prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är naturligtvis inte oväsentligt vilka pengar man haratt bedriva verksamheten med. I stället är det väl så, alt verksamheten oftablir beroende av de resurser man förfogar över. För pensionärsorganisationernaär de små resurserna helt avgörande. Verksamheten måste anpassas därefter. Ulskollel har f. ö. upprepat att den verksamhetpensionärsorganisationerna bedriver är av stor betydelse för de äldre. Då harju organisationerna i varje fall inte missbrukat de medel som de har fält. Delär, enligt vär mening, viktigt inte bara socialt, del är också nationalekonomisktlönande. Ju högre upp i åldrarna som man kan fortsätta att föra ett aktivt ochkulturellt rikt liv, desto större chanser har man ju att klara sig frånsjukvård och annat omhändertagande. Det är ju institutionsvården som kräver destora ekonomiska insatserna. Vpk anser alltså att del är ekonomisktlönsamt att salsa på pensionärernas organisationsverksamhel, precis som vpktycker alt del är viktigt att satsa på ungdomsverksamheten. Vi kommer därföratt fortsätta att stödja PRO:s krav på en jämlik behandling i jämförelse medbehandlingen av annan organisationsverksamhet. Med detta yrkar jag bifall till vpk-motionen1979/80:500 om en höjning av de statliga anslagen till pensionärsrörelsen. Med anledning av den fråga som KarinNordlander ställde ber jag att få citera vad utskottet skriver i betänkande nr25. Där står bl. a. följande: "Som utskottet framhållit i olika sammanhang är denverksamhet som pensionärsorganisationerna bedriver av stor betydelse för deäldre. I den takt resurserna medger del bör organisationerna därför få ett ökatstatligt stöd. Utskottet tillstyrker den höjning av anslaget, som regeringenföreslagit för nästa budgetår. Därigenom ges utrymme för en icke obetydliguppräkning av de bidrag som för innevarande budgetår utgår tillpensionärsorganisationer." Vi tycker alltså att pensionärsorganisationernasverksamhet har betydelse för pensionärerna och vill gärna medverka till enhöjning. Men liksom när det gäller all annan bidragsgivning får vi ta hänsyntill att ökningen f. n. måste ske i måttlig takt. Av utskotlsbetänkandetframgår det också att vi , det gäller alltså det budgetår som nulöper, beviljade pensionärsorganisationerna bidrag som innebar mer än enfördubbling. Går vi tillbaka i tiden, finner vi att anslaget sedan desshar mer än femdubblals. Detta är uttryck för den stora uppskattning somutskottet hyser för pensionärsorganisationernas arbete, men vi har naturligtvisinte funnit att man, som kommunisterna vill, kan multipliceraanslaget med fem. vet vi alla att kommunisterna inte i andra sammanhang tarnågon som helst hänsyn till att vi har ett samhällsekonomiskt besvärligt läge,att resurserna är begränsade, och det är svårt att förstå varför de skulle göradet just på det här området. Därför är deras yrkande knappast förvånande. Menjag tror att pensionsorganisalio-nernas medlemmar och deras ledning är välmedvetna om den uppskattning som vi andra hyser för organisationerna - även omvi inte kan ge så kraftiga höjningar av anslaget som vpk harföreslagit. Med detta ber jag alt få yrka bifall tillutskottets hemställan. KARINNORDLANDER (vpk): Jag har naturligtvis konstaterat den höjningsom talar om, och del är tacknämligt i och för sig alt man gören höjning. Men det är utgångsläget som man måste la hänsyn till, och dä blirinte summorna av samma värde. Det sägs här att det är en icke obetydliguppräkning. på tre organisafioner, som man här nämner, kandet inte bli särskilt stora tillskott. Del täcker inte ens in kostnadsökningen. Men vihoppas att regeringen vill fortsätta på den väg man har börjat och Nr 96 har detta under uppsikt. Del gällerhär också en princip, nämligen att Torsdaeenden pensionärsorganisationerna skalljämställas med andra organisationer. är det som är frågan. GABRIELROMANUS (fp); mer än fördubblades anslaget. I årökar del . Det är förvisso mer än kostnadsökningarna. Lyckligtvis har viinte inflation. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 500 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara.med övervägande ja besvarad. SedanKarin begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 25 punkt 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 500 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKarin begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja v- 299 Nej .- . Punkterna 3 och 4 . . , , Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, 1979/80:26 med anledning avpropositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet. Utskottets hemställan bifölls. § 15 Konkurrensen vid produktion av barnstugor Föredrogs näringsulskoiietsbetänkande 1979/80:30 med anledning av motioner med anknytning tillkonkurrensbegränsningslagen. I detta belänkande behandlades motionerna 1978/79:1003av () och () samt 1978/79:798 och1979/80:452, båda av m. fl. (vpk), vari hemställts all riksdagenskulle hos regeringen anhålla om att en parlamentariskt sammansatt utredningtillsattes för att utröna eventuella konkurrens-begränsande överenskommelsermellan förelag som producerade barnstugor. Konkurrensen vid produktion av barnstugor 1. beträffandeenhetliga priser vid tobaksförsäljning att skulle avslå motionen1978/79:1003. 2. beträffande konkurrensen vidproduktion av barnstugor att skulle avslå motionerna 1978/79:798 och1979/80:452. INGA (vpk): Den avgörande orsaken till att kommunernainte bygger ut barnomsorgen så som de borde göra är svårigheten att finansierautbyggnaden. Driftkostnaderna - om man räknar in kapitalkostnaderna - för äldredaghem ligger på . per plats och år. För fritidshemmen ärkostnaderna givetvis lägre. Förde platser som byggs nu är kostnaden . högre per plats och år. Detta beror på alt byggnadspriserna hartillåtits att våldsamt skjuta i höjden. Produktionskostnaderna ligger pånärmare 1 milj. kr. Det innebären dubblering på bara några fåår. Från verksamheten i min hemkommun minns jag att vi sedanberäknade att en barnstuga med fyra avdelningar, avsedd för ungefär 60 barn,kostade 1 milj. kr. kostar det lika myckel alt bygga en endaavdelning. Någon eller några tjänar grova pengar päbarnstugeutbyggnaden. Det privata vinstintresset gör sig gällande inom dennaverksamhet, precis som det gör på de flesta andra områden i vårt samhälle.Byggkapitalet har skott sig fullkomligt hämningslöst på barnomsorgsutbyggnaden. Frågan är om det finns konkurrensbegränsande avtal mellanolika byggföretag inom delta område. Det finns skäl, herr talman, att misstänkadetta, och därför föreslår kommunisterna all denna fråga utreds.Om del finns konkurrensbegränsande avtal, sä drivs kostnaderna också av delskälet i höjden. Det finns myckel stora prisskillnader mellan s, k,typritade serieproduce-rade barnstugor och specialritade barnstugor. Detypritade är billigare. Men bara en tredjedel av alla barnstugor är typritade,medan två tredjedelar är specialritade. Byggnadsprisernahar ökat kraftigt. De typritade barnstugorna ökade Konkurrensen vid produktion av barnstugor minst -med "bara" . För de specialritade stugorna,som har upphandlats på lotalenlreprenad, blev ökningen dubbelt så stor-alltså24 % -och under andra upphandlingsformer blev den för de specialritadebarnstugorna. Det är lönsamt alt bygga barnstugor. Lönsamhetendefinieras som den täckningsgrad som resp. verksamhet har givit. Under 1977kunde man i utskottets belänkande läsa att det finns en varierandetäckningsgrad på mellan och 11,. Fyra av sex byggföretag redovisade enbättre lönsamhet vid barnstugebyggande än vad man fick ut vidsmåhusproduk-tion. Man kan ju fråga sig varför kommunerna låter byggaspecialritade barnstugor, när del är så mycket dyrare, som kommunernajust anför att de inte har råd alt bygga barnstugor. Orsaken är attbarnstugorna inte i tillräckligt hög grad planeras in i bostadsområdena på etttidigt stadium, då det fortfarande finns mark för delta ändamål. Förtätortskommunerna finns del oftast ingen bra mark all tillgå. Alla s. k.A-tomler är upptagna när politikerna sent omsider upptäcker att det finns barni området som behöver barnomsorg och att man behöver bygga daghem ochfritidshem. kommunisterna har för alt motverka dettaförhållande krävt att kommunerna reserverar mark för barnomsorgens utbyggnad.Innan en sådan markreservalion gjorts skall ingen stadsplan kunna godkännas,menar vpk. Det är alltså kommunernas dåliga planläggning och markberedskap somgör att kommunerna tvingas all bygga dyrare barnstugor än som skulle ha varitnödvändigt. Jag började med att säga att kommunerna intehar råd att ens bygga ut barnomsorgen så att femårsplanen uppfylls. Statsbidragens andel av kommunernas kostnader har sjunkitprocentuellt sett . motsvarar statens bidragsdel bara 46 %.Man räknar med att statsbidragen och föräldraavgifierna läcker knappt tvåtredjedelar av kommunernas kostnader för de äldre daghemmen och inte stort merän hälften av kostnaderna för dem som är nybyggda. Regeringen hävdar att statsbidraget är värdebeständigt.Det är fel, eftersom statsbidraget är knutet till löneutvecklingen och inte tarhänsyn till produktionskostnadernas stegring. kommunisterna anser all staten måste la påsig en större andel av kostnaderna för barnomsorgen. Vi menar också alt ettspeciellt anordningsbidrag skall återinföras för att ge kommunerna en chans attåtminstone infria löftet om de 100 000 daghemsplalserna och de 50 000fritidshemsplatserna. Hälften av kommunerna klarar inte ens denna mycketblygsamma målsättning. I många kommuner satsar man nu på familjedaghem i ställetför på daghem. Det beräknas att i stället för de 5 000 daghemsplatser som manplanerade i femårsplanen blir del 25 000 platser i familjedaghem. Målsättningenmed hela barnomsorgsverksamhelen riskerar därigenom att urholkas. Verksamhetenblir långt ifrån vad man tänkt sig i t. ex. barnstugeutred-ningens betänkanden.Det fintas också med nya former av privaliserad barnomsorgsverksamhel,som varken är bra för barnen, för deras föräldrar eller för personalen. Mansatsar på familjedaghem och andra alternativa tillsynsformer, främst avideologiska skäl, men man tror också - vilket är helt fel - attfamiljedaghemmen blir myckel billigare för kommunerna, men del skiljer bara pä1 . I del s. k. trefamiljssyslemel blir detta dyrare för kommunen än omman hade satsat på en vanlig daghemsverksamhet. Det står hundratusentals barn i kö för att fådaghems- och fritidshemsplatser. Därför är det nödvändigt att bygga så att allabarn får plats. Kommunerna måste få ekonomisk möjlighet till detta. Barnstugebyggandet måste undandras från del privatavinstintresset. Det är fel alt man vid privat vinstjakt skall få sko sig på attbarn behöver omsorg. Vpk har tidigare krävt attbyggmalerialindustrin skall förstatligas för att man skall få kontroll överpriserna och planeringen av byggverksamheten. Vpk har av samma skäl krävt allall mark skall övergå i samhällets ägo: för alt man skall kunna kontrolleraprisutvecklingen och få en bättre planering. Detta är konkreta åtgärder somockså skulle förbilliga barnslugebyggandet. I motionerna 1978/79:798 och 1979/80:452 föreslår vpk attflågan om huruvida det finns ett konkurrensbegränsande avtal som fördyrarbyggandet skall utredas. Det finns skäl att misslänka all sådana avtal finnsinom denna verksamhet liksom inom annan byggverksamhet. Och finns den så skallden bort. Jag yrkar bifall till motionerna 798 och 452. För all ytterligare förmå kommunerna alt bygga utbarnomsorgen borde staten också kunna bidra till att kommunerna får möjlighetalt själva projektera och bygga barnstugor, antingen i ren regi ellerockså inom s. k. allmännyttig verksamhet. Det är också en väg till att bådeförbilliga barnstugebyggandet och undandra del från privata vinslintres- Konkurrensen vid produktion av barnstugor SVENANDERSSON (fp): Jag skall begränsa mig till det område somberör näringsutskottels betänkande. Frågan gäller om det har slutitskonkurrensbegränsande överenskommelser om barnslugebyggandet, något som man ien kort passus i vpk-motionerna 798 och 452 säger. Där begär vpk att man skalltillsätta en parlamentarisk utredning för att utröna detta. I vpk:s huvudmotionfrån gör man gällande alt det kan befaras alt sådana kartellavlalslutits mellan byggnadsföretag. Enligt vad som framgår av näringsutskottels betänkande harnäringsfrihetsombudsmannen sett över delta område och då kunnat konstatera attdel inte fanns något stöd för antagandel att de prishöjningar som påtalatsskulle ha berott på konkurrensbegränsande beteenden från företagens sida. Till detta skulle jag endast vilja tillägga, herr talman,all byggkostnaderna inte är det avgörande. Del är inte bara detta som motverkarbarndaghemmens och barnstugornas utbyggnad utan del är fastmera driftkostnaderna. Konkurrensen vid produktion av barnstugor Vi har ju i regel klokakommunalmän, och dessa kan själva avgöra om de skall bygga barndaghem i egenregi eller om de skall överlåta detta till någon entreprenör. Det finns ingenanledning för alt för kommunalmännen peka ut i vilken regi dessa skallbygga. Med dessaord, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. INGA (vpk): Jag tycker att del är viktigt att tala omvilken kostnadsutveckling som förekommit inom barnslugebyggandet och peka påde olika faktorer som drivit kostnaderna i höjden. Den fråga som direkt diskuterats här är om det finnsnågra konkurrensbegränsande avtal. Vi från vpk tycker all del föreligger skälall misstänka all så är fallet. Bara den misstanken borde föranleda att manlåter utreda frågan. Vad som direkt har föranlett oss alt ta upp frågan och somdet också skrivs om i betänkandet är tvä fall där man haft en mycket kraftigstegring av kostnaderna - ändå mer än man hade beräknat. I denallmänna synen alt barnomsorgen måste byggas ut bör man även titta litet påkostnaderna. Jag konstaterar att utskottet inte är speciellt oroat överökningarna av dessa kostnader, som ändå har fördubblats på bara några få år.Självfallet har driftkostnaderna ökat också på grund av lönekostnadernasstegring, men vinsterna på byggandet av barnstugor är ändå betydande.Visserligen är vinstsiffrorna sekretessbelagda, men jag tycker ändå alt deuppgifter som lämnas i betänkandet visar att vinsterna är betydande - uppåt - och alt det för byggföretagen är mera lönsamt all bygga barnstugor än allbygga småhus. Också det borde säga något om de vinstintressen som finns pådetta område. Det är också märkligt all vinsterna var störst och attkostnaderna ökade speciellt mycket när del s. k,speciella anordningsbidraget fanns. Dä ökade kostnaderna med inte mot för hela perioden . Det finns alltså ett klart samband mellan dessaförhållanden. Jag konstaterar således att utskottet inte är oroat överde ökade kostnaderna för barnstugorna. Det är dock vänsterpartietkommunisterna, och vi finner att del finns anledning att bifalla de krav som virest i våra motioner på del här området för att få ner kostnaderna ochundersöka vad som är orsakerna till att kostnaderna ökat så markant under desenaste åren. SVENANDERSSON (fp): Vi misstänker, säger , alt det harförekommit konkurrensbegränsande åtgärder. Jag vill peka pä all vidolika tillfällen tillskapat organ som skall se över skilda verksamheter i detsvenska samhället. a. har vi , som skall tillseatt del inte träffas konkurrensbegränsande avtal. t detaktuella fallet har gjort en översyn och Nr 96 kunnatkonstatera alt de misstankar som framförs i den korta passus som det Torsdaeen den gällerinte har något fog. Därför finns del heller inte någon anledning all tillsätta en parlamentarisk utredning som skall undersökade misstankar som kan finnas på delta område. INGA (vpk): Den kostnadsutveckling som redovisas iutskoltsbetänkandet ger faktiskt all anledning att misstänka allkonkurrensbegränsande avtal finns. Bara misstanken borde föranleda utskottetall säga alt något måste göras och all en utredning på området måstetillsättas. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 1978/79:798och 1979/80:452 av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkande 30 mom. 2 röstar ja. den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 1978/79:798 och 1979/80:452 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 297 Nej - 17 § 16 Förstatligande av bilindustrin Föredrogs näringsutskottels betänkande 1979/80:31 medanledning av motion om förstatligande av bilindustrin, m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1979/80:173 avLars m. fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringen begärdeförslag för alt genomföra ett i motionen angivet elvapunktsprogram förbilindustrins och bilismens framlid i . Motionen hade hänvisats tillnäringsuiskoltet såvitt den avsåg bilindustrin. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:173 i ifrågavarande del. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av . , , , , och (allas). HUGOBENGTSSON (s): Som kammarens ledamöter sett har vi frånsocialdemokratiskt håll fogat ett särskilt yttrande till dettanäringsulskoiiets belänkande, och jag skall endast med några ord kommenteradelta. Vi är medvetna om de problem som bilindustrin står införmen menar att bilbranschrådel, i vilket ingår representanter för ansvarigamyndigheter, företrädare för branschen och för de anställda, lar itu med dessaproblem. a. menar vi alt man bör utreda möjligheterna till en samordning avbranschens resurser och undersöka förutsättningarna för all bilda ettutvecklingsbolag för bilområdet. Detta anser vi är mycket angelägna uppgifterför bilbranschrådet. Vi vill också peka på det angelägna i att regeringen nuaktivt medverkar till framåtsyftande insatser för att stärka bilindustrinskonkurrenskraft. Detta är ytterst angelägel, eftersom så många människor i vårtland har sin utkomst från just denna näringsgren. Det är också en annan sak vi har velat fästauppmärksamheten på, nämligen del beslut som fattade omtillskapande av ett nationellt utvecklingsbolag för transportsystem. Vi tyckerför vår del att det är angelägel att detta bolag nu tillskapas och altverksamheten samordnas med kollektivtrafikberedningens verksamhet. Industriministern framhåller i årets budgetproposition atthan inte nu vill inrätta detta utvecklingsbolag som fattat beslut om,därför alt man håller på med vissa saker inom STU som berör det här området.Jag skulle vilja framhålla att - och det är detta vi gett uttryck för i värtsärskilda yttrande - bolaget bör tillskapas för att vi verkligen skallfå fart på verksamheten på området. Del var endast dessa små påpekanden ochrnarkeringar jag önskade göra. Vi slår i övrigt bakom utskottets betänkande,och jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk): Så sent som behandladeriksdagen kravet på förstatligande av bilindustrin. Att vi från vänsterpartietkommunisterna återigen motionerat i frågan beror framför allt på att fråganfortfarande är lika aktuell - ja, kanske än mer aktuell efter Volvos avtal medRenault, Vi har dessutom i vår mofion satt in bilindustrins framlid i ettstörre sammanhang, där också trafikpolitiska aspekter tagits medoch där vi angett vilken utveckling vi anser att den svenska bilindustrin skallslå in på. Det är därför beklagligt alt riksdagsarbelel är så stelbent att maninte kan behandla dessa frågor i ett sammanhang. Det är ju utan tvivel så alttrafikpolitiken har inverkan på utvecklingen inom transportsektorns industrioch vice versa. När frågan var uppe här i kammaren redogjordejag utförligt för de skäl som talar för att överföra bilindustrin i samhälletsägo. Jag nämnde sysselsättningsskäl - det är viktigt att staten redan nu larsitt ansvar för bilindustrin och inte kommer in i ett läge när kapitalismens kriserredan kört industrin i botten, som varit fallet med varvsindustrin. Det gällerju att redan nu ha ett långsiktigt samhällsekonomiskt perspektiv påbilindustrin och planera för alternativ produktion där så är nödvändigt. Också av miljöpolitiska skäl är del viktigt alt samhälletfär del avgörande inflytandet över denna nyckelindustri. Avgasreningen måstebli effektivare, och likaså måste privatbilismen minskas i våra större städer.Även om detta är miljöpolitiska och trafikpolitiska frågor, så påverkar denaturligtvis förutsättningarna för bilindustrin. Också samhällsekonomiska skäl talar för förstatligande avbilindustrin. Det är knappast samhällsekonomiskt lönsamt med två bilindustrieri ett så litet land som . Nyttan av ett samarbete mellan ochSaab-Scania har f. ö. påpekats i flera utredningar, och det är också något somflertalet av de anställda på de båda bilindustrierna anser vara nödvändigt. De ägarförhållanden som finns gör emellertid all ettsådant samarbete inte tycks komma till stånd inom överskådlig lid. Ett så stortförelag som det dessutom skulle bli fråga om vid ett samgående mellan ochSaab-Scania är så betydelsefullt för det svenska samhället och för svenskekonomi alt del enligt vår mening också måste vara samhället som äger och harbestämmanderätten i delta företag, Del var i korthet de skäl för förstatligande som jagnämnde i debatten och som är lika giltiga. I motion 173 visar vi just ytterligare pä den svenskabilindustrins stora betydelse för samhällsekonomin. För att ta några exempel,så svarade 1978 bilindustrin för av de samlade svenskaindustriinvesteringarna. 78 000 personer är anställda direkt i bilindustrin,och ytterligare 60 000 sysselsätts inom underleverantörs- ochålerförsäljarleden. Bilindustrin är alltså av utomordentligt stor betydelse försysselsättningen i landet. Från vpk:s sida menar vi att del vore naturligt omen sådan betydelsefull industrigren vore i samhällets ägo. De effekterexempelvis en nedläggning eller utlandsförflyttning av en sådan industriskulle få både på svensk ekonomi och på sysselsättningen här i landet skullevara mycket allvarliga. ligger ägandet av den svenska bilindustrin i privatahänder. Utvecklingen pekar dessutom pä all ägarintressena successivt flyttarutanför landels gränser. Redan nu är av i utländsk ägo.Och avtalet mellan och är troligtvis ett första steg i enutveckling, där de europeiska bilföretagen kommer att knytas fastare sammangenom olika slags avtal och genom köp och samgåenden. skriver i motionen är ett eller ett par stora överstatligabilförelag i ingen osannolik framlidsbild inom de närmaste decennierna.Och dessa företag kommer genom sin transnalionella karaktär all vara omöjligaatt påverka för enskilda nationer. I stället kommer nationerna alt styras avdessa företags villkor - exempelvis när del gäller sysselsättningen. Nationernakommer alt tvingas alt acceptera de villkor bilföretagen ställer upp. har den svenska staten inte gjort något för altmotverka en sådan utveckling. I stället accepterar man att denna industrisframtid och utveckling skall formas med enskilda aktieägares vinstintressen somförsta förutsättning och villkor. Från vpk:s sida menar vi alt man i ställetmåste se den svenska bilindustrins framlid i ett annat perspektiv. Del måstevara långsikliga samhällsekonomiska intressen som skall vara styrande.Bilindustrins framtid måste också ses i ett perspektiv där trafik- ochmiljöpolitik las in i bilden.