prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — 10.5: "Kommittén noterade alt ett antal länder nuskulle överväga att ändra sina nationella regler i syfte alt tillåta attmätmärket placeras i överensstämmelse med den tolkning som har använts avFörbundsrepubliken ." Dettainnebär- vilket jag befarade i min ovannämnda motion - all bl. a. grannländernaDanmark och övergår till de tyska mätningsreglerna, något som innebär enutslagning av svenskt kustionnage, om inte också snabbt ändrar sinaregler på samma sätt. Underhänvisning till det anförda får jag rikta följande frågor tillkommunikationsministern: beredd vidtaga snara åtgärder för alt trygga den svenskakustsjöfarlens konkurrenskraft? Om svaret är ja, i så fallvilka åtgärder? 1979/80:118 av BirgerRosqvist (s) till utrikesministern om de politiska förhållandena på : Norra delen av är ockuperat avturkiska trupper. Den turkiska krigshandlingen och dess följder har sedan dessfördömts i FN men utan påtagliga resultat. Den tragik som följde i krigets spärfinns fortfarande kvar. Många människor har tvingats lämna sina hem och leversom flyktingar i sitt eget land. Mänga människor försvann i samband medinvasionen och uppgifter om dem saknas. Cypernär ett land som tvingats på en delning. Det medför allvarliga problem för heladess folk inom alla livets områden. Jag vill därför fråga utrikesministern: Anserregeringen att Cypernproblemets lösning är en viktig fråga för freden, förmänskliga rättigheter och för tilltron till FN-beslut? Anserregeringen det vara viktigt att i internationella sammanhanguppmärksammar Cypernproblemet? 1979/80:119av Axel () till utrikesministern om och Rhodesiasmilitära attacker mot , och : som om Zimbabweinleddes ökade och trycket på de s. k. frontstaternaMozambique, och genom ökade militära attacker. Angreppenförändrades också kvalitativt. Förutom befrielserörelsernas läger angrips nuockså civila och ekonomiska mål som spannmålslager, industrianläggningar, broaroch andra kommunikationsanläggningar. Därmed ökar också antalet civila offerkraftigt, och kriget har övergått till alt bli ett terrorkrig. Enligtmin uppfattning måste den internationella opinionen väckas för vad som just nusker i södra för att förmå angriparna att upphöra med sinterrorverksamhet. Del är därför mycket beklagligt att regeringen ännu intefunnit skäl all uttala sitt fördömande av och allt tätareterrorattacker mot , och . Min fråga lillutrikesministern blir därför: Avser regeringen att inom den närmaste liden uttalasitt fördömande över de övergrepp mol civilbefolkningen i de s. k.frontslaterna som och intensifierade terrorattackerinnebär? 1979/80:120 av Kun OveJohansson (s) lill bostadsministern om ökade resurser till miljöförbättringar: På initiativ av den socialdemokratiska regeringeninfördes ett statligt bidrag för att förbättra boendemiljön och för atlfördjupa hyresgästernas infiylande. Som en direkt följd därav pågår i Malmökommun ett projekt som kallas boendemiljö. Deborgerliga regeringarna har inte följt upp ovan nämnda bidragsreform frän 1974på ett tillfredsställande sätt. a. en otillräcklig medelstilldelninghotas nu flera projekt i att läggas på is, trots att de tillhör de mest angelägna, dvs.prioritetsgrupp 1. Hyresgäster med en "svår" boendemiljö, framförallt i storstadslänen, har kommit i kläm. För dem ter sig nuvarandefördelningsramar som djupt orättvisa. Motdenna bakgrund villjag ställa följande frågor till bostadsminister : Avserregeringen atl ge begärda resurser för miljöförbätl-ringsbidrag,och kommer statsrådet att medverka till att det vid fördelningen tas särskildhänsyn till behoven av miljöförbättringar i de s. k. svåra bostadsområdena istorstadslänen? 1979/80:121av () till justitieministern om lokaliseringen avlänsrätterna: beslöt om riktlinjer fören ny länsrättsorganisation. (Beslutet trädde i kraft och denya domstolarna kallas länsrätter.) hade att taställning till ett flertal motioner angående lokaliseringen av de nyalänsrätterna lill annan ort än residensstaden inom resp. län. avslogsamtliga motioner med motivering att frågan om lokalisering av de nyalänsrätterna noggrannare behövde utredas från fall till fall, - iÖstergötland framhöll i en skrivelse till i oktober 1978och i Länsplanering-Rapport-79 att många skäl talade fören förläggning av dennya länsrätten till . Delta är fortfarande aktuellt av flera skäl. Urregionalpolitisk synpunkt behövs en lokalisering av statlig verksamhet ävenutanför . är på grund av omfattande industrikriser i stortbehov av nya arbetstillfällen. F. n. finns inga godtagbara lokaler i länsrätten medan däremot sådana står till förfogande i . För alt såsnart som möjligt åstadkomma en god arbetsmiljö för den nya länsrätten och föratt snabbt få klarhet i var resurserna för atl skaffa fram lämpliga lokaler börsättas in är det viktigt att frågan om lokaliseringen avgöres. 1justilieutskollets betänkande 1978/79:26 står del: "Frågan om lokaliseringav länsrätt bör emellertid i enlighet med vad förutsatt och vad somförordas i propositionen utredas vidare. Det slutliga ställningstagandet frånregeringens sida bör tas så snart utredningsarbetet avslutals." Medhänsyn till vad jag anfört hemställer jag alt till statsrådet fä ställaföljande frågor: Hurlångt har utredningsarbetet om eventuell uilokalisering av länsrät terna från residensstäderna fortskridit? Ärlänsrätten i föremål för utredningens uppmärksamhet och när kan i så fall besked väntas? §21 Kammaren åtskildes .