prot · G309139 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi anser fortfarande att ett dubbelspår mellan ochJärna inte bör byggas ut f. n. Kapaciteten kräver inte detta förrän långt in på1990-talet, om SJ dirigerar gods- och persontrafik som inte är destinerad tillStockholm via andra bansträckor där det nu är mycket långt tillkapacitetstaket. Orn pendeltrafiken i övergår till fem par i ställetför fyra par i tågsätten får man automatiskt en kapacitetsökning på . Det isin tur drar mycket låga investeringskostnader jämfört med dem som skulle följaav ett dubbelspårsbygge. har sagt att han för sin del tycker attdet är en riktig satsning. Men han har antytt att han inte vill vara med omfelaktiga prioriteringar. Vi tycker det är en felaktig prioritering att satsaen miljard på ett dubbelspårsbygge på sträckan , där det intebehövs. Jag finner det litet illavarslande när socialdemokraterna i sin reservation,på s. 33. skriver att man vill få möjlighet att starta dubbelspårsbygget genomatt SJ omfördelar medel inom det föreslagna investeringsprogrammet. Är detmöjligen 20 miljoner man är ute efter, eller vilka omfördelningarär det som skall göras? Det vore intressant att få det redovisat. Vi vill ivarje fall inte vara ined om någon sådan omfördelning, däremot tycker vi attFlemingsbergs station skall byggas relativt snabbt. Det har vi sagt tidigare Nr 139 också. Det drar inte så våldsamma kostnader menskulle tillgodose en mängd den trafikanter i Huddingeomrädet. o ,.pj slut vill jag Också säga någraord om . ' kandet har dess värre ett litet påpekande som fannsmed vid justeringen Anslnptil st r bortfallit. SJ redovisade för utskottet attvästkustbanan var mycket hårt ..;... ;;,. trafikerad och att den nåttkapacitetstaket. Efter vad jag nu vet kommer SJ i sinainvesteringsplaner att ta upp bland de projekt man prioriterar. Jag har inget annat yrkande än bifall tillutskottets hemställan. Det är för mig som gammal stockholmare enkälla till outsinlig glädje att höra om den manna socialdemokraterna vill skallregna över i form av investeringarna på bandelen , Nukänner jag emellertid som en klok och förnuftig man somalltid är beredd att godta sakskäl, inte minst när det gäller ekonomiskaprioriteringar. Jag skall därför redovisa en del fakta som rätt kommitfram och höra om inte tycker det finns skäl för oss att någotöverväga frågan. Som sade kostar en dubblering av spårenmellan och ungefär 1 miljard. F. n. projekterar SJ sträckanÄlvsjö-Flemingsberg, och den skulle kosta 260 milj. kr. Det är alltså 1 miljardkronor vi diskuterar. De beräkningar som gjorts både av lokaltrafikföretaget av SJ visar att man kan riikna med en 20-procentig ökning av trafiken,medan man - precis som sade - genom en ökning från fyra till femvagnenheter skulle kunna nå en 25-procentig ökning av kapaciteten. Det hör tillsaken att man då får göra en hel del investeringar i form av förlängning avstationsplattformar, uppställningsspår osv. Men allt detta plus den rullandematerieien skulle man få till ungefär tre fjärdedelar av kostnaderna, alltså745 milj. kr. Och, vilket är väsentligt, detta skulle klara kapaciteten intebara för den södra delen utan också för den norra delen. Man får alltså på detsättet hela intaget. Till en lägre kostnad får man alltsåbättre kapacitet inte bara för den södra utan också för den norra delen.Därtill kommer att det här enligt de prognoser som gjorts faktiskt inte behövsförrän . och eftersom byggtiden för hela sträckan ärsex å behöver man för dagen inte förhasta sig och ta ett sådant beslututan kan avvakta och se om det inte möjligen kan ersättas med någonting meraklokt. En omdisposition föreslås avsocialdemokraterna inom en given ram. Jag lade märke till att sade att vi hade slarvat över SJ:s förslag, medan socialdemokraterna hade haft en helt annan inriktning vid sin bedömning. För att uttrycka mig försiktigt skulle jag vilja säga att det nog vittnar om en viss okunnighet om SJ:s investeringsram, om man tror att det finns förutsättningar att pressa in ett sådant här stort bygge 44 inom den ramen. Det går inte! Ornman verkligen vill fä en ny och bra inriktningpå statens järnvägars investeringar är det ingalunda säkert att två Nr 139dubbla spår mellan och är den riktiga prioriteringen. Om det Torsdaeen den gäller att göra en riktig prioritering av vad som är lönsamt ochrätt är det o j,. : \qsii\ måhändamycket bättre att få ett dubbelspår mellan och och förStockholmsområdet överväga att ha fem vagnar i stället för fyra och Anslåstill statens göra deinvesteringar som det kräver. Jag är inte övertygad om att jag har rätt iärnväsar härvidlag,men jag är i varje fall övertygad om en sak, nämligen att det är för tidigt attnu, i det läge vi harf. n., fatta beslut om en såstor investering som 1 miljard,när det finns så mycket annat som faktiskt trycker på. övertygadom att det är fel att fatta beslut och skrida till verket, eftersom vi inte harnågot efterfrågetryck förrän om . som jagnyss sade, en klok man, och han inser nog att det kan finnas skäl att vi sätter ossner och resonerar om de här bitarna i stället för att springa i väg SJ föreslås få en ram på drygt 1,3 miljarder.Socialdemokraterna tycker att detta är för litet och har, som man säger, gettsig in i en noggrann kontroll av det hela. Man föreslår att 60 milj. kr. utöverregeringsförslaget skall anslås för investeringar i lok, motorvagnar m. rn. Ja,detta är inte så alldeles dumt, men i någon mån strider vi väl egentligen ompåvens skägg. Vad som sagts från regeringens och utskottsmajoritetens sida ärju att man skulle kunna tänka sig ett leasingförfarande för ett belopp som inteär speciellt angivet, men jag skall återkomma till det. Dessutom vill jag gärnasäga att den typ av omdisponeringar som socialdemokraterna föreslår ingalundaär förbjudna genom ett riksdagsbeslut i enlighet med regeringens förslag, utanSJ har stora möjligheter att inom de ramar som angivits göra sådanaomdisponeringar. Jag vill också närmast till säga attsåvitt jag förstår anser att ett statligt leasingföretag inomsjöfarten är en mycket klok och riktig satsning, medan varje spår av leasingnär det gäller är en och felaktig satsning. Det kanjag möjligen förstå med tanke på de ideologiska förtecken utifrån vilka herrHenricsson debatterar. Men när man ger sig in pä kapitalismens tassemarker måman vara litet försiktig, när man kommer från vpk. Det är nämligen interiktigt, som hade tänkt sig. att det var ett enda gigantisktleasingföretag som skulle få ett otillbörligt inflytande över SJ :sinvesteringar. Jag kanske skall försöka ta ner det till vad det gäller. Först och främst har SJ kalkylerat med ungefär maximalt 85milj. -det är ingalunda sagt hur mycket det här kan komma att bli. Sedan är det inte fråga om ett enda företag utan det är egentligen alla tillgängliga banker, både svenska och utländska, leasingföretag och andra som kan komma i fråga. Därtill kan det vara fråga om svenska eller utländska industrier. Därtill kan det vara fråga om att utländska järnvägsföretag-som . tror jag det var. sade - har vagnmateriel ledigt. Alla dessa utvägar skall vi pröva för att kunna omdisponera, sä att vi. får just det rullande materiel som är viktigt för att få till stånd en bättre lönsamhet på SJ. Nr 139 Vi har valt det greppet.Socialdemokraterna har valt att föreslå 30 friska , , miljoner - ja. friska vill jaginte kalla dem: vtterligare 30 miljoner på , igy.j statsbudgeten i lånade pengar,lånade i dollar och till ränta; det är Det är den socialdemokratiska modellen. , ,,, häri stället valt att följaregeringens förslag, att med total flexibilitet se var vi A nslagull statens j o & & ........ .................... bäst och billigast kan komma överden materiel som järnvägen f, n. järnvägar " ' " Man kan ha olika meningar om det här, och man kan vara brapersoner ändå. Vi har i alla fall velat föra ned den här frågan om leasing därden hör hemma. Med den omdisponering SJ har möjlighet att göra och meddet leasingförfarande som föreslås tror jag att de 60 miljoner som socialdemokraternaföreslagit för rullande materiel väl kan komma att inrymmas. Och jag skulle noggärna se att de kommer att inrymmas, och kanske mer. Jag tror nämligen att justrullande materiel är vad SJ behöver för en bättre lönsamhet. Vi håller i departementet på och diskuterar med järnvägen,eftersom vi har ett hotande större och större underskott för järnvägen att sefram emot. om vi inte gör någonting. Vi avser att lägga fram ettsärskilt strukturprogram för järnvägen, där vi tillser att järnvägen gör justde investeringar som är mest lönsamma. Det är glädjande att konstatera att dettydligen kan bli en mycket bred uppslutning här i kammaren kring ett sådantprogram. Låt mig sedan, även om det kan tyckas vara ett skarngrepp,fru talman, hänvisa till en av mina företrädare som kommunikationsminister,nuvarande landshövdingen i , . Han har tillskrivitpartiledarna och diskuterat det riktiga, vettiga eller förnuftiga i att satsapengar på de svenska varven. Varför säger jag då detta här? Jo, därför att jaghar förstått att socialdemokraterna, som anser att budgetunderskottet är förstort, vill öka detsamma genom ytterligare satsningar på varven. Detta har dåett förutvarande statsråd i en socialdemokratisk regering, tillika f. d.kommunikationsminister, reagerat mot. Han har väl gjort det mest rnedutgångspunkt från sitt län, men jag skulle vilja göra det från en annanutgångspunkt, och då skulle jag vilja vända mig till . att varje öre sorn vi intelägger på varv som har svårt att konkurrera utan i stället på hela svenska folkets järnväg, i form av exakt de investeringar som har talat sig varm för, är riktiga investeringar från svensk synpunkt. Jag tror nämligen vi skall bygga lok. Jag tror vi skall ge svenska jobbare och tjänstemän i arbete med att bygga lok för järnvägen. för det är riktigt. Det tror jag är en bra mycketbättre satsning än att lägga de pengarna på båtar som vi inte kan sälja annat än till underpriser. Vi lägger dem då på räntabla jobb i för den svenska järnvägen. Om kommer vi att behöva inte bara ellok utan också diesellok. Dem skall vi bygga hos Nohab i Tollhättan - en lika viktig och bra mycket bättre satsning än satsningar på ej räntabla fartyg, som socialdemo- 46 kraterna \ill bygga fler.Motorvagnarna kan vi bygga till åtminstone i , enbra svensk ort, lämplig för industriarbete. Godsvagnarna skall vi Nr 139 bygga iGävle, hoppas jag-också en riktig satsning, i stället för båtar som vi den intekan sälja annat än med statliga subventioner. Personvagnar, både natt- g> ,- g och dag-,kan vi också bygga i . För mig är det en källa fill outsinlig glädje att BertilZachrisson är så inne Anslag till statens på dessa räntabla investeringar.Gäck ifrån er ståndpunkt om mera pengar till iärnväsar ej räntablainvesteringar i båtar! Satsa på den rullande materielen. som jag är så överens om att vi behöver! FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. BERTILZACHRISSON (s) replik; Först frågan om spår mellan och . Det är intesocialdemokraterna som plötsligt vill att det skall regna manna överStockholm. har fattat ett beslut. Jag beklagar att man skall behövasäga till ett statsråd att det då är meningen att regeringen, som effektuerareav beslut, skall se till att det beslutet blir förverkligat. försöker kommunikationsministern springa ifrån detta.Han säger att här finns diverse andra uppslag såsom längre tåg och längreplattformar. Men det där är ju ingenting annat än stockholmarnas förtvivlatkortsiktiga plottriga lösningar för att kunna hitta på något, när samhället nuinte gör någonting. Man löser bara tillfälligt vissa bekymmer för närtrafiken.Men detta spår är ju precis lika viktigt-kanske viktigare-för fjärrtrafiken. Vivet att den hämning som råder söder om skapar problem förtågföringen i praktiskt taget hela landet. Ett sådant problem löser man integenom att sätta till en vagn till något lokaltåg i eller förlänganågon plattform. Nej, se till att beslut blir genomfört, för det ärdetta det handlar om. Sedan till frågan om SJ:s framtid och SJ:s investeringar.Det är klart att man skall försöka hålla sig på gott humör. Men jag måste sägaatt det är nästan väl magstarkt att, såsom kommunikationsministern nu gör. ståhär och prata yvigt om vad vi skall göra. t. ex. bygga i och Trollhättanoch - yvigt, yvigt. Vi socialdemokrater har åtminstone anvisat medeloch en, ny inriktning för att komma i gång, men ni har ju ingenting. Deninvesteringsbudget som ni har lagt fram ger inte ens SJ möjligheter attförverkliga de investeringsordningar som SJ har. Det är då oerhört galetatt tala om att det går att lösa problemen och att vi då skall göradiverse ting. Man spelar ut olika näringar mot varandra. SJ är en räntabelinvestering. Tyvärr är det inte friska pengar längre, eftersom alla pengar ärsjuka i borgerlighetens . Vi får ta de pengar vi har. I detta sammanhangfinns det åtminstone vissa möjligheter att göra någonting. Jag skulle vilja säga att missnöjet i medhanteringen av järnvägen i budgetpropositionen är enormt och sensationellt.Riksdagen fattade ett stort trafikpolitiskt beslut . Det brukar normaltinnebära att året efter är ganska lugn, för nu skall något hända. Nr 139 emellertid på bord79 motioner om järnvägen. Torsdaeen den uttryck för ett enormt missnöje med regeringens sätt att hantera dessafrågor 8 mai 1980 i budgetpropositionen. 26av de 79motionerna är borgerliga. Om jag hade tid skulle jag läsa upp en centerpartimotion, sorn därtill är en gruppmotion. Anslåstill statens Samtliga ledamöter i trafikutskottet är såmissnöjda med iärnväsar regeringens hantering av SJ att dehar motionerat med mycket drastiska ord om behovetav att ge SJ en helt annan möjlighet att verka. Detta är en starkmissnöjesyttring från , men den understryks tyvärr inte av någracenterpartistiska reservationer. , som modigt har skrivit undermotionen, står nu här med svansen mellan benen. I själva verket finns i helariksdagen ett oerhört starkt uttalat missnöje med regeringens sätt atthandlägga järnvägsfrågorna. (vpk) replik: När kommunikationsministern berättar om att destatliga beställningarna har stor betydelse för svensk industri, snuddar hanverkligen vid sanningen. Men de små grepp som det här är fråga om är ju heltotillräckliga för att ge en verkligt kraftig injektion, som skulle bidra tillatt eliminera krisens verkningar i . Om man kunde åstadkomma en ny ochradikal satsning på en alternativ trafikpolitik och ett alternativttrafiksystem, där det spårbundna systemet prioriteras och utvecklas, skulle detinnebiira förbättrade möjligheter för svensk industri, särskilt verkstadsindustrin. Det kan vi hålla med om. Men som det nu är, sker det juingen ordentlig satsning. Det är tvärtom så att aktiviteten minskar, och dåkommer man till frågan om leasingförfarandet. Det är då opportunt att hoppa påvpk och tala om hur vi är inne på kapitalismens tassemarker. I själva verket har den borgerliga regeringen, till vilkenUlf Adelsohn hör, en bärande doktrin, nämligen att landets ekonomi skallförbättras genom att man skapar gynnsammare förhållanden för svensk industri iallmänhet och exportindustrin i synnerhet. I konsekvens härmed har man underlång tid fört över finansiella resurser till den privata kapitalsektorn,som man nu för en envis kampanj mot den offentliga sektorn. Det gårinte att komma ifrån att denna kampanj, som förs av ledande företrädare för denborgerliga regeringen, också har inneburit en försämring av t. ex. statensjärnvägars image, på så vis att järnvägen utgör en statlig verksamhet som meroch mer blir ifrågasatt. Mot den bakgrunden blir det allt svårare att skaka framfinansiella resurser för den offentliga sektorn, inkl. . Dethör naturligtvis ihop med att regeringen prioriterat den privata industrin ochsatsat på den. Däremot drar man åt svångreinmen när det gäller den offentligaverksamheten. I detläget inträffar det fenomenet att staten, som har hjälpa det privata näringslivet med krediter, nu får gå ut till sammaprivata näringsliv och be om hjälp för att klara sina investeringar. 48 Det är enligt vårt sätt att se inteett riktigt sätt att lösa de här frågorna. kan leda till ett otillbörligt inflytande från storakapitalgrupper över den offentliga sektorn. () replik: En enda mening i kommunikationsministerns inlägg måste jagkommentera. Statsrådet säger att han fann att det var en eniguppslutning bakom hans uppfattning att SJ:s satsningar skall koncentreras på deräntabla, trafikstarka bandelarna. Jag måste nog säga att vi centerpartister kan inte heltställa oss bakom en sådan målsättning. Vi anser att betydande satsningar behövsoch måste ske också på de trafiksvaga bandelarna, som har stor betydelse förregionalpolitiken. Jag har fått hjälp med att gå tillbaka ihandlingarna och kan läsa upp vad det står i det beslut som haråberopat ett antal gånger, bl. a. i diskussion med . Det står såhär: "När det gäller investeringarna iStorstockholmsområdet vill utskottet erinra om att SJ har begärt medel förprojektering"-jag understryker ordet projektering - "av ett nyttdubbelspår intill det befintliga på sträckan . Detta spårskulle kunna bli en första etapp av ett dubblerat spårsystem mellan ochJärna. Utskottet anser att den av SJ föreslagna projekteringen bör komina tillstånd." Det är alltså beslutet. Denna projektering pågår. Regeringen har givit statensjärnvägar det uppdraget. Vad det är som ärså genant för min del vet jag inte.Genant är väl egentligen att uppenbarligen trodde attriksdagen beslutat någonting helt annat än vad faktiskt har beslutat. Jag tycker inte att det är så genant, för det fattas ju såmånga beslut, och jag har den allra största respekt för att man inte kan kommaihåg alla. Men innan man går till vådliga eller - för att citera herrZachrisson - yviga angrepp är det kanske klokt att läsa igenom vad utskottethar sagt. Sedan vill jag säga att det är väl i och för sig intenågot fel i det beslut fattat, tvärtom. Men skall vi se om denriktiga investeringen verkligen är ett dubbelspår eller om det är bättre, somherr sade, att öka från fyra vagnar till fem. så att vi kan klarakapaciteten för hela området, även norr om själva . Sedan säger att det är ett sådant enormtmissnöje i och att detta från socialdemokraterna tagit sig uttryck iatt man begär ytterligare 60 miljoner av vilka 30 är omdisponeringar. Jag tror det kan finnas skäl för en del av vad de föreslåri sitt förslag till omdisponering. Vi har också sagt tidigare att detta har SJfull frihet att göra. Jag har ingenting emot det alls, tvärtom. Är det så attSJ finner att detta är mer räntabelt är det riktigt att man gör så. Så några ord om detta med "yvigt". Jag kan intekomma ifrån att socialdemokraternas enda recept, bortsett från omdisponering,är mer pengar. Detta gäller på vartenda tänkbart område. 4 protokoll 1979/80:139-140 Nr 139 Tyvärr är det sjuka pengar, sägersocialdemokraterna. Javisst, men ni den föreslår ju bara ännu fler sjukapengar. Q igon Det är fråga om, ,att begränsa den offentliga sektorns tillväxt, inte gå till angrepp mot den. Jag kan inteförstå hur receptet när det Anslås till stat gä"srsjuka pengar bara kan vara fler sjuka pengar. ,/-,-,,, ja? ville försöka säga förut närdet gäller varven. Vad vi måste försöka göra i järnvägar j d o o h detta landär att satsa de få pengar vi har på områden där det faktiskt lönar sig för detsvenska folkhushållet, inte där skattebetalarna måste pumpa in ännu fler goda,friska pengar efter de dåliga. Vi måste satsa där det lönar sig. Jag angav för järnvägens del investeringar som mantydligen är överens om är räntabla. Där borde vi försöka satsa pengar i ställetför att lägga dem där vi inte får någon ränta på dem. Det tyckte jag socialdemokraterna varmed om, ochdet är desäkert också, men de skall nödvändigt lägga ännu litet mera pengar någonannanstans ändå. Det är detta jag vänder mig emot. () replik: När den första krumbukten med Älvsjö-Järnainte gick försöker nu kommunikationsministern med en ny. Men det är alldelesklart att riksdagsbeslutet, som innebar att SJ fick ett betydande belopp förprojektering, därmed också innebar att det hela skall rulla i gång. Detta harSJ själv insett och går därför till regeringen och föreslår att man skall fådra i gång verksamheten. Detta var tydligen, såvitt jag förstår, ocksåkommunikationsministerns första tanke, när han ar'gumenterade efter den förstalinjen. Men när den inte höll gjorde han ett försök med den andra. Men det ärsom sagt alldeles självklart att riksdagsbeslutet innebär att man skallfullfölja denna verksamhet. Det framgår också klart av den borgerliga motionsom föreligger. När det gäller den andra frågan, om SJ:s allmänna läge och SJ:sinvesteringar, är det också litet synd om . Han argumenterar eftertvå helt olika linjer. Å ena sidan: detta är sjuka pengar och då kan man inteanvända dem. Å andra sidan: vi får använda de pengar vi har och sätta dem iprojekt som är lönsamma. Men det är ju precis det vi säger. gör ju intedet han själv föreslår, nämligen att se till att SJ får de pengar som behövsför att kunna svara mot de behov som allmänheten och näringslivet ställer påjärnvägen. Det är detta vi begär. Vi anger en riktning för detta och hjälperockså till. De pengar vi föreslår ligger inte utanför. Det är inga nya pengar,de ligger inom den omdisponering av statsbudgeten som vi har föreslagit. Därförligger de också klart inom den samhällsekonomiska ram som socialdemokratindragit upp för denna verksamhet. Det är inte några hugskottspengar. Jag vill erinra igen om det missnöje som finns iriksdagen. Det är stort, och jag vill uttrycka en varning på den punkten. Det stora antalet motioner på järnvägsområdet varslar om att här måste göras någonting annat. Center partimotionen är ett tecken. Det är alltså inom regeringens egna domäner 50 folk säger att det är nödvändigtatt på ett flertal punkter göra något för att förbättraservice, komfort och trivsel för SJ:s resenärer och arbetsförhållan- Nr 139 dena för de anställda. Det är bl. a. nödvändigt att setill att antalet anställda Torsdaeen den blirstörre och att SJ får bättre resurser. Man talar också om att det behövs o igoQ bättreplanering för SJ:s underhåll av lok och vagnar och att den tillgängliga reservkapaciteteninte torde vara tillräcklig. På punkt efter punkt kräver de Anslås tillstatens åtgärder - som i och för sig kostar enormt mycket pengar, men det harinte centerpartisterna talat om - och uttrycker de ett missnöje, som inte baraär deras utan hela , över det sätt pä vilket järnvägspolitiken harhanterats i årets budgetproposition. (vpk) replik: När man söker sig ut pä den privatafinansmarknaden för att få hjälp med investeringar för järnvägen är man i sammaläge som när man leasar fartyg. Det finns emellertid en väsentlig skillnad. Omman använder sig av leasingföretag för att finansiera fartygsförvärv, somföreslås av utredningen, får samhället och staten insyn i och kontroll öververksamheten. Detta vänder sig kommunikationsministern emot, enligt vad jaghar tagit reda på och enligt vad som finns dokumenterat. Däremot är han positivtill att privata finansieringsföretag, alltså utanför samhällets kontrollstående finansieringsföretag, får hjälpa till att finansiera SJ:s verksamhet.Det måste finnas en ideologisk grund för detta. Så snart storkapitalet fårmöjlighet att kladda på statlig verksamhet är det O.K., men det är inte O.K.när staten får kontroll över den viktiga rederinäringen. Jag har velat betona detta, eftersom det är angeläget attklara ut att det är ideologiska synpunkter som ligger bakom agerandet. Leasingmarknaden växer för varjeår. växte den , Det innebär att en mycket stor del avföretagsamheten börjar falla under de stora leasingföretagens domvärjo. Det ärmed andra ord kontokorten på ett högre plan. På fackspråk heter det att man kandisponera och förränta produktionsutrustning utan att äga den. Det innebär ivissa fall att företag helt enkelt belånar sina fakturor och får kontant betaltför dem, varefter de i stället blir kreditkunder hos finansbolagen, som tarvederlag för detta.