prot · G309145 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningenuttalar här att för vissa mineraler, bl, a, flusspat, asbest och baryt, är dekända tillgångarna begränsade. Mera i förbigående förs också ettresonemang" om i vilken utsträckning de kan ersättas med andra, I delbetänkandet stöds tanken pä mera aktiva insatser påindustrimineralsektorn iw flera skäl, dels för att få fram energisnålamaterial, dels för att industrimineralsektorn domineras av ett fåtal liinder.Det seiiiiste utgör i sig ett varningstecken. Störningar i tillförseln kan blimycket besvärande vid uppkommande produktionsstörningar. I avsnittet om de energisnåla materialen görs följandesammanfattning: Det går att med förhållandevis låg energiinsats framställamaterial baserat pä industrimineral med hög tryck- och brotthållfasthet ochstor värmetålighet som tänkbart kan ersätta mera energiintensiva metaller. har ett stort importberoende av industrimineral.Kostnaderna för denna import belastar vår handelsbalans. Vi kunde med aktivaresatsningar göra oss mindre beroende av import. Exploateringarna skulle också genödvändiga jobb. I motion 563 har skälen för ökade satsningarsammanfattats. Jag vill särskilt peka på eftersläpningen i den geologiskakarteringen. Utskottet medger att detta är ett angeläget behov men förordarändå restriktivitet i anslagsgivningen. Motion 708 tar upp frågan om att använda Statsföretagsresurser för en småskalig gruvdrift i främst . Syftet är att dels uppnå sysselsätt ningseffekter, dels genom en samordningsinsats brytning - intensivare 26 anrikningsutnyttjande få bättreekonomi i gruvhanteringen. klarmarkering av vpk:s syn att Statsföretag borde användas som ett offensivt Nr 145 instrument för en näringspolitik i folkflertalets intresse. Jag yrkar bifall till motionerna 563 och 708. 14 p-jj,; ]9q Motion 721tar upp frågan om verksamheten vid forskningsstationen för gruvbrytning.Ett samarbete mellan forskningsstationen och verkstäder i och förutsätts i Norrbottenpaketet. m. m. fastställs inga politiska riktlinjer. Därmed ges inga garantier för att verksamheten blir till någon nytta förde berörda länen. Vpk menar att ett statligt patentägande vore ett sätt attskapa ett påtryckningsmedel mot gruvutrustningsindustrin. Motion 565 handlar om ett industrimineralprojekt iArjeplog. I motionen motiveras utförligt behovet av denna satsning. Det tordesärskilt observeras att de miljöförstörande konsekvenserna av en fortsattökning av depone-ringen av anrikningsavfall är mycket stora. Projektetskaraktär av en bas för framtida industrisatsningar i kommun skallockså uppmärksammas. Motion 1776 behandlar frågan om framställning avNPK-gödsel i . Motionen innehåller motiveringar som starktunderstryker behovet. Befolkningsökningen i världen torde medföra att behovetav gödsling ökar drastiskt. Råvarorna i borde i ökad omfattningförädlas i . Jag yrkar således bifall till motionerna 721, 565 och 1776. I den här debatten behandlas trebetydelsefulla betänkanden från näringsutskottet, nämligen nr 49. 50 och 51.Jag kan. för tids vinnande, omgående yrka bifall till näringsutskottetssamtliga förslag. Jag kommer beträffande näringsutskottets betänkande 50 att taupp ett par av reservationerna för närmare kommentarer. De övrigareservationerna kommer att behandlas av kolleger inom regeringspartiernasmajoritet i utskottet. Jag vill instämma i det utskottsordförande , nämligen att utskottet är enigt i det mesta som rör en rad avbetydelsefulla och nödvändiga åtgärder i de här viktiga sammanhangen. På en delpunkter har vi emellertid varit oeniga inom utskottet, och jag skall, som jagnyss sade, behandla ett par av reservationerna till utskottsbetänkandet 50. Det jag först vill ta upp gäller den finansiellaförstärkningen av . I propositionen föreslås ett belopp om 640 milj, kr, att tillfalla , Därav skall 440 miljoner tillföras företaget som ett ägartillskott, resten skall utgåför att förstärka det egna kapitalet. Detta är självfallet nödvändiga åtgärder för att förbättra och förstärka detta företags finansiella ställning. Här har emellertid socialdemokraterna anmält en annan uppfattning. De vill att tidigare anvisade medel, 1 100 milj, kr,, skall tas i anspråk för att täckaäven beräknade förluster, alltså omfatta även , Utskottsniiijo- riteten avvisar detta förslag från den socialdemokratiska sidan. Jag vill för min del också avvisa vad ville göra gällande, nämligen att utskottsmajoritetens ställningstagande på den här punkten - att stiitsfinan- 27 Mineralförsörjning, m. m. siellaperspektiv måste vägas in - skulle innebära att man motsatte sig viljan attarbeta sig ur svårigheterna och problemen. Jag utgår från att industriministern,som just kom till kammaren, kommer att närmare utveckla de aspekterna.Utskottsmajoriteten har i olika sammanhang - jag kan som exempel nämnabehandlingen av i varvssammanhang - fastslagit principen att man skallakta sig föratt anvisa medel i förskott för beräknade förluster. Det innebärnämligen att ett mycket viktigt incitament för en företagsledning att försökaklara sig ur en kris med tillgängliga medel försvinner. Man hamnar i stället ien situation där man tänker: Det här klarar sig nog, vi får de här medlen såsmåningom. Får man inte de medlen i förskott måste pressen på företagsledningenbli desto större. Ändå förutsätter självfallet industriministern och regeringenatt det i fortsättningen kan bli nödvändigt att inträda med finansiellaåtgärder och finansiell hjälp. Det har också uttalats i propositionen. Men destatsfinansiella perspektiven har bl. a. den här bakgrunden. I övrigt är detsjälvklart att man, när det gäller just dessa perspektiv, får lov att se dennuvarande ekonomiska situationen stint i vitögat och avväga sina åtgärder efterdetta. Reservation 4 gäller den mellansvenskagruvindustrin. Där vill de socialdemokratiska reservanterna att regeringenskall tillsätta den utredning som utskottet förordade och beslutadeom . inrättade regeringen en delegation för samråd mellande i verksamma gruvföretagen, de berörda samhällsorganen ocharbetsmarknadens parter. De skulle alltså syssla med utredning och förslag ifrågor som berörde den mellansvenska gruvindustrins förhållanden och dessutveckling. Den kallas för mellansvenska gruvdelegationen och har till uppgiftatt närmare studera möjligheterna till en lönsam verksamhet inommellansvensk gruvindustri. Ordförande är statssekreteraren delegation arbetar för fullt och har även framlagt vissa delförslag. Manräknar med att delegationen kommer att lägga fram ytterligare enrapport om sitt arbete. En annan mycket viktig faktor i sammanhanget är att frågorom den mellansvenska gruvindustrin berörs i det utredningsarbete som pågår inomSSAB rörande en utvecklingsplan. Det är klart att det är angeläget att manavvaktar de resultat som både den mellansvenska gruvdelegationen och kan komma fram till. Det finns nämligen ett mycket klartsamband däremellan. Jag vill understryka det som jag sade tidigare och som ävenframgick av utskottsordförandens anförande, nämligen att utskottet i mycketstor utsträckning är enigt på många tunga och väsentliga punkter. Om detpågående arbetet inom dels mellansvenska gruvdelegationen, dels egenutredning utvisar att åtgärder behövs snabbt, kommer regeringen självfallet attförelägga förslag i den riktningen. Detta är huvudmotivet till attutskottsmajoriteten inte har kunnat biträda de socialdemokratiska förslagen påde här punkterna. Vad gäller mineralprocesslaboratoriet iStråssa vill jag framhålla att utskottsmajoriteten ser detta laboratorium somen utomordent- ligtvärdefull tillgång för Bergslagens gruvnäring och för den metallurgiska Nr 145 industrin. Men utskottsmiijoriteten kan inte finna att diskussionen om den formerna för laboratoriets verksamhet på något sättskulle underlättasgenom att gjorde ett sådant uttalande som man begärt i Mineralförsörjning, m. m. Snarare skulle det försvåra möjligheterna tillett positivt resultat. Utskottets grundinställning är alltså att man serpositivt på och har en enig uppfattning om laboratoriet. Det förs diskussionermellan och tänkbara samarbetspartner, och det brukar inte vara vanligt attriksdagen lägger sig i sådana diskussioner, utan de bör få slutföras. Projektav den här typen faller dessutom inom ramen för det samråd som äger rum inomden mellansvenska gruvdelegationen. Det finns anledning avvakta de diskussionersorn förs på dessa båda håll. Mot denna bakgrund har utskottet avstyrkt de härtvå socialdemokratiska motionsyrkandena. Med detta har jagbehandlat de reservationer som jag åtagit rnig att beharidla, och jag avslutarmed att än en gäng yrka bifall till näringsutskottets hemställan i dessbetänkanden nr 49, 50 och 51. INGVARSVANBERG (s) replik; Jagskall framför allt ta uppen av deinvändningar som gjorde mot de socialdemokratiskareservationerna. Det gäller detta att jag råkade säga att man frånstatsfinansiell synpunkt inte anser sig ha råd att arbeta. fattade ett beslut med den innebördenatt kan räkna med att inom ramen för 1 100 milj. kr. ha möjlighet att fåsina förluster täckta. fattade detta beslut för att bolaget skullekunna planera i ett litet längre perspektiv och inte helt vara upptaget med attklara årets lönsamhet. Vi föreslår att detta belopp också skall få användas1982 och 1983, och det gör vi därför att bolaget är inne i en period där manmåste omstrukturera mycket starkt och göra nya investeringar för att kunnauppträda på världsmarknaden. Då anser vi att det borde vara självklart attbolaget får utnyttja den här garantin, om den behövs även sett pä litet längresikt. Sedan har vi föreslagit att uttalar att förgruvprojekt i sysselsättningssvaga områden med stora problem skall kunnapåräkna förmånliga lån, så att bolaget får möjlighet att starta brytning där.Det finns i flera malm- och mineralfyndigheter som är mycketbetydelsefulla och där brytning borde komma till stånd därför att den skullege sysselsättning i bygder där förhållandena är mycket svåra. Men det går manhelt förbi. Man säger att det statsfinansiella läget gör att vi inte kan satsapengar på det. Man säger alltså: Vi har så dåliga finanser att vi inte har rådatt arbeta oss ur krisen. Det är riktigt att vi har dåliga finanser. Jag håller med omatt vi måste skära ned utgifterna. Men områden där vi inte skall skära nedutgifterna är de som skapar arbete och sysselsättning. Det finns ingen annanväg att komma ur den ekonomiska situation vi har än att ge människor jobboch pä det sättet öka vår nationalprodukt. Därför tycker jag det är lustigt anför Nr 145 statsfinansiella skäl mot projekt,som skulle göra det möjligt att skapa vettigt Onsdagenden arbete i stället för tillfälligaberedskapsarbeten - de här människorna måste 14 maj1980 J"J "'' försörjas pånågot sätt! Den motiveringen, , är alltså inte riktigt hållbar. Om man tar allvarligt på det här problemet inser man att Mineralförsörj- man måste ge en puffatt göra sitt bästa för att skapa ny ning, m.m. sysselsättning. När detgäller vill jag bara säga att vi har en annan inställning. Det är nämligen viktigt vem som blir meddelägare till . seriöstföretag som går samman med och på det sättet får laboratoriet attutvecklas i fortsättningen. () replik: Vi befinner oss - som debatt efter debatt häri kammaren utvisat - i ett utomordentligt besvärligt statsfinansiellt läge.Alla krafter måste spännas - vilket också sker - för att vi medenorma svårigheter och enorma insatser skall kunna arbeta oss ur detta läge.Därför måste man - för att använda ett populärt ord - göra en övergripandebedömning av de insatser som skall göras på olika samhällsområden. Det är klart att är utomordentligt angeläget, framförallt därför att det har sådan betydelse för . Men även i detsammanhanget måste man göra vissa avvägningar för att komma rätt. Man kan anföradet argument som använder, och det görs ju också i storutsträckning i alla tänkbara ömmande sammanhang. Man säger: Visserligen är vimed på att vi skall spara och att vi skall försöka arbeta oss ur den härstatsfinansiella krisen, men just det här området måste ändå prioriterasframför allting annat. Jag skulle vilja prioritera och framförprecis allting annat-så angeläget ar detta. Men om det inte kan ske just förtillfallet vill jag understryka att det inte finns något som tiilar för attregeringen eller utskottsmajoriteten skulle ha för avsikt att minskabevakningen av framtidsutveckling och framtidsmöjligheter. Allteftersombehoven uppstår och allteftersom utredningar blir klara som visar vilkaåtgärder sorn måste sättas in kommer angelägna investeringar självfallet attkunna göras och erforderliga medel härför ställas till förfogande. När det gäller vill jag säga att jag delar IngvarSvanbergs uppfattning att det självfallet måste bli fråga om en seriös partner,och det tror jag också att de som förhandlar är inställda på och tar ansvar föratt det blir. () replik; Det är en väldigt stor skillnad. mellan dessa båda synsätt. Å ena sidan skulle man säga att om lägger fram förslag som är vettiga, så kommer regeringen naturligtvis att godta dem. A andra sidan skulle uttala att skall göra sitt yttersta för att skapany sysselsättning och att vi, om man åstadkommer vettiga förslag, kommer att behandla dem seriöst och skaffa fram pengar. Sorn nu har det 30 kommer man. om man inte får ensärskild puff. att säga: Vi har inte råd-vi är heltupptagna med att klarii lönsiimheten . Viid som däremot behövs iir Nr 145 ett uttalande från riksdiigen att niiin iir beredd atthjiilpii till om liigger Onsdagenden på ettextra kol. måste få kiimiii uppskattning för det niiin utriittiir. 14 ,,. Märkvärdigiireän så är det inte. Jag trorinte alls att iir ute efter iitt ödelägga . försök geLKAB den puff som behövs i stället för iitt sägii att om ni utriittiir ning, m. m. något så kanske vi hjiilper er. () replik: och min grunduppfattning ärdensamma när det gäller insatserna för och . Där finns inganyansskillnader. Vi har kanske olika uppfattningar om medlen och metodernakortsiktigt, men om vad som långsiktigt behöver göras är vi överens. Jag vill avslutningsvis upprepa vad jag sade i mitt förstaanförande, nämligen att man måste hålla på principen att inte i förväg gä in iett företag, vilket företag det än vara månde, och täcka in presumtivaförluster. Då får inte företagsledningen den nödvändiga pressen pä sig attvidta åtgärder och sätta in de medel man har till sitt förfogande -att görasitt yttersta och kanske något därutöver. Det är nämligen tvunget isammanhanget. Det är det ena skälet till det statsfinansiella resonemang som viför. Jag vill än en gång understryka - och det är det andraskälet - att regeringen inte kommer att tveka ens en sekund när det gäller attställa medel till förfogande för erforderliga investeringar. Jag tror attindustriministern, som snart kommer upp i talarstolen, har för avsikt attutveckla detta tema närmare. Jag skall beröra ytterligare någrareservationer och en del av de punkter som tog upp i sittanförande. Beträffande näringsutskottets betänkande nr 49. somhandlar om niine-ralfrågorna. sade att situiitionen påprospekteringsområdet var urusel. är prospekteringsarbete något som sker påmycket lång sikt. När alltså säger att situationen är urusel,så ärdet ett ganska dåligt betyg över de tidigare insatserna, dvs. de somgjordes under den socialdemokratiska regeringstiden. har juunder kunnat ta del av vad som har hänt på detta område. tror jag inte att det är så illa ställt som IngvarSvanberg säger. Insatserna har faktiskt ökat sedan vi fick en borgerligregering. Naturligtvis finns det ända mycket att göra, och vi är överens om attytterligare insatser behöver sättas in. nämnde att mineralpolitiska utredningenhar behandlat alla motionsyrkandena i näringsutskottets betänkande nr 49. Utskottet har varit överens om att avvakta utredningens slutbehandling och remissbehand lingen. Det har utgjort ett tillräckligt skäl för att avvisa motionsyrkandena. På en punkt har man emellertid inte följt den linjen, nämligen när det gäller 31 Nr 145 den reservation som är fogad tillbetänkandet. Faktum är att det i den Onsdagenden aktuella frågan inte föreliggernågra större meningsmotsättningar. 14 mii1980 och utskottsmajoritet har i ord ochhandling visat att man så att säga drar åt samma håll som motionärerna. Jag tycker därför attIngvar här slår Mineral- '" öppna dörrar och attreservationen är onödig. När det gäller näringsutskottetsbetänkande nr 50 har försörjning 55 & j behandlat frågan om medel till , men i sitt anförandeberörde han in. huvudsakligen reservation 1 om täckande av framtida förluster. uppehöllsig också en hel del vid reservation 2 om medel till för nyamineralprojekt i sysselsättningssvaga områden, talar mest omNorrbotten och tänker kanske bara pä den landsändan. Men sysselsättningssvagaområden finns på många andra håll i landet, vilket vi bör komma ihåg isammanhanget. Utskottsmajoriteten har på vanlig kanslisvenska skrivitatt frågor oin statligt stöd till sådana investeringar emellertid får prövas avstatsmakterna när konkreta planer föreligger. På vanligt talspråk skulle mankunna säga att det är ett ganska äventyrligt sätt att hantera skattebetalarnaspengar på som socialdemokraterna föreslår i reservation 2, Det innebär ju attLKAB för mineralprojekt inom sysselsättningssvaga områden skulle få fria händeratt agera praktiskt taget hur som helst. Jag undrar vad förre finansministernGunnar Sträng skulle ha sagt på den socialdemokratiska regeringens tid, omIngvar då hade föreslagit att någon skulle få agera så fritt ochanvända skattebetalarnas pengar på det sättet. Vi tycker att projektetsjälvfallet måste presenteras, innan man tar ställning till finansieringen. Inte heller beträffande samverkan mellan råder några delade meningar. Vi anser att socialdemokraternaäven på den punkten slår in öppna dörrar, Alla har uttalat den uppfattningenatt det är önskvärt med ett sådant samarbete. Utskottsmajoriteten anser detsjälvklart att de båda företagen själva bäst kan bedöma sina samverkansmöjligheter.Även här kan vi hänvisa till mineralpolitiska utredningen, som också behandlarsamverkansfrågan. När det gäller näringsutskottets betänkande nr 51 ornstålfrågor vill jag först ta upp det socialdemokratiska kravet på statligaktiemajoritet i , Det är en följetong, ett förslag som återkommer ar efterår. Vi tycker det är litet underligt att socialdemokraterna fortsätter attdriva den frågan. Man har biträtt det avtal som ligger till grund förbolagsbildningen, och då måste man väl också uppfylla avtalets anda och meningi fortsättningen. Det är litet blåögt att tro att sådana här förhandlingarskulle kunna leda till de åsyftade resultaten. Bakom detta förslag, som återkommer, ligger i årnågonting nytt, nämligen vad som hände vid förra årets riksdagsbehandling, då ytterligare statliga medel tillsköts för en tidigareläggning av investeringar. anser socialdemokraterna att detta skulle motivera ändrad fördelning av aktierna i , Men när detta förslag behandlades i hade socialdemokraterna inte något sådant yrkande eller någon reservation på den 32 punkten. Utskottsmajoritetenförnekar nu iitt det ligger tillriickliga skäl bitkom yrkandet för att del skall ha någon slagkraft. Uppförandet av vissa anläggningar vid Plannja tas upp ireservation 3, Industriministern har i ett interpellationssvar redovisat attdet behövs ett kompletterande utredningsarbete. Det är alltså en uppgift frånSSAB, är färdigt med sina förberedelser, kan man inte begäraatt arbeten skall startas såsom beredskapsarbeten. Eftersom industriministernfinns här i kammaren, kanske han kan svara på den punkten. När det gäller reservation 7 om planering för specialstålsindustrinskulle jag i förbigående vilja nämna också reservation 6 om samordning avhtmdelsstålsindustrin. Jag vill påpeka sammanhanget. Gränserna mellanspecialstålsindustrin och handelsstålsindustrin suddas alltmer ut, så att tidensnart är mogen för att inte längre göra denna åtskillnad. Jag vill även peka på att vi i utskottet har varit överenspå väsentliga punkter när det gäller försörjningen med råjärn och skrot. Bakomdetta ligger uppfattningen att staten i och med bildandet av har ettansvar, som även industriministern har varit angelägen att framhålla i olikasammanhang. Därför måste en beredskap finnas för åtgärder även frånstatens sida. Men i planeringsfrågorna föreligger det en betydande skillnadmellan den socialdemokratiska synen och den som utskottsmajoriteten har.Beträffande specialstålet började socialdemokraterna med att föreslå ettstrukturprogram. Det växte ut till omfattande programförslag. Det skall varasysselsättningsplan och det skall vara den ena planen efter den andra. Vi trorinte att man löser problemen på det sättet. Det verkar som om man på socialdemokratiskthåll hade en övertro på central statlig planering. Vad slutligen beträffar reservation 8 gäller egentligensamma sak. Vi vet att det finns en överkapacitet som måste reduceras. Manunderlättar inte det på något sätt genom att kräva att regeringen skallutarbeta ett samlat program. Alla vet att det kommer att ske en fortsattstrukturrationalisering och att den drabbar en del av de mindre gjuterierna.Det är ofrånkomligt, och resultatet kommer att bli detsamma även om manutarbetar ett sådant program. Mineralförsörjning, m. m. INGVARSVANBERG (s) replik; Nej, , jag sade inte attprospekteringsverksam-heten är urusel. Jag sade att vår markkartering ärurusel. Geologerna kallar den för medeltida, och det är ännu värre än att sägaatt den är urusel. Vi måste få en bättre berggrundskarta hår i landet, SGU måstefå i uppdrag att göra en sådan och få pengar till det arbetet. Att man skulle lova att få pengar till startande avnya gruvor osv, i sysselsättningssvaga områden tycker är väldigtlustigt. Det är ett äventyrligt sätt att använda pengarna, säger han, förnaturligtvis måste projekten prövas. Ja, vem har föreslagit något annat? Vi vill att man skall säga till : Om ni får framprojekt som är vettiga, lägg då ner extra verksamhet på dem och försök att taupp gruvbrytning, så är vi beredda att backa upp er med pengar. Varendamänniska i det här landet 3 protokoll 1979/80:145-147 Nr 145 vet att har inga medel för deti dag och inte 14 maj1980 '"' Björzén säger att jagtänker mest på , Jag undrar om jag i min verksamhet i näringsutskottet har tänkt mest på , Mineralförsörj- Björzén har kanske lagt märke tillatt väldigt många frågor har med ning, m.rn. att göra, men det berorpå den usla näringspolitiska situation som råder där.Det är någonting helt annat. Sedan säger han: Vad skiille ha sagt om dethär förslaget hade lagts fram ? har deltagit aktivt iutarbetandet av de motioner som vi har väckt i det här sammanhanget, och hanhade säkert inte gjort något annat än vad vi nu föreslår, om han suttit somfinansminister. Här är det ju inte fråga om att ge pengar till ochsäga: Var så god, gör någonting för det här beloppet! Nej, vi har sagt: Vilovar att om ni kommer med vettiga och bra förslag så skall vi backa upp er medpengar, eftersom ni inte har några själva. Det är sysselsättning vi vill ha fram.Sysselsättningssvaga områden finns på många håll, men det är inte överallt ilandet som besvärligheterna på sysselsättningsområdet kan med gruvor.Det är den lilla skillnaden som gör att man talar om och Bergslagenoch inte så mycket om andra områden, och skall samarbeta, och hur det skall gåtill vet väl företagen bäst själva, säger vidare. Ja, det är litetblåögt att tro på den filosofi som och hans parti företräder.Titta på hur det har gått till inom den svenska skogsindustrin under de senaste25 åren. Där om någonstans visar det sig väl att privatkapitalistiska företagsom konkurrerar ingalunda ser till det gemensamma bästa, utan varje bolag slåssför sig. Vi har fått en överetablering på området, banker har engagerat sig,och det har satsats fel väldigt mycket i skogsindustrin. säger han att närdet gäller gruvor, mineraler och sådant vet dessa bolag allra bäst själva. Hansäger också att jag bör diskutera Plannja med industriministern.