prot · G30981 · 1979-12-31 00:00:00 — Det finns exempel från statsvetenskapliga institutionen vidStockholms universitet, men det gäller även andra institutioner. Här är sä gottsom alla kursmoment förlagda till . Det gäller studerande för 40 poängi fortsättningskursen politik med förvaltning. Var och en som har den minstaerfarenhet av barn kan begripa den svåra situation som en heltidsstuderandesmåbarnsmamma försätts i. Med all rätt hörs också ljudliga protester från dennastuderandegrupp, som under en termin tvingas vara hemifrån två kvällar i veckanför obligatoriska seminarier/lektioner, medan tiden för självstudier är förlagdtill . Kvinnor som tagit tjänstledigt från sina arbeten med hopp om attsom heltidsstuderande kunna följa undervisningen , tvingas nuofrivilligt pussla med barnvakter da främst små barn ärsom mest beroende av sina föräldrar. Kostsamt blir det också, och många harsnabbt sett sin stora studieglädje förbytas i oro och olust. Ett barn som underdagtid har plats inom den kommunala barnomsorgen kan i fall av sjukdom fåbarnvårdare i hemmet. Men vad händer med det sjuka barnet , då mammanmåste i väg till ett tretimmarspass pä ? Den heltidsstuderandesmåbarnsmamman har fått hela sin tillvaro uppochnedvänd. Och hur mångasmåbarnsfamiljer har i dagens en mormor/morfar eller farmor/farfarnästgärds? De försämrade studiemöjligheterna för heltidsstuderandedrabbar främst de ensamstående kvinnorna och barnen. Men även i familjer medtvä föräldrar har möjligheterna till umgänge med barnen för den heltidsstuderandeförsämrats jämfört med de villkor som gäller för heltidsarbetande med normalarbetstid. Schemaansvariga vid universiteten skyller de dåligastudieförhållandena på bristande finanser; det finns helt enkelt intetillräckligt med medel för att separera lektions- och föreläsningstider på detvä studerandegrupperna. Heltidsstuderande tvingas sålunda studera påhalvfartsstuderandes villkor trots olikartade villkor f, ö. Halvfartsstuderandeharsjälva valt att studera på sin fritid, ofta efter sin ordinarie arbetstid,medan helfartsstuderande som lever på knappa studielån ofta har tagittjänstledigt på heltid i tron att studierna är förlagda inom den tidsram som ärnormal på arbetsmarknaden. Jag villmed anledning av det anförda fråga utbildningsministern: Är utbildningsministern införstådd med de problem somkvällsundervisning åsamkar heltidsstuderande vid våra universitet? Vad ämnarregeringen göra för att snabbt råda bot på denna otillfredsställandestudiesituation? Är regeringenberedd att föranstalta om att universitet och högskolor får de medel som krävsför att garantera att obligatorisk undervisning för studerande på heltid i ökadutsträckning förläggs till ? § 12 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:311 av () till statsrådet om de timarvoderade universitetslärarnas situation: Den anställningssituation som detimarvoderade lärarna har vid våra universitet utgör något av en skamfläck förstaten som arbetsgivare. Dessa lärare har i de flesta avseenden en sämresituation än övriga lärarkategorier. De har väsentligt lägre lön viatimarvoderingen. De har vidare sämre sociala förmåner. Någonanställningstrygghet existerar inte heller. Undersökningar visar att det sker ett ökande missbruk avdenna kategori av lärare från universitetsförvaltningens sida. Allt flertimarvoderade lärare tvingas gå år med mer eller mindre "fulltjänst" utan den trygghet och den lön de rimligen borde ha rätt till. Detborde vara en angelägenhet för regeringens personal- och löneminister att kännaett rimligt mått av arbetsgivaransvar också för denna kategori av anställda ochatt vidta åtgärder i enlighet härmed. Jag berdärför att få fråga statsrådet : Hur serstatsrådet på statens arbetsgivaransvar för de timarvoderadeuniversitetslärarna? Är regeringen beredd att se tillatt det fastställs regler för när tjänst skall inrättas och att de som har enväsentlig del av sin försörjning genom undervisning på högskolan skallförordnas på tjänst och ej behöva gå på löstimmar? 1979/80:312av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder motungdomsarbetslösheten i : har enbesvärande ungdomsarbetslöshet. I olika typer av beredskapsarbeten finns ca 125ungdomar engagerade. AMS kommer att pä grund av gemensammakonjunkturprognoser skära ned bidragen för beredskapsarbeten. Industrins företrädare bedömer emellertidkonjunkturutsikterna något annorlunda. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Vilkainsatser är arbetsmarknadsministern beredd att göra för att,trygga sysselsättningen för ungdomar i och andraorter med hög ungdomsarbetslöshet i ? 1979/80:313 av () tillkommunikationsministern om rullstolar på järnvägsstationerna: På järnvägsstationerna är det illabeställt med hjälpmedel för de resenärer som har svårt att gå eller över huvudtaget inte kan göra det. Den enda möjligheten - utöver att anlita stadsbud - äratt rullstol förbeställs, så att medföljande eller väntande anhörig ellervårdare kan transportera den rörelsehindrade resande inom stationsområdet.Trots att det endast erfordras enkla och föga kostnads- och utrymmeskrävanderullstolar står inga sådana i beredskap på stationerna. Mot bakgrund av detta vill jag frågakommunikationsministern följande: Vilka åtgärder är kommunikationsministern beredd att vidtasom leder till att järnvägsstationerna förses med skälig rullstolsberedskap förrörelsehindrade resenärer? 1979/80:314 av () till industriministern omstrukturrationaliseringen inom : beslutadestyrelsen för att MBL-förhandlingar om avveckling avpappersbruket i skall inledas. Det betyder att ca 400 anställdautöver tidigare varslade 830 kommer att friställas vid . Det betyderockså att ytterligare ett väl fungerande samhälle sannolikt kommer attförsvinna och att centraliseringstendenserna inom skogsindustrin i södraSverige kommer att förstärkas. Industriministern har bl. a. i samband medinterpellationssvar framfört den uppfattningen, att samhälletinte skall blanda sig i Södra Skogsägarnas strukturrationalisering. Jag berdärför att till statsrådet få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd ompröva sintidigare inställning att inte blanda sig i den strukturrationalisering sompågår inom , sedan varsel om nedläggning nu utfärdats även vidpappersbruket i ? 1979/80:315 av Gidlan () till arbetsmarknadsministern om möjligheterna tills. k. köpt utbildning inom företag: AMS har enligt uppgift fåttdirektiv om att all s. k. köpt ungdomsutbildning inom företag skall varaslutförd före . Anledningen härtill är den aviserade gymnasialaföretagsutbildningen, I län med stor ungdomsarbetslöshet har den"köpta" utbildningen inom företag haft god effekt på orter som saknarAMU eller gymnasial utbildning inom exempelvis verkstadsföretag ochstorhushåll. Den kommande gymnasiala företagsutbildningen torde inte lösa allasysselsättningsproblem för ungdomar i ett slag. Nr 81 Jag vill därför tillarbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Fredngen den '''" '" ' ° ungdomsarbetslöshet - t. ex. - påräkna fortsatta möjligheter till s, k. köpt utbildning inom företag? Meddelande om § Kammaren åtskildes ,17.