prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessutom kan vi konstateraatt på grund av att alkoholen är det största sociala problemet, ett mycketstort sjukvårdsproblem och vårt största miljöproblem, har det också blivitvårt svåraste samhällsekonomiska problem, ett problem som vi måste komma tillrätta med, om vi över huvud taget vill bedriva en samhällsverksamhet som är såhuman att vi tar hand om och hjälper även denna grupp av människor meddrogskador till en människovärdig tillvaro. Oavsett vad som sägs är detta ett miljöproblem som igenomsnitt slaktar 16 människoliv per dag i vårt lilla land. Drygt 300 000människor är gravt alkoholskadade, och var tredje säng inom kroppssjukvården ärupptagen av personer som hamnat där just på grund av att alkohol eller andradroger på något sätt varit med i spelet. På psyksidan tas hälften av resursernai anspråk för den här gruppen. vet vi att om alkoholkonsumtionenskulle öka i samma takt som 1979 skulle den totala alkoholkonsumtionen blidubbelt så stor omkring 1990. Forskningsresultat från bl. a.Canada, och många andra länder visar att en fördubbling av konsumtioneninnebär en fyrdubbling av skadornas omfattning, vilket skulle innebära mer änen miljon gravt alkoholskadade människor av de åtta miljonerna i det här lillalandet. vet vi att alkoholvården redan upptar en tredjedel avkroppssjukvårdens resurser och hälften av psyksidans resurser. Vad skulle enfyrdubbling av skadorna innebära för den samlade vårdapparaten t. ex.? Allaförstår att den här ekvationen icke går ihop, och därför måste vi ingripa.Många människor även utanför nykterhetsleden - människor som själva brukardroger av skilda slag - säger sig också numera att vi är tvungna att vidtaåtgärder för att komma till rätta med problemen. Det finns självfallet åtskilligt mer att säga när detgäller att påvisa varför åtgärder måste vidtas. Jag skall inskränka mig tillatt nämna två saker. Det krävs en åtgärdskombination av både vård ochrestriktioner. behandlar vi restriktionerna, vården behandlade vitidigare. Det är när det gäller restriktionerna lika väl som när detgäller vården fråga 122 om en solidaritetshandling, ensolidaritetshandling av de vanliga konsumen- terna med just de skadade, för att hjälpa dem. Det gör maninte, som påstår, genom att lära dem att dricka. Jag vill försäkrabåde och alla andra, som till äventyrs har den uppfattningen, attdet finns ingen som börjar använda alkohol för att bli alkoholist och ingen sombörjar med narkotika för att bli narkoman, utan detta blir resultatet av ettbruk som man i ett visst läge kommer in i och kankontrollera. Därför innebär solidariteten att vi skall se till att vi harrestriktioner som leder till att det blir en minskning av konsumtionen. Denmålsättningen ingick beslut, nämligen att vi skulle komma till rättamed alkoholskadorna genom att tränga tillbaka den totala konsumtionen, och detgör vi bl. a. genom att använda restriktioner som inte har kommit fram itillräcklig omfattning under de år som gått . Målsättningen måstevara att som ett första steg halvera den totala alkoholkonsumtionen, så att vidärigenom kan nedbringa skadorna till en fjärdedel. I det utskottsbetänkande som vi nu har att behandla tasvissa delfrågor upp som är mycket angelägna. Det skall väl också sägas tillutskottets förtjänst att man skrivit ett betänkande där man tagit de härfrågorna på allvar, med målsättningen att utföra ett positivt arbete för atttränga tillbaka just konsumtionen och därmed skadorna. Det har man gjort ocksånär det gäller en av de mofioner som jag väckt i detta sammanhang. Jag syftarpå motionen 1860 till detta som utskottet behandlat ganska välvilligt,där jag tagit upp dels alkoholbeskattningen, dels den tullfria alkoholen, delsock alkoholrepresentationen. Jag har trots allt litet svårt att förstå det resonemangsom utskottet för när det gäller alkoholbeskattningen - utskottet konstateraratt det är en åtgärd som kan vara värdefull men gör sedan en mängdinvändningar. Det är emellertid nödvändigt att vi är medvetna om attbeskattningen är ett av de mest effektiva instrumenten, därför att varjeprocents ökning av priset ger, då det rör sig om prishöjningar av störreomfattning, minskning av konsumtionen vid inköpen. Där har vi endirekt relation mellan pris och inköp som vi bör utnyttja, och därför finns detverkligen anledning att tillse att vi i fortsättningen följerkonsumentprisutvecklingen och gör årliga justeringarmen att vi också, isyfteatttränga tillbaka konsumtionen, är beredda att genomföra höjningar som är störreän vad som föranleds av konsumentprisutvecklingen. När det gäller den tullfria alkoholen finns det givetvisinte någon anledning att hålla på och resonera om hur mycket man skall få tain. Självklart är att ingen sådan inköpsverksamhet skall förekomma i form avlåt mig säga flytande skattefria systembutiker - varken mellan ochStockholm eller några andra platser eller i luften. Här skall helt enkelt inteförekomma någon sådan verksamhet. Och ser vi dessutom på den fiskala sidan, somskatteutskottet speciellt har att syssla med, kommer vi fram till att det finnsän mer skäl till att vi inte skall ha någon införsel av tullfria alkoholvaror iSverige. När det gäller alkoholrepresentationen, så fattade vi ettbeslut om spritfri representation på den offentliga sidan. Självklart är att viskall ha en Handel med drycker, m. m. Handel med drycker, m. m. alkoholfri representation i alla sammanhang och att maninte skall sitta och supa på skattebetalarnas bekostnad. avskaffar vi därföravdragsrätten för sprit och vin i enskildas representationskostnader. Mot denna bakgrund yrkar jag, herr talman, slutligenbifall till utskottets hemställan, utom när det gäller det avsnitt som omfattasav reservation 1 av , där jag yrkar bifall till reservationen. För en månad sedan hade vi en alkoholpolitiskdebatt på grundval av ett betänkande från socialutskottet. Vi kunde dåkonstatera att det rådde stor enighet mellan partierna. Det var ett enigtutskott, och så när som pä en detaljfråga var det stor enighet också här ikammaren. Jag tror, som jag då sade, att det är värdefullt att sålångt det är möjligt ställer upp i bred enighet i alkholfrågan, eftersom dethar en opinionsbildande betydelse och eftersom det grundläggande problemet äratt åstadkomma en ändring av inställningen till alkohol och av våralkoholkultur. Därför beklagar jag att det inte var möjligt för skatteutskottetatt följa socialutskottets exempel och nå en större enighet; det är faktisktså, som någon redan påpekat, att samtliga partier i utskottet har reserveratsig på en eller flera punkter. Till grund för detta betänkande ligger delvis enproposition från folkpartiregeringen om åtgärder mot krångel och byråkrati. Detavsnitt som rör handel med dryckervar jag ansvarig för, och därför skall jag beatt få säga några ord. Jag tror att erfarenheten nu har lärt oss att vi behöveren restriktiv alkoholpolitik, att vi behöver restriktioner. Visserligen kan mansäga att resultatet av den förda politiken inte är alltför lysande, som entalare påpekade. Man kan också säga att vi rent teoretiskt inte vet hurdet skulle ha gått om det hade förts en annan politik. Men vad vi vet är, attvi har gjort två 'Stora experiment med att minska restriktionerna, två storaexperiment med att göra alkohol mer lättillgänglig, och att båda gångerna -både när motboken avskaffades och när mellanölet infördes-ökade alkoholkonsumtionenoch därmed alkoholskadorna drastiskt. Detta vet vi. Det är inga teoretiskaspekulationer, utan det är verklighet. Även om båda dessa beslut fattades i godanda, med en god målsättning och i goda förhoppningar när det gälleralkoholpolitiken, så måste vi i efterhand säga att det blev en bitter läxa somvi borde kunna dra slutsatser av. Vi behöver alltså restriktioner inomalkoholpolitiken. Det betyder att vi på många sätt kräver solidaritet avmåttlighetsförbrukarna - att de accepterar höga priser, att de accepterar enåldersgräns och att de accepterar försäljningsmonopol. Men då måste vi ocksåvisa att de restriktioner som vi begär att den stora gruppen måttlighetsförbrukareskall följa är alkoholpolitiskt motiverade, att de inte bara är utslag avallmänt krångel utan att de har en alkoholpolitisk funktion. Vi måste ocksåvara beredda att ompröva sådana restriktioner som framstår som onödigt krångel.Det var tanken med den här propositionen. Det är då alltså inte någon invändningatt säga att har beslutat om detta. Det är just Nr 127 det som ärpoängen, att vi skall vara beredda att ompröva beslut som framstår Onsdagenden somkrångel och som inte har någon alkoholpolitisk motivering. I synnerhet 23april 1980 när vi nudiskuterar att införa längre gående restriktioner måste vi visa att vi _ ärberedda att ompröva de restriktioner som inte har människornas Handel med förtroende och för vilka vi inte kan ge en tillfredsställandealkoholpolitisk drycker, m. in. Vi har i denna proposition tagit upp några exempel påsådant krångel. Utskottet tillstyrker de flesta förslagen - det är egentligenbara på en punkt som man inte vill vara med, och det gäller reglerna förpersonalmatsalar. En av de mest uppmärksammade och omstridda detaljerna i 1977års beslut var kravet på tillstånd för servering av öl i personalmatsalar.Eftersom de flesta personalmatsalar fick tillstånd var detta inte något sättatt minska alkoholkonsumtionen, utan det medförde bara en onödigpappersexercis. Jag tror att detsamma gäller kravet på tillstånd för attservera alkoholdrycker i personalmatsalar till slutna sällskap. Det ärsäkerligen många som lånar en personalmatsal och som över huvud taget intekänner till att man skall begära tillstånd för att servera alkohol till ettslutet sällskap. Det är ju tillåtet att servera alkohol i slutna sällskap. Menom någon lånar personalmatsalen i det företag där han är anställd för ettslutet sällskap - eller om någon förening gör det - krävs det tillstånd för attfå servera alkoholdrycker. Ett sådant tillstånd får man säkerligen om man sökerdet. Men känner man inte till denna bestämmelse eller bryr siginte om att söka tillstånd. Jag tror inte man kan hävda att det i regel harnågon större alkoholpolitisk betydelse, men det leder till en mängd onödigalagbrott. Därför föreslår vi i propositionen att man skall ta bort de härreglerna. Jag säger detta mot bakgrund av att jag samfidigt är med om att i enmotion föreslå skärpta restriktioner på andra punkter. Jag vill alltså strykaunder att det här förslaget från folkpartiregeringen inte är något uttryck föratt vi skulle vilja avveckla restriktioner i största allmänhet, men att viskall vara beredda att ompröva dem. Vi skall också ständigt vara beredda att ge de människorav vilka vi begär solidaritet en alkoholpolitisk motivering för kraven påingrepp i deras frihet. Det är tankegången bakom propositionen. Det ärnödvändigt när vi förklarar oss beredda att överväga att gå vidare medytterligare restriktioner, om inte de nuvarande reglerna får önskad effekt. Med anledning av alla påhopp som har gjortshär på de moderata företrädarna och deras inställning till nykterhetspolitikvill jag göra ett kort inlägg. Den moderata politiken i allmänhet förespråkar inte enökad restriktivitet som drabbar människor som är skötsamma. De flesta av oss tror helt enkelt inte att det leder till en begränsning av alkoholismen. Personligen tror jagatt ett föredöme, ett gott exempel, är den bästa metoden att komma till rätta med utbredningen av "supandet". Hemmens och skolans inställning är grundläggande för de ungas vanor. Föräldrar kan inte tillrättavisa sina barn 125 Handel med drycker, m. m. och räkna med att barnen ändrar sig, om det de förväntarsig av barnen är någonting annat än vad man begär av sig själv. Vi har alla ett ansvar för vår nästa, sade förste vicetalmannen och gav en rad exempel. Som riksdagsledamöter harvi givetvis ett stort ansvar, dels genom personligt exempel och genom denlagstiftning vi fattar beslut om, dels genom att stödja och medverka ikampanjer och organisationsarbete av olika slag där missbruket beivras. Som nybliven riksdagsledamot har jag redan flera gångerförsökt att bli utkvittad för att kunna delta i förebyggande arbete motmissbruk. skulle jag medverka i studiedagar iÖstersund som syftade till en kampanj mot alkohol och narkotika. Efter stormöda och godkändes min kvittning mot en socialdemokratiskriksdagsman som ställde upp i samma information och debatt. har jag försökt att få kvittning för att i sambandmed invigningen av en företagshälsovårdscentral bl. a. beskriva vikten avföretagshälsovårdens medverkan för upptäckande och förebyggande avalkoholmissbruk. Den företagshälsovårdscentral det var fråga om är på mittinitiativ involverad i ett upplysningsprojekt som administrerar ochdär olika delar av den kommunala apparaten, organisationer av olika slag plusföretagshälsovården medverkar. Jag har ytterligare kvittningsansökningar med samma skälsom väntar på svar. Riksdagsledamöternas möjligheter att medverka i detpraktiska arbetet med förebyggande av missbruk, som i stor utsträckningefterfrågas av bl. a. folkrörelserna, begränsas eller hindras av det strängakvittningssystem som framför allt socialdemokraterna är skuld fill. För attriksdagsledamöterna skall kunna ha kontakt med både organisationer ochallmänhet och kunna medverka i det praktiska arbetet i verkligheten, utanförglashuset, krävs en generösare tillämpning av kvittningssystemet. Tänk på det!Det är också ett led i arbetet mot alkohol- och narkotikamissbruket. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. TREDJE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs förstbeträffande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels hemställan i reservation 1 av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 44 mom. 1röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit hemställan i reservation 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservation 2 av m. fl. anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren godkänner skatteutskottets motivering i betänkande44 mom, 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservation 2 av m, fl,anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKnut begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 3 av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanKnut begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Handel med drycker, m.m. Den somvill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkande 44 mom. 2röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 3 av m. fl. Handel ined drvcker, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKnut begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 4 avKnut m, fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 44 mom, 9röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKnut begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 5 avErik m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 44 mom. 10röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 5 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 127 ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde röst- Onsdaeen den räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Jä ~ 159 Handel med Nej - 158 drycker, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 6 av KnutWachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 44 mom. 16röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 6 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKnut begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservation 7 av StigJosefson m. fl. samt 3;o) reservation 8 av m. fl., och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämman de av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering även beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 9 protokoll 1979/80:127-128 Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkande 44 mom. 17 antar reservation7 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservation8 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 44 mom. 17röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKerstin i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. § 13 Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1979/80:28 medanledning av dels proposition 1979/80:100 såvitt gäller anslag till ungdoms-och nykterhetsorganisationer jämte motioner, dels motioner om bidrag tillallmän fritidsverksamhet i kommuner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 3 (Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 12() under punkt B 73 (s. 205-208) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de ipropositionen förordade ändringarna av reglerna för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. till Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m, för /81anvisa ett förslagsanslag av . Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:1246 av (), vari yrkats attriksdagen beslutade godkänna som statsbidragsberättigadungdomsorganisation och för /81 anvisa ett anslag motsvarandeett halvt grundbidrag, 1979/80:1257 av och (båda fp).. 1979/80:1684 av och (båda fp) samt 1979/80:1689av () och (). 1. att riksdagengodkände de ändringar av reglerna för bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet som förordats i proposition 1979/80:100, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:100 och med avslag på mofionerna1979/80:1246 och 1979/80:1684 till Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet m. m. för /81 anvisade ett förslagsanslag av46 , 3. aU riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1689, 4. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1257. beträffande statsbidrag till avGeorg , . CatarinaRönnung, och (alla s) som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa att med anledning avproposition 1979/80:100 och motion 1979/80:1246 samt med avslag på motion1979/80:1684 till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. för / 81 anvisade ett förslagsanslag av . Punkt 5(Bidrag fill allmän fritidsverksamhet i kommuner) I denna punkt behandladesmotionerna 1979/80:455 av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade anvisa . för fritidsverksamhet iskolan, och Anslag till ungdoms- och nyk-lerhetsorganisa-lioner, m.m. 1979/80:506av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats 1. att riksdagentill Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner för /81anvisade ett reservationsanslag av . 2. att riksdagenbeslutade att bidraget skulle utgå enligt i motionen förordade riktlinjer. aU skulle avslå motionerna 1979/80:455 och 1979/80:506 yrkandena 1 och 2. 2. beträffande anvisande av medel till allmänfritidsverksamhet av , , , , , och (alla s) somansett att utskottet bort hemställa att med anledning avmotion 1979/80:455 och med bifall till motion 1979/80:506 yrkandena 1 och 2till Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner för /81under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . attdisponeras enligt de i sistnämnda motion förordade riktlinjerna. CATARINARÖNNUNG (s); Den stora faran för barn och ungdom är devuxnas likgiltighet. Människor måste inse att många barn och ungdomar verkligenfar illa i vårt samhälle. Symtom på detta är det ökade drog- och alkoholmissbruketallt lägre ned i åldrarna. Vi vet svaret; barn till föräldrarsom själva har problem, barn med få vuxenkontakter, barn från undermåligabostadsmiljöer. Politikerna måste självfallet ta sitt ansvar för attåstadkomma en ändring till det bättre. Det är därför som socialdemokraternatill årets inlämnat en motion om insatser för barns miljö. Det ärdärför som vi enträget och envist för fram vårt krav på att 30 milj. kr. skallanslås till kommunerna som bidrag till allmän fritidsverksamhet i anslutningtill skoldagen, de s. k. SIA-pengarna. Vi har hårt kritiserat de borgerligaregeringarnas njugga inställning och kortsiktiga besparingsiver i det härfallet, eftersom den drabbat barn och ungdom på ett olyckligt sätt. Under det enda år som bidraget fanns hann föreningslivetutveckla en fin verksamhet. Ungdomsorganisationerna satsade i samråd medkommunerna av SIA-medlen för att få med handikappade och föreningslösaungdomar, och av de föreningslösa är f. ö, många flickor. Stödet möjliggjorde verksamhet i glesbygd och aktiviteteri nybyggda bostadsområden. Man kan konstatera att bidraget haft en gynnsaminverkan, speciellt för grupper som har svårt att fylla sin fritid medstimulerande innehåll. Det är just de barnen som behöver samhällets omsorg ochomtanke.