prot · G30961 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är emellertid viktigt att debatten tillförs material av det slagsom kornmil fram . Jag tillfrågades om jag vill medverka till att ytterligaremedel ställs till förfogande för all debatten skall stimuleras. Det behövs noginle, eftersom de fem partierna var helt medvetna om frågeställningarna, när demed tanke på folkomröstningen tog ställning till storleken av de summor somskulle avsättas för diskussioner. BO (): För vill jag i själva verketbara upprepa vad jag redan har sagt. Det är emellertid mycket viktigt medupprepningar i det här fallet, eftersom det rör sig om några få fakta som vimåste nöta in. Dessa fakta är centrala och kommer att vara avgörande för detsvenska industrisamhällets framtid. Först detta med den rörliga kostnaden. Vi har redan 10färdigbyggda aggregat. Det är den kapaciteten som är den verkligt intressanta isammanhanget. Här är den rörliga kostnaden . Ingen tror att den kommer attstiga i någon högre grad. Även om den skulle stiga till , vilket är fögatroligt, kommer detta inte att på ett avgörande sätt påverka argumenten. Vi kannämligen räkna med att höjningen av kol- och oljepriserna kommer att bli mycketstörre. Därför är siffran , som jag angav, i grund och botten en grovunderskattning av de verkliga kostnaderna Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi förslopandet av aggregaten - om man i stället vill producera el med olja och kol. Sedan till de , Jag gör ingen prognos men säger attingen människa kan förneka an vi under 1980-och 1990-lalet kommer att behövaåtminstone el. Det är fullständigt nonsens alt påstå något annat. Vivet all även konsekvensutredningens referensalternativ på innebär engrovt trendbrott med hänsyn till den nuvarande utvecklingen. Tanken att manskulle kunna klara sig med 105 eller innebär ju elt alldeles enaståendetrendbrott. Det är helt enkelt fullständigt orealistiskt an länka sig någontingsådant. Sedan skall vi också komma ihåg att i , dvs, denrörliga kostrraden, ligger avsättningen till den slutgiltiga förvaringen. IBarsebäck avsätter man 70 milj. kr. enbart för an la hand om delhögaktiva avfallet, som där inte är större an 5-6 m\ Tänk er, det ryms alltsåpå en eller två lastbilar. Man kan nog inte finna någon annan överskatlning avden storleksordningen. Till slut: Vad vi i realiteten är med om här ärkanske den riktiga början på valrörelsen, på vad som komma skall. Jag tror inteatt vi skall be en opolitisk minister, hur duktig han än må vara. att la på siguppgiften att ensam reda ut saksammanhangen i den svenska demokratin. Men förjust den svenska demokratin är del nödvändigt all vi för denna debatt. Vi fården se vem av oss som kan sägas bära kejsarens nya kläder, om del ärmina siffror som är de korrekta eller orn det finns några andra som verkligenkan ställas upp mot dem. Jag tror inte att så är fallet. Sanningen kommer altkrypa fram - var övertygade om det! LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag är benägen att säga att ordet pressad iBo Söderstens inlägg var i grövsta laget. Men han kanskeredan hade hamnat i gruvsamhällena, på stålorterna och på rätt nivå idiskussionen - men jag räds inte det. Det var nämligen om samhällsekonomin somjag ville säga ett par ord. räknar inle med de samhällsekonomiskakostnaderna, sade Bo Söderslen, Men vad gör han själv? Jo, med sinenergipolitik bidrar han till en industristruktur som samhällsekonomiskt är ochhar varit förödande och som trendrnässigl kommer all bli ännu värre, om vi inteförändrar den. Men har inte sagt ett ord om all vi skall förändraden trenden, om att vi skall ändra inriktningen på vår industri. De 100 000 jobbsom efteriysle - och som behövs - skall naturligtvis bli en effektav all våra processindustrier kan sammankopplas med en förädling inomverkstadsindustrin och på träsidan som är vettig och ger många jobb, Men idagens läge flyttar våra företag de arbetskraftsintensiva delarna av värproduktion utomlands, medan de sorn kräver myckel el får vara kvar. Skall detvara ett mått på utveckling? Det gäller åtminstone inle för den del avpolitiken som jag företräder. Nej-alternativet pekar just på att vi rned enförändring av trenden kan skapa de nya jobb som efterlyser. När det gäller användningen av kol och olja forlstrlle BoSöderslen att upprepa osanningen att vi skall ersätta kärnkraften med kol ocholja. Vi skall ha samma mängd kol och olja som alternativ 1 och 2. Det kol somBo Södersten talar om rnåste han ha konrmit rnycket nära på andra häll. Detmåste ingå i hans eget alternativ, för del ingår inte i linje 3-det alternativ sornjag företräder. Enligt är jag emot en utbyggnad avKvarnsvedens pappersbruk, men det är jag inte alls. Däremot är jag emot enanvändning av dagens slösaktiga teknik med stor elförbrukning vid utvecklingenav processindustrin. Det rnåste vara helt felaktigt att använda den tekniken, Istället borde vi tvinga fram en annan teknik. Men dettti motarbetas av attföretaget försöker bryta upp produktionen. Förelaget vill dela uppproduktionen mellan och i stället för att ha den samlad,vilket ger stora energiförlusler. Och företaget tänker inte heller i någonhögre grad bygga ut motkraften, ställde verkligen frågan om övervinsterna påsin spets. Övervinsterna skall tydligen nu använda i den offentligasektorn. Jag trodde att han skulle värna orn att dessa pengar korn process-ochförädlingsindustrin till del. Det trodde jag var del allra viktigaste alt värnaom i dagens läge, framför allt i det län som han ar vald att företräda iriksdagen. Utvecklingen där är helt beroende av om vi kan utveckla dessaindustrier. Jag förordar all dessa övervinster sätts in så att de gynnar denutvecklingen. Sedan litet om egna beräkningar och de tiokärnkraftverk som , säger han, är klara eller kan tas i drift. Ja, del äretismart ekonomiskt drag alt ta just det, för då låter han bli elvan och tolvansom då kostar väldigt myckel. Men kommer de fyra äldsta orn 20 är attvara ur drift. Jag frågar : Var skall de pengarna las? Var skallden energin komma ifrån? Skall det bli fler kärnkraftverk ? Skall delbli fyra kolkraftverk, och vem skall betala de kostnaderna? Man måste flytta fram de ekonomiska ramarna litet mer änall räkna på de 20 åren. Det är tacksamt för Bo Söderslen att ta deträkneexemplet. Men glöm inte bort att de fyra äldsta då kommer att försvinna utenligt de förutsättningar som finns i linje 2. Jag vill bara poängtera en gångtill att de rörliga kostnadernas betydelse inte kommer att varaoväsentliga -de kommer att stiga. Säkerhetskraven kommer all stiga, och de härfyra äldsta kärnkraftverken och de andra kommer att efler hand kosta mer irörliga kostnader eller ge mindre på grund av att de kommer att kräva störreunderhåll, och de kanske inte har den driftsäkerhet som de beriiknas ha i dethär kostnadsunderlagel. Min slutsats är: Satsar vi på kärnkraften, satsar vi ocksåpå elt samhälle där vi slösar med energi. Det vill tydligen ,vilket jag tycker är mycket anmärkningsvärt. Och han ger inga alternativ. Hantackar nej till en alternativ energipolitik. Han tackar också nej till denteknik i industrierna som vore tillämplig i ett skede, när andra länder vill haden och där vi borde Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi varaledande i världen . Därmed tackar också nej till den framlidasysselsättningen t. ex. i . Låt mig först säga till alt en upprepning avfelaktiga uppgifter gör detn inte sannare. Uppgifter som inte är bärande ochjämförbara blir inle sannare därför att man upprepar dem mänga gånger. Jag vetalt del är ett psykologiskt och pedagogiskt användbart trick, men de blir intesannare. Misstaget när vi satsade på kärnkraftverk var att vi ficken överproduktion på el. För att få avsättning för den stimulerade man tilldirekluppvärmning av bosläder och andra lokaler, och det kan inte bestridas altdelta är ett faktum. Jag sade förut att man hade räknat med att detredan 1985 skulle förbrukas och redan omkring 1980 någonstans runt 120TWh. Vi hade 1979 en konsumtion på . Det är alltså stora skillnader. Närman använder sä stor andel av elen till att värma upp bostäder som ju barautnyttjas och inte pä sommaren, så får man stora säsongvariationer.Man har f. n. så stor variation att effektuttaget de tre sommarmånaderna ärhälften av vad man behöver . Delta har gjort att man har blivit mer beroende avoljekondens- vid toppbelastning än man var tidigare, som man hartvingats låta vatten rinna förbi i de fulla vattenmagasinen under sommarendärför att man inte har användning av så mycket elenergi. Det är ett krafligttrendbrott, säger , om vi stannar vid som linje 3förespråkar. Ja, den lemperaturkorrigerade totala energiförbrukningen väntademan skulle öka rned , har den istället minskat. Där är ett kraftigt trendbrott. Det är ju ett resultat av deenergibesparingar och andra åtgärder som regeringen har vidtagit. har för att vara nationalekonom och expertväldigt korta perspektiv. Jag instämmer med när han säger; Omdet nu är så kolossalt dyrbart och svårt att avveckla och ersätta 6kärnkraftverk, hur rnycket dyrare och svårare måste det inle då vara att avveckla12? Det är ju ytterligare 2 utöver de 10 byggda som och övrigaanhängare av linje 1 och 2 förordar. BO (): Först talet om övervinster. Det är enalldeles fundamental -jag skulle nästan vilja säga grotesk - samhällsekonomiskfelsyn att tro att om vi avskaffar kärnkraften får vi plötsligt ökadeövervinster inom elproduktionen. Så förhåller del sig naturligtvis inte alls.De eventuella övervinster som kan göras uppstår , och de användsnaturligtvis i samhällsekonomin. En stor del tar hand om ochlevererar in till statskassan. Några nya övervinster på grund av att vi skulle slopakärnkraften finns inle att ta hem. Därför finns det ingen möjlighet attsubventionera elproduktionen. Det är alldeles tokigt all tro något sådant. Sedan säger alt vi skall ändra struktureni vår industri. Det låter ju jätlefint. Han säger att vi skall inte ha dendyrbara, elkrävande industrin. Ja, rnen vilka är de stora elkonsumenterna? Jo,del är våra basindustrier, pappers- och rnassaindustrin, järn- ochstålindustrin. Är det dem vi skall ta bort för all spara energi? Är det vadLars-Ove menar? talar vidare orn alt vi använder en såoerhört slösaktig teknik. Det skulle inte ha förvånat mig om det hade varitnågon av kamrater inom vpk som hade sagt det, men Lars-OveHagberg är ju denna sällsynta företeelse alt han är en av de få kvarvarandeindustriarbetarna inom vpk. Han har ju erfarenhet av hur en industri fungerar.Men gå då hem, , och tala om för kamraterna på hur ni skall bete er för att spara energi. Därigenom kan ni göra storakostnadsreduceringar, därigenom kan ni expandera och rädda många jobb. Till slut; Det är väsentligt vilket tidsperspektiv manhar. Vi inorn socialdemokratin står också för ett avvecklingsalternativ, rnenvi säger att vi måste få tid på oss. Vi måste försöka ta fram alternativaenergikällor genom ordentliga satsningar. För det behöver vi resurser. För detbehöver vi 25, kanske . Det är ett långt och mödosamt arbete vi harframför oss. Vi kan då inte slå ut de få lillväxtrnotorer som vialltjämt har i svensk industri. Tyvärr är det så att kärnkraften är mycketlönsam, att de aggregat som vi har är några av de få tillväxtrnolorerna i densvenska ekonomin. Vårt lands ekonomi befinner sig i en alldeles fundamentalobalans. Vi lånar 12 ä utomlands för all klara oss.Vi ser inget slut på detta. Enbart för att så att säga få det hela all ga runt behövervi 100 000 nya industrijobb. De rnåste skapas under 1980-lalel. Dem kan vi inlevänta med att skapa . Och behöver vi all den kapacitet som vihar. Befintlig kärnkraflskapacitet, de 10 aggregaten, utgör enutomordentligt effektiv industrimaskin, med vilken vi kan producera 45miljarder kilowatt-limmar el . Vi måste ta vara på den källan under1980- och 1990-talen, om vi skall kunna satsa i stor skala på nya energikällor,som skall kunna ge oss en tryggad framlid. Den behövs också orn vi skall kunnaskaffa nya industrijobb. Den svenska ekonomin är sorn sagt i fundamental obalans.Orn vi dessutom skulle avskaffa kärnkraften vore det helt enkelt en projektilriktad mot industrisamhället - i första hand mot basindustrierna - och motmänniskorna i skogslänen i , och , Jag tror inle,, att vi skall försöka inbilla människorna alt ett nej tillkärnkraft ingenting kostar. Det skulle tvärtom kosta dem oerhört myckel. Viskall åtminstone tala om sanninsen sådan som den är. Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Orn kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi LARS-OVEHAGBERG (vpk): Det sista - sanningen-är något som BoSödersten verkligen borde belänka när man påslår att en pappersbruksarbetare iKvarnsveden får sin lön minskad med . om elpriset ökar rned . Denprispolitiken vill tydligen driva igenom. Var vill han lägga dekostnader - jag erkänner också att sådana uppkommer - som finns? Vi pånej-sidan har redovisat de samhällsekonomiska kostnaderna för kärnkraften, ochjag har redovisat dem i ett tidigare anförande. Men del är inte - som BoSödersten här försöker göra gällande - fråga om att man lägger kostnadernaenbart på processindustrin. Om det blev sådana effekter skulle man låsa i en prispolitik som borde vara främmande åtminstone för den rörelse sornBo Södersten företräder. Vi skall ta till vara den energi vi har. Vi skall ta tillvara helt den utvecklingskraft som alternativen ger och den möjlighet vihar att utveckla dessa inorn de industrier som vi har. Jag tror inle attde beräkningar som föreligger blir mer eller mindre sanna den 23 rnars somett utslag av folkomröstningen, utan det får framliden visa. Så har ju varitfallet rned prognoserna här i . Det har ju visat sig attdessa prognoser inte alls håller. Därför menar jag all framtiden också kommeratt visa vilka effekterna blirav industrisatsningen. förbiser tydligen helt en del saker - alt mantvingas till fortsatt satsning på kärnkraft utöver de tolv aggregaten, Jag villbara peka på att beroendet av uran kommer att vara mycketallvarligare än beroendet av olja. Eftersom oljan skall användas i lika höggrad när det gäller alternativen 1 och 2 blir det alltså ett sämre utgångsläge.Man kan bara ställa sig frågan vem som skall upparbeta det uran som vieventuellt själva skulle bryta och som vi skulle förstöra vår natur med, påstår att jag vill ha bort processindustrin.Det är ett typiskt sätt all inle föra debatten på en hederlig nivå. Jag harsagt all utifrån processindustrierna skallvi fortsätta med förädlingen. Det ärvad vi behöver göra. Vi behöver i stort sett inte öka omfattningen av vår processindustrii dag. Men det är tydligen vad vill. För honom är flerprocessindustrier lösningen, men så är det inte. Vi behöver förädling i varjeled av de basråvaror som vi har, och det kräver förhållandevis litetelenergi. Det borde vara en lärdom. Jag har inte sagt att någon av dessa processindustrierskall avvecklas. Däremot menar jag all de som slår för ja-alternativen 1 och 2är de främsta ivrarna för en nedläggning av bl, a, stålindustrin ochdärmed för en minskning av elanvändningen. De är de främsta ivrarna för attlägga ned skogsindustrin - del gäller i stor utsträckning företrädarna föralternativ 1, kan ju rannsaka sitt eget par-tis handlande i vadgäller processindustrier och den framtida användningen av el inomhandelsstålsindustrin, så får han ett svar. Här vill jag fråga; Till vad skallman i så fall använda den energi som där går bort? Vad det här handlar om äratt priset på el enligt slår ut arbetskraften, men det är heltfelaktigt. Vi får, som jag har redovisat tidigare, en kostnad för enkärnkraftsavveckling som gerpositiva effekter och samhällsekonomiskt kommer att gynna oss framöver.Kärnkraften blir inle lönsam om den sätts in som . Än en gång vill jagpoänglera: Ett kärnkraftverk kan ersättas med ett kolkondenskraft-verk, eltkärnkraftverk kan ersättas med vind- och vattenkraft, tre stycken rnedkraftvärme och mottryckskraft och fyra stycken rned stopp för utbyggnad avelvärme och hushållning med el i redan elvärmda hus. De tre övriga är, som viser del, helt onödiga i det här lägel, eftersom de hamnar över en produktion av125 TWh. Vi har alltså energi till industrin . Vad som ärbeklagligt i en sådan här debatt är att regeringen inte har velat redovisa denfullständiga bilden av kostnaderna för kärnkraften. Regeringen undviker alt taställning genom att tillsätta två utredningar, vilkas resultat får ligga.Regeringen konstaterar vidare: Det finns också andra beräkningsgrunder, men viskall inte ta ställning. Lät de andra förklara det hela i stället. - Sedan gärman ut i folkomröstning och tror sig därmed vara neutral. I själva verket harregeringen, genom att vägra föra ut alla aspekter på kostnaderna, gynnat de tvålinjerna 1 och 2. Det är de som kan utnyttja konsekvensutredningens, som jagser del, helt felaktiga utgångspunkter. Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Jag delar uppfattning attallmänheten borde få reda pä kostnaderna för att avveckla kärnkraften är 1990.Men jag tycker då också att allmänheten har befogad anledning alt få reda påvad del kostar att avveckla kärnkraften efter är 2000. Jag tror att alla härnoterade att undvek att gä in på den frågan. Det är alltså otroligt dyrbart och svårt att avveckla sexkärnkraftverk , rnen kostnaderna för att avveckla tolv styckenefler är 2000, sedan man har bundit ytterligare - som kundeha använts för framtagande av alternativa energikällor - ger ingasom helst besked orn. Och det förstår jag. Man skall inte heller glömma attskillnaden mellan de prognoser som låg till grund energipolitiskabeslut och de prognoser som rnan använder motsvarar produktionen från sjukärnkraflsreakiorer. Det borde alltså rimligen ha varit ganska enkelt att klaraav detta- men tyvärr fick inte någon majoritet i denna kammareför sitt krav på alt man redan dä skulle satsa på energibesparingar och påalternativa energikällor. Hade vi gjort det redan då, hade vi slätt avsevärtbättre rustade när det gäller alt bli fria från våravhängighet av olja ochkärnkraft för energiförsörjningen i . BOSÖDERSTEN (s): Den härdebalten har pågått ganska länge, ochdet är i och för sig naturligt att den blir litet yvig och att vi kommer in påmånga ting. Jag skall nöja mig med alt till slut göra ett par kortakommentarer. Vi får inle lappa allt sinne för realism, och vad vi måstediskutera är hur det svenska industrisamhället, som är i våldsam gungning,skall överleva under 4 protokoll 1979/80:59-63 Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Det är det lidsperspektiv som vi verkligen kanha något bestämt att säga orn, som vi också kan handla utifrån. Vi kan inle häri första hand spekulera över vad sonr skall hända . Sedan är det intressant att se hur glideri sin argumentering. Han kan inle komma ifrån att det blir ordentliga kostnadsfördyringarnär elpriset åker upp . som del rnåste göra orn de samhällsekonomiskakostnaderna för en kärnkraftsavveckling skall bäras. Om vi skulle försökasubventionera elpriset och alltså hålla del nere för att ytterligare stimuleraen ökning av importen av olja och kol för att producera den elkraften, vore detdet största samhällsekonomiska vansinne sorn kan tänkas. Därför måste elprisetobönhörligen upp . Vi vet all det .linebär en koslnadsfördyring förKvarnsveden som är liklydig med alt det kommer att kosta . Vid Domnarvets blir kostnadsfördyringen i storleksordrringen10 . Vid pappersbruket i blir det enkostnadsfördyring på . Det är ett marginelltpappersbruk . För , som visserligen är merkonkurrenskraftigt men där elförbrukningen är ännu större, blirkoslnadsfördyringen i storleksordningen , per är och anställd. Vikommer aldrig ifrån det. Vad jag har gjort är alt jag har använt dessa siffror somillustrativa exempel för all förklara för folk vad del i själva verket rör sigom. Jag har naturligtvis inte sagt att man vid Pappersbruk skallsänka lönerna med , per anställd, utan den här fördyringen får mannaturligtvis försöka slå ut över hela samhällsekonomin. Vi får tillgripa olikaanpassningsvägar. Vi får på nytt försöka devalvera kronan för att hjälpaexportindustrin. Det leder till inflation och till sänkt standard för oss alla.Vi kan behöva tillgripa direkta subventioner till delar av processindustrin.Medel härtill måste tas från annat håll. Vi kanske behöver öka vår upplåningfrån måhända 15 miljarder till något sådant som 20 miljarder . Det är mänga sådana här olika typer av vägar tillsamhällsekonomisk anpassning som behöver prövas. Men vad vi måste förklara försvenska folket är vad det i själva verket rör sig om. Det är därför debattenhär har varit viktig. Vi måste-under alla förhållanden satsa på framtidaindustrier. Men vad som är oerhört viktigt är alt vi verkligen kan behålla debasindustrier som vi har. Dessa kommer alt utsättas för enorma påfrestningarorn elpriserna stiger . Vi har oerhört svårt att klara jobben iDomnarvet. Vi har rnycket svårt att klara jobben i , i Norrbollen osv.Del första steget i vår industripolitik måste i rimlighetens namn vara all slåvakt om vad vi har. Sedan rnåste vi också, för att över huvud taget kunnabehålla vår standard, skapa 100 000 nya industrijobb. Tror ni på nej-sidan attni kan inbilla svenska folket att det går om ni slår ut delar av den mesteffektiva industri som vi har? Oavsett vad vi må lycka och tänka så är faktisktkärnkraftsindustrin en av våra mest effektiva industrigrenar. Skall vi slå utden, får vi en omedelbar merkostnad på . Vi rnåsteomedelbart, för att enbartbekosta ökningen i import av olja, skapa 50 000 nya industrijobb. Kan viverkligen ta något sådant på vårt ansvar? Den här debatten närmar sig nu sitt slut. Attjag något förlänger den beror på alt det var med viss förvåning som jaglyssnade till ett inlägg av , där han konstaterade allavvecklingskoslnaderna för sexreaktorsalternativet naturligtvis finns där somen realitet men också frågade vad kostnaderna blir i elt alternativ där man harett större antal reaktorer i drift . Jag måste säga att jag är litet förvånad översjälva frågan, för det är väl självklart att det blir dyrare all lägga neddriften vid kärnkraftsreaktorer som inte är avskrivna än att använda reaktorerderas fulla tid, tills de är avskrivna. i\r 61 Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi LARS-OVEHAGBERG (vpk): I detta min förhoppningsvis sista inlägg villjag bara påpeka ett par saker. Jag glider inte i fråga om kostnaderna. Jag har, ,redovisat dem i mitt första inlägg. Jag kan återigen redovisa desamhällsekonomiska kostnaderna för nej-alternativet. imånaden för varje förvärvsarbetande. Det är något mindre än dehyresökningar vi brukar få två eller - del är en jämförelsevi kan göra i den bistra verkligheten. Den elprisökning som talar om ärdäremot ett antagande, som han presenterar som en sanning. Han kan inle mednågon saklig underbyggnad säga att det måste bli så. Det behöver inte bli en50-procentig elprisökning. Jämförelsen måste gälla skillnaden mellan kärnkraftoch annan energi. Annars blir det ju ingen vits med jämförelsen. Ökningen frånär 1950 och framåt kan inte vara särskilt intressant när det gällerkonkurrenskraften och kostnadsläget inom processindustrin. Jämförelsen måsteavse dagens kostnader och de framtida. Vi hävdar då att den kärnkraft man villsatsa pä blir dyrare . Sedan vill jag återigen poängtera en annan sanning, somverkligen är en sanning. Enligt nej-alternativet skall elanvändningen inteminska. Produktionen skall vara . Del blir alltså en störreelkraftproduktion än , , Det är inte brist på energi som gör att jobben exempelvisi handelsstålsindustrin försvinner. Det är andra orsaker till att dessa jobbförsvinner. Man skall alltså inte skylla på elpriset. Om man gör det ger mansig verkligen ut på en väldigt svag is, och då hamnar man i dessa halvsanningareller t, o, m, i rena lögner. Vad det gäller för framtiden är att satsa på andraalternativ. Kärnkraftssatsningen innebär att man lägger fast en konservativpolitik. Det är tydligen den politiken som med en så intensivkänsla och skärpa talar för. Jag vill bara erinra om att för ett är sedan -före - var Bo