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet med nej-propositionensinnehåll bifallit reservation 1 av m. fl. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshenrställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 36 punkt 26 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 2 av ni. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirgitta begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 155 Nej - 155 Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas tillutskottet, dels avgöras , och förklarades den senare propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärde emellertid votering,varför följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammaren skall avgöranäringsutskottets hemställani betänkande 36 punkt 26 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om minsthälften av de röstande röstar nej har kammaren beslutat att ärendet idenna del skall återförvisas till utskottet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av de röstande ha röstat för bifall tillja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 146 Då kammaren alltså beslutat att ärendet skulle avgörasomedelbart nedlade förste vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på förste vice talmannens anmodan () ururnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskottets hemställan. Pimkt 27 Nr 122 Utskottets hemställan bifölls. § 9 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagensföredragningslista uppföres kultur- yjssa anslag inom utskottets betänkande 26 främst bland två gånger bordlagda ärenden, industrideparte- mentets verksain- § 10 Kammaren åtskildes kl, 00,10, hetsområde