prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — tillfällen skedde ingripandena , dåfyrmästaren enligt den nya arbetsordningen inte var i tjänst. Bemanningensbetydelse från sjöräddnings-synpunkt kan alltså knappast ifrågasättas. Genomsnabba ingripanden från fyrpersonal har också oljeutsläpp och skogsbränderkunnat bringas under kontroll på ett tidigt stadium. Trots dessa starka skäl för en fortsalldygnet-runl-bemanning drogs två av de tre fyrväktartjänsterna in . En ny arbetsordning infördes efter ett avtal mellansjöfartsverket och det privata företaget , som t. v. ärhuvudman för fyrplatsen. Avtalet innebär att den kvarvarande fyrmästaren skalltjänstgöra på vardagar, då han huvudsakligen skall syssla medunderhållsarbeten, biljettförsäljning och vissa nalurvårdande uppgifter.Väderobservationerna som tidigare utfördes av fyrpersonalen under pågåendetjänstgöring - en mycket rationell och ekonomiskt fördelaktig lösning -ombesörjs nu av . Arbetsordningen infördes trots kraftiga invändningar frånberörd personal och i strid med de intentioner som framgår av tidigare riksdagsbesluti frågan. Avtalet med det privata företaget skall gälla . försök med denna lösning kan man konstateraall den ur många synpunkter visat sig vara synnerligen olycklig. Att det privata företaget saknar både kompelens ochresurser för att klara sin uppgift som huvudman för viktigaövervakningsuppgifler understryks med skärpa i den årsredogörelse somlotsdirektören i södra distriktet inlämnat till . Samtligakostnader för fyrplatsens skötsel, fyrmäslariön m. m., belastar ett statligtverk - - medan det privata bolaget kan tillgodoräkna sigbiljettintäkler för fyrvisning, för vilken dock inget särskilt avtal finnsupprättat. Jag är inle ensam om uppfattningen att såväl organisation somarbetsordning vid Kullens fyrplals är så unika att de borde bli föremål för ennärmare granskning. Alt det skulle innebära någonsamhällsekonomisk vinst att dra in bemanningen vid våra fyrplalser har ingenhittills lyckats bevisa. Kortsiktigt lönsamhelslänkande, förenklade kalkyleroch ett krasst ekonomiskt synsätt borde inte få väga tyngre än de mänskligavärden av omätbara dimensioner som här står på spel. Att ha personal kvar vidvåra fyrar innebär helt enkelt en livförsäkring med myckel låg premie. Under detta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. RUNETORWALD (c): Aulomatiseringen av fyrarna har pågått understora delar av och hela 1970-talel ulan att några invändningartidigare har gjorts från socialdemokratiskt håll. Det var ju ändå under densocialdemokratiska regeringens tid som delta påbörjades. Om automatisering avfyrar inte skulle leda till några som helst vinster, som del sägs här, då ärdet ju gåtfullt att socialdemokraterna inte redan tidigare gått emot förslag iden riktningen. Sanningen är väl att man har automatiserat fyrar därför att delskulle leda till vinster, ell faktum som ingen torde kunna bestrida. Detverkar som om man från socialdemokratiskt håll är litet yrvaken, när man ,när tre fyrar återstår, plötsligt börjar säga att den här utvecklingen ärförfärlig och att den måste stoppas . Del är ju så alt del har tillsatts en utredning just medanledning av att det kan finnas vissa skäl för att bemanna en del av de platsersom har blivit aktuella för att man där skall få en tillsyn avkustområdena som sådana. Det handlar alltså inte om tillsyn av själva fyren,för när del gäller skötseln av fyren som sådan har ju aulomatiseringen medförtatt del inle finns några meningsfulla arbetsuppgifter kvar. nämnde själv alt en särskild utredningtillsalts, nämligen utredningen om tillsyn av kusterna, den s. k.TAK-utredningen. Varför skall vi då inte avvakta resultatet av den? Utskottetskriver i det sammanhanget på s. 6 i betänkandet: "Någon ytterligareavbemanning bör ej ske förrän regeringens förslag i anledning av TAK:sbelänkande förelagts . Utskottet förutsätter likaledes alt regeringeni sammanhanget uppmärksammar frågan om huvudmannaskapet för de fyrplatser somframgent skall vara bemannade." uttalade också förhoppningar om att denvotering som genomfördes i går skulle leda till att man i varje fallövergångsvis men kanske också framgent bevarar bemanningen i Marstrand förkustbevakningens del. Men det är ju trots allt en helt annan sak. I det falletgäller del en organisatorisk fråga om var man skall lokalisera basen för denverksamhet som finns och som skall finnas kvar. Verksamheten har alltså inteupphört, ulan frågan är bara om den skall vara baserad i , i Marstrandeller pä någon annan plats. När en fyr automatiseras, då är emellertidsituationen en annan. Då försvinner de meningsfulla arbetsuppgifterna i sambandmed skötseln av själva fyren. Del kan naturligtvis finnas andra arbetsuppgiftersom är av betydelse i sammanhanget, men med de frågorna arbetar ju utredningen.Utskotlsmajoriteten menar att del är rimligt att avvakta utredningens resultatpå den punkten, vilket ju också brukar vara det vanliga. Varför log upp frågan om vissaorganisationers krav på lotstvång i farleder begriper jag inle. Vihar nämligen inte diskuterat den frågan i utskottet. Frågan om hamnoch dess infartsfarleder kommer dessutom att behandlas i den sjöfartspolitiskaproposition som är aviserad och som jag vet kommer alt läggas fram . Jag avslår därför från alt la debatt om den frågan . Den får vidiskutera när vi har behandlat propositionen. Avslutningsvis vill jag när det gäller BengtSilfverslrands inlägg bara säga att utskottet har avvisat tanken att man innanutredningarna är klara skall binda sig för en alldeles bestämd form förbemanning, dvs. att fyrplatsen skulle slå under statligt huvudmannaskap. Utskotlsmajoritetenfinner heller ingen anledning att upphäva det avtal som finns när del gällerskötseln av Kullens fyr. Mot denna bakgrundyrkar jag bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Svenska fyrar har under senare årautomatiserats, och stora insatser har gjorts för alt förbättra fyrväsendet -så långt är det rikligt. a. har alla våra fyrskepp numera försvunnit ochersatts med boltenfasta fyrar. Därmed försvann också besättningarna påfyrskeppen. Men det har ju inte varit aktuellt att diskutera frågan om vi skallbehålla fyrskeppen i stället och låta bli att bygga fyrkassunerna. Men allteftersom rationaliseringarna och indragningarna avpersonal har fortgått har det märkts alt nu börjar man så att säga hyvla långtinne i märgen på den organisation som kan hjälpa till alt hålla uppsikt övervåra kuster. Om man rationaliserade och avskedade personal på fyrar som låg sånära varandra all man kunde se ett par fyrar ål vilket håll man än kikade,kanske det inle var motiverat ur havsövervakningssynpunkt alt ha folk kvarsedan man väl automatiserat. Men när nu bemanningen börjar försvinna även påstörre fyrar på mycket utsatta platser längs våra kuster vill vi säga stopp.Redan för flera år sedan sade vi det, . Detta har resulterat i tillsatt utredningar. Men trots att dessa utredningar har tillsatts, ochtrots alt dessa vill någonting annat, sägs det också i årets budgetpropositionall inle mindre än tre fyrar längs nu står i tur all bli utanbemanning. Vi vet att del är en tidsfråga innan bemanningen dras invid flera fyrar på , där man provisoriskt löst frågan. Det vill visätta stopp för. Vi vill ha ett bestämt uttalande från på denpunkten. Först när vi har allt material samlat lar vi ställning till hur delskall bli i fortsättningen. Finansieringen kommer här in i bilden. Om den personal somblir kvar på fyrarna skall ulföra sådana uppgifter som är av intresse förförsvaret, fisket och mycket annat är det inte rikligt att skallstå för alla kostnader. Med skärpa betonar vi att bemanningen vid våra fyrarskall vara oförändrad till dess alt vi fått ell samlat grepp på det här.Fyrarna är vikliga för sjöfarten. Därför är del nödvändigt att dessa fungerar.Även automatiserade fyrar fungerar bra. Men eftersom bemannade fyrar även imodern lid har en ytterligare funktion att fylla skall vi inte avhända ossdessa. Jag vill minnas alt det på en fyrplals i står följande vers: Ack, Herre, hör vår bön släckfyren ut på . Sändfartyg hit från fjärran länder att de må bliva vrak vid våra stränder. Fyrvakteriel hade förr en annan målsättning än . skall del vara till hjälp för sjöfarten. Vi vill ytterligare komplettera deautomatiserade fyrarna och föreslår därför att fyrar på utsatta platser fårbehålla sin bemanning. talade om ett från socialdemokratiskt håll yrvaketintresse för avbemanningen. Men dä har dåligt följt debatten. Iflera år har vi tagit upp dessa problem. Allteftersom avbemanningen fortsatthar vi kunnat konstatera stora olägenheter. Del är väl naturligt att man väntarmed att ge uttryck för sin uppfattning tills man vunnit erfarenhet av vad sompågår. Del är som de flesta avbemanningarna harföretagils, och det är då som vi har fått anledning att reagera. Vi skall inleständigt avvakta utredningars resultat. Utredningar har ju pågått under mångaår, och man har från regeringshåll gjort alldeles bestämda uttalanden om hurordningen på fyrplatserna skall vara. Jag vill erinra om att kommunikationsministern exempelvisi beträffande Kullens fyr klart och tydligt i den här kammarensade att fyrplalsen skall vara bemannad i samma utsträckning som . Mentrots detta och trots klart markerade uttalanden från trafikutskottet har manfortsalt med avbemanningen. Man borde ha stoppat all avbemanning tills utredningsresultatenhade utvärderats. Det är del som är poängen i vårt resonemang. När det gäller specifikt Kullens fyrplals var kortfattad, och jag förstår honom. Det är naturligtvis obehagligt attbli påmind om en fyrplals där man, ulan att avvakta några utredningsresultat,salt in ett privat förelag som helt saknar kompelens som huvudman försjöövervakning. Del har också visat sig alt det inle fungerar. Om enorganisation vid en fyrplals inle fungerar borde del vara en uppgift för Irafikutskotlelsborgerliga majoritet att se till att man får till stånd en bättre lingensordning. Jag vill också-jag glömde all göra del i milt förrainlägg-passa på tillfället att yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen. (c): säger att man först nu harblivit uppmärksam på att det uppstått problem i samband med avbemanning avfyrar. Del är möjligt att det är så - också utskottsmajorileten har observeratdetta. Del är av just den anledningen som utredningen om tillsynen av vårakuster har tillsatts. All bemanning behövs innebär inte alt sjöfartsverketskall stå för bemanningen, vilket man nästan får intrycket av när det sägs inte på några villkor får dra in bemanningen. Enligt vår mening bör manundersöka vem som har det största intresset av att bemanningen är kvar. Om detär försvaret, , eller någon annan, så bör den parlen ståför kostnaderna. I annat fall kommer kostnaderna för en onödig bemanning, settur fyrsynpunkt, att belasta handelssjöfarten. Det är inte rimligt, säger, och del är typiskt, att manfält vänta så . Ja, man väntade väl i princip tills det fanns enicke-socialistisk regering innan man började tala om att man tycker del ärolämpligt med en avbemanning av fyrar. Del kanske är förståeligt. Men därmed ärdet inte mer rimligt alt driva agitationen från den utgångspunkten. säger attavtalet beträffande skötseln av Kullens fyr och verksamheten där inte fungerar.Om det inte fungerar är det de avtalsslutande parterna som skall se till attavtalet fungerar. Del kan inte vara uppgift att kontrollera huruvidaavtalet fungerar eller inle. har inle heller någon möjlighet all göradet. Om avtalet inte fungerar är det inte som skall ta initiativ. Detär de avtalsslutande parterna, som betalar för tjänsterna i fråga, somnaturligtvis skall se till alt man får den av pengarna som man tänktsig. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m.fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Birgei Rosqvistbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 11 punkt 1mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirger Rosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Flygplatser, m. m. § 15 Flygplatser, m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /80:12 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till Luftfart jämte motioner, f ,' TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga omdetta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. Jag har tillsammans med och m. fl. väckt en motion rörande flygtrafiken påNorrlands inland. Vi säger i motionen, nr 915, att det är en viktigförutsättning för turistnäringens utveckling all del finns godakommunikationer. De mest attraktiva områdena i vårt land är fjällen, men destora avstånden gör all de som vill söka sig till de "lungor" somdessa rekreationsplalser utgör behöver mycken tid för att nå dem. Del ärdessutom stora svårigheter på många sätt. Om t. ex. Väslerbottensfjällenbekvämt skall kunna nås måste flyget anlitas. Det finns förTärna, Sloruman och en chans till lönsam turistnäring. Ett av villkorenför att den chansen skall förverkligas är att restiderna förkortas. Vi slår fast vid vad vi har sagt i det avseendet. har trafikutskollet i sill belänkande nr 12 i sambandmed alt utskottet har behandlat vissa motioner pekat på attlufllransportutredningen. som tillsattes , beräknas framläggasitt förslag under det här året. Jag är glad över att det går så raskt ochhoppas att man då skall få bra och vettiga förslag. Men jag vill ändå säga några ord här i kammaren, delvismed tanke på all utredningen skall ha sina öron riktade ål det här hållet. Då del gäller just , som ligger i kommun,finns det vissa svårigheter. Det är en militär flygplats, och del finnsvissa invändningar- kanske inle så tunga och avgörande, men ändåinvändningar-på grund av kostnader och vissa praktiska svårigheter.Svårigheterna är inle oövervinnliga, men man kan väl fråga sig om det möjligenfinns någon annan lokalisering för en flygplats på den här nivån förVästerbottens inland och för inland. På länsplanet i harvi resonerat om flygets betydelse, och vi har blivit eniga om all det ärnödvändigt på alt det verkligen blir ett underlag förturistnäringen och att vi då måste ta flyget till hjälp. Men när det gällerlokaliseringen av en flygplats - jag betonar då ordet en, eftersom del inle ärlänkbart med flera - vill jag ändå peka på ell projekt som kanske är det mestrealistiska i vårt län, nämligen där det finns en plats som heterIdbäckheden. Den ligger ca från samhället . Där har vissaundersökningar gjorts som visat all del där finns goda förhållanden, såsom marksom det är lätt alt bygga på, alt lägel är fint, också med tanke på hur banornaskall ligga. Man påstår vidare att vind-och luftförhållandena är alldelesutmärkta och att dimma är rätt sällsynt där. Delvis ärdet väl det strömmande vattnet i Vindelådalen som inverkar positivt. Och närdel gäller lägel i förhållande till fjällvärldens övriga turistområden tyckerjag all en blick på kartan genast ger vid handen alt denna plats är etttänkbart alternativ. I , där platsen alltså ligger, har vi ävenAmmarnäsområdet, som borde vara mer utnyttjat av dem som söker rekreation. Meni dag "ligger det för långt bort", med bil- eller bussresafrån tätorterna-om man nu alls kan ta sig dit; del går ju inga tåg påinlandsbanan längre, som ni vet. Sedan har vi i grannlänet medSilvervägen. Många kör väl den vägen-del är i alla fall ett överkomligt avståndfrån Idbäckheden till . Vi har vidare , som bl. a. ärmilitärt intressant. Det är många ungdomar som skall fullgöra sinrekryltjänstgöring där, med permissionsresor etc. Man kan naturligtvis säga: Vibygger ett flygfält i . Men hur många kan vi ha? Vi har Sloruman, där ju ligger, men gamla Tärnasocken i inre område - bekanta hemort - kanfaktiskt lätt nås på grund av kortare avstånd och snabbare restid just frånIdbäckheden, om man tänker sig en bra förbindelse tvärs över till Blä vägen.Där finns redan nu en väg, men den måste i så fall förbättras - och den bör f.ö. förbättras under alla förhållanden. Vad beträffar , slutligen, ligger givetvisGunnarn närmare, men har ju vissa andra fördelar, t. ex. altÖstersund inle är helt ovidkommande när det gäller trafikförsörjningen dit. Om man tänker i stort på det norrländska inlandet kan manpå kartan se punkterna , och - tre inlandsflygfält. Kanvi tänka oss mera i första hand? Kanske nya drivmedel och nya energiformer självklart för framlida människor med andra förbindelser, men i dagens lägetycker jag att del här är ett alternativ som man bör tänka på. Till slut - och del var det som gjorde att jag begärdeordet, trots den ansträngda tiden i kammaren-är ju värd sin egen högavisa da och då här i kammaren. är den lilla kommunen med de storavärdena för framtiden-ja, också-i form av storslagen natur, inle minst dåi fjällen, med de strömmande vattnen som finns där, bevisligen fortfarande medmycket fisk i, med sjöar, idyller och storslagna utsikter. Där finns skog, därfinns malm, där finns ädla metaller, t. ex. i Juktådalen. Vad del blir av demkan jag inte säga, men för all allt detta skall få en större betydelse behövsdet i alla fall kommunikationer. Visst vore denna kommun, som så ofta har skymtal fram häri riksdagsdebatterna, inle minst i samband meddebatterna om utbyggnad, värd en allvarlig ansträngning! En insatsfrån oss kan t. ex. göra turismen där till en näringsgren med störremöjligheter, så att den verkligen kan bli en näring. Denna kommun har detsannerligen inte lätt . Ni kanske hörde ett program i radio för sedan,där , som är tjänsteman pä ledande nivå. talade om alltsom man satsat, allt som man försökt och hur litet det gett i utdelning. Menunder byggandet av en flygplats blir del arbete, och del betyder Flygplatser, m. m. Nr 113 en förbättring. är det alltså underlag för flera Del är nyttigtför , och del är nyttigt för och 28 mars1980 svenskarna, som kanske far svårareoch svårare att ta bilen allteftersom bensinpriset höjs - bensinen kommer förmodligen snart att kosta . Flygplatser,m. m. niera - och som kan tänkas ta flygel i stället. Del talas vidare i trafikutskottets betänkande på s. 4 omvad som sades när man tillsatte lufttransportutredningen, näniligen att detrafikpolitiska åtgärderna skall harmoniera "med t. ex. närings- ochsysselsättningspolitiken, regionalpolitiken, miljöpolitiken och energipolitiken".Jag kan stryka under och betona vartenda led i den uppräkningen: närings-,sysselsättnings-, regional- och miljöpolitik. Jag tror att en satsning justhär skulle ge en utdelning som är ovanligt stor. Det sägs också i betänkandet all rnan skall syfta till entrafikförsörjning till lägsta möjliga kostnad. Det är ju självklarheter. Om mantänker på hela det här området - , , och Sorselekommuner -med dess väldiga möjligheter, bör del just ur kostnadssynpunkt och omman vill ge en bra service vara riktigt med en flygfält som är bra placerat. Ioch för sig kan jag också länka mig att planerna med fullföljs, men jagtycker att Idbäcksheden bör vara med i debatten. När man då skall tillgodose deinterregionala transportbehoven får man heller inte glömma de internationella.På sikt tror jag att människorna nere i skall finna det mer och merattraktivt att få bege sig upp och hälsa på oss i norr. I detta anförande instämde FilipFridolfsson (m) och (). Del är med anledning av vår motion 1357. sombehandlas av trafikutskottet i del här belänkandet, som jag har begärt ordet. Staten h;ir - eller sedansommaren 1973 -subventionerat flygtrafiken mellan och fastlandet.Subventionsgraden har varierat mellan som lägst och som högst. Genomregeringens beslut har subventioneringsgraden uppgåtttill . Den här positiva synen på statlig subvenlionering avflygtrafiken mellan Golland och fastlandet har, som vi säger i vår motion,hälsats med tillfredsställelse. Tyvärr har man redan från början skrivit in ibestämmelserna att den statliga subventioneringen endast gäller tur- ochreturbiljetter. En ändring av bestämmelserna till alt gälla ävenenkelbiljetterna skulle givelvis innebära en större valfrihet för passagerarnaalt använda flyget och färjelraflken i kombination om man så önskar. Det är medtillfredsställelse vi noterar vad utskottet anför med anledning av vårmotion, nämligen att en fullständig översyn av bestämmelserna kominer att ske inom . 58 förutsätter i likhet med utskottetatt även de av oss framförda synpunkterna kommer att beaktas. Det är givelvis också vår förhoppningatt denna översyn kommer alt ske inom en mycket snar framtid - ja, låt osshoppas all den kommer alt ske redan i vår - så all de av oss påtalademissförhållandena kommer att rättas till. När så sker har också vårmotion i praktiken fått den effekt vi avsåg. Vi noterar alltså medtillfredsställelse behandlingen av motionen, men jag vill gärna än en gångunderstryka vikten av alt de här frågorna nu får en grundlig och fullständigöversyn. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än utskottets. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 16 Föredrogs trafikutskottets betänkande 1979/80:15 medanledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Institut m. m.jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till kollektiv persontrafik Bidrag till kollektiv persontrafik INGEMARKONRADSSON (s): I det här belänkandet behandlartrafikutskottet bl. a. motionen 677, som tar upp förutsättningarna för arbetsresormed kollektiv trafik. Det är ulan tvivel en myckel viktig fråga från flerautgångspunkter. De lokala arbetsmarknaderna har vidgats, och den dagligapendlingen mellan bostad och arbete över allt större avstånd har ökat kraftigtpå senare år. är del så alt många reser individuellt, en och en, iegen bil. Ur energisynpunkt är del här inte någon bra situation.Inte heller ur strikt samhällsekonomisk synpunkt är del tillfredsställande meden så stor omfattning av del individuella resandet. håller en omsvängning på all ske. Med nuvarandebensinpriser får vi en spontan efterfrågan på kollektiva färdmöjligheler. Kanvi tillgodose en sådan efterfrågan ökar samhällets inkomster genom en minskningav avdragen för resor till och från arbetet. Mer än hälften av dessa ökadeskatteinkomster faller på staten. Det borde därför vara rimligt alt statengenom statsbidrag understödjer en utbyggd busstraflk inriktad på arbetsresor. Minst lika viktigt är del att underlätta anpassningen påarbetsmarknaden. Mänga människor - och främst då kvinnor - står utanförarbetslivet, bl. a. därför att de saknar resmöjligheter till och från jobbet.Del här förhållandet är särskilt uttalat på mindre orter och i glesbygden.Kollektivtrafiken är dåligt utbyggd, och de turer som går är ofta inteanpassade till de tider som är aktuella för arbetsresor. Allt talardärför för en utökning av antalet statsbidraesberälligade turer. Förvaltningen av naturreservaten vid Kidlaberg Det skulleundanröja en del av de hinder som finns för att kunna ta ett jobb, del skullebegränsa bensinförbrukningen och del skulle tillföra samhället ökadeskatteinkomster. har irafikutskottet vall att lägga ansvaret för detfortsatta utvecklingsarbetet på transportrådet. Och det är naturligtvisriktigt om man inte anser sig direkt kunna anvisa medel för en utvidgadverksamhet. Utskottet finner det angeläget all sysselsättningsaspekterna gesstort utrymme i trafikplaneringen. Med hänsyn till de uppgifter som ålagtstransportrådet förutsätter utskottet att rådet i sitt planeringsarbete beaktarde synpunkter som framförts i motionen.