prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — 5() under punkt D 2 (s. 52-55) föreslagit attdels bemyndiga regeringen att vid inrätta en ordinarie tjänst förhovrättslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförandepå avdelning, båda tjänsterna med beteckningen Co, dels bemyndiga regeringenatt enligt vad som förordats i propositionen föra ordinarie domartjänst överstat, dels till Allmänna domstolarna för /81 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:472av m. fl. (c), 1979/80:795 av m. fl. (vpk), vari föreslagitsatt hos regeringen hemställde om förslag om upphävande avrättegångsbalken RP 10 § och däri angivna stadganden, vilka innehöll reglernaom tingspredikan, 1979/80:1121 av m. fl. (c) såvitt nu var ifråga (yrkande 10) och 1979/80:1602 av (), vari hemställts attriksdagen uttalade sig för en översyn av det system som låg till grund förfastställande av dagsbotens storlek. 1. att riksdagenbeträffande inrättande av tjänster bemyndigade regeringen att vid hovrättinrätta en ordinarie tjänst för hovrättslagman och en ordinarie tjänst förhovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelningen, båda med beteckningen Co, 2. att riksdagenbeträffande överstatförande av domartjänst bemyndigade regeringen att enligtvad som förordats i propositionen föra ordinarie domartjänst över stat, 3. att beträffande medelsberäkningen tillAllmänna domstolar- 40 na för /81 anvisade ett förslagsanslagav . 4. att riksdagenbeträffande väntetider för vittnen skulle avslå motion 1979/80:472, 5. att riksdagenbeträffande tingspredikan skulle avslå motion 1979/ 80:795, 6. att riksdagenbeträffande snabbhandläggning av enklare brottmål skulle avslå motion1979/80:1121 i denna del (yrkande 10). 7. att riksdagenbeträffande överväganden om rutinerna för dagsbotens bestämmande med anledningav motion 1979/80:1602 såsom sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. NILSBERNDTSON (vpk): "bör hållas i rätt tid ommorgonen i kyrkan; men är denna över en fjärdingsväg avlägsen, må predikan skepå själva tingstaden; och bör såväl domaren själv som nämnden densamma frånbegynnelsen till änden bevista." Den citerade meningen är kanske inte särskiltanmärkningsvärd med hänsyn till att den är hämtad ur en mer än hundraårig lagoch speglar den tidens värderingar. Den är däremot minst sagt anmärkningsvärdnär den är hämtad ur en fortfarande gällande lag. Historiskt sett förekom en sammankoppling av domstol ochkyrka, av världslig och himmelsk bestraffning. Detta skulle drabba denstraffade med särskild tyngd. Men att detta synsätt alltjämt flnns kvar är intebara föråldrat. Det är direkt stötande. Den citerade meningen är hämtad urrättegångsbalken, RP 10§. I kyrkolagen 2:13 stadgas att gudstjänst skall hållas"med sång och böner samt någon tjänlig texts förklaring, som giveranledning till att betänka det verkets viktighet, som företagas skall;förmanande såväl dem, som i rätten sitta, som dem, vilka for rätten komma skola,kristligen och tillbörligen att förhålla sig och bedja om upplysning ochvälsignelse." Till yttermera visso finns också en speciellgudstjänstordning för rättegångsgudstjänst. Följande avsnitt ur en bön kanvara belysande: "Led dem du betrott med domarens ansvarsfulla kall, så attde själva ställa sig under ditt ords dom och utan människofruktan, med oväldoch plikttrohet, skipar lag och rätt.-- Väcksamvetet hos dem som förbrutit sig så att de icke förhärda sinahjärtan, utan uppriktigt bekänna den orätt de övat. Låt straffet lända denskyldige till bättring, samhället till skydd och oss alla till varning ochlärdom." Detta, herr talman, åren kvarleva som fortfarande bidrartill att framställa domstolar och domare som stående över de vanliga människorna,trots reformering av lagstiftning och domstolsväsende. Bestämmelserna för rättegångsgudstjänst ter sig ocksåstötande ur en annan synpunkt. Respekt för människor som bekänner sig tillolika religioner lika väl som för ateister är viktig ur demokratisk synpunkt.Inte minst den omfattande invandringen till understryker vikten avtolerans och respekt i religionsfrågor. I motion1979/80:795 har jag och några av mina partikamrater yrkat att Nr hos regeringen begärförslag om upphävande av stadgandena i Onsdagenden om tingspredikan.I sak ger justitieutskottet oss rätt men 9 anril1980 avstyrker likväl motionen. Utskottet påpekar att beredning om stat och kyrka föreslog att Rpplernaom tinps bestämmelserna om rättegångsgudstjänst borde upphävas, vilket även nredikan tillstyrktes i remissbehandlingenav de domstolar som yttrade sig. fränkyrkan restes krav på att få behålla rättegångsgudstjänsten, även om man tyckteatt den kunde bibehållas. Det förhållandet att det går trögt med helastat-kyrka-frågans lösning behöver inte innebära att den här frågans lösningskall dröja. Utskottet vill komma från frågan genom att hävda attavskaffande av reglerna om rättegångsgudstjänst närmast berör kyrkan och attden har ett naturligt samband med frågan om relationerna mellan staten ochkyrkan. Vidare anförs att lagändringar på området kräver samtycke av allmäntkyrkomöte. Jag tycker att det är beklagligt att utskottet trasslartill begreppen när det gäller att ta ställning till själva yrkandet i motionen. Det må vara att ändringar i kyrkolagstiftningen mednuvarande regler fordrar kyrkomötets samtycke. Men det innebär ju inte attriksdagen är förhindrad att ta initiativ till förändringar. Och framför alltkan inte vara förhindrad att vidta förändringar i ,som det ju främst handlar orn. är ändå den lagstiftandeförsamlingen. slår fast att reglerna omrättegångsgudstjänsten är präglade av den tid varunder de tillkommit. Utskottetpåpekar att några motsvarande bestämmelser inte finns för andra delar avstatsförvaltningen. Och justitieutskottet skriver i sitt betänkande: "Motdenna bakgrund ställer sig utskottet inte främmande till tanken att reglerna omrättegängsgudstjänst omprövas." Det är bara synd att man inte stannade däri skrivningen och drog den enda rimliga slutsatsen att tillstyrka motionen. Vad som därutöver anförs för att komma fram till ettavstyrkande är inte logiskt. Utskottet anför att reglerna är tvingande förprästerskapet medan domstolarna tillämpar frivillighet. Detta tycker jag talarför att bestämmelserna är mogna för att avskaffas. Vi har också i motionenpåpekat att vid vissa domstolar tillämpas de gamla reglerna, medan enuppluckring skett vid andra domstolar. Vi har också anfört att sammankomsterför domstolens personal bör kunna ordnas i andra former i stället för att varabundna till en gudstjänstordning. Alla skäl talar för vpk-motionens krav på attstadgandena i om tingspredikan skall mönstras ut, ochjag ber att få yrka bifall till motion nr 795. Jag har alltid uppfattat vpk som ett partisom tar upp för partiet viktiga och angelägna frågor. Kan denna fråga omrättegångspredikan 42 verkligenvara en sådan, eller har motionen andra syften som vi inte känner Nr 115 I ettavseende är emellertid denna fråga intressant. De ursprungliga o apj-jiigsQ reglernaom rättegängspredikan är så gamla som . harvi som regel inte kvari vår moderna lagstiftning. Detnormala harvarit att Reglerna om tinss-de på något sätt har omarbetats föratt komma i överensstämmelse med det predikan samhälle som efter hand harändrats. Är det enbart av detta skäl som vpk vill ha en ändring? Det må varahur som helst med det, jag är ändå överraskad av att nu yrkarbifall till niotionen efter den skrivning som utskottet presenterar. Visserligen är reglerna om rättegångspredikan inskrivna iallmän lag, men de berör ändå närmast kyrkan. En lagändring kräver ocksåsamtycke av allmänt kyrkomöte. Därför måste denna fråga även tas upp av kyrkan,och det sker väl naturligast i samband med behandlingen av relationerna mellanstaten och . Efter det allmänna kyrkliga mötet tillsattes enutredning som arbetar med speciella delfrågor på detta område. har slutförts får vi anledning att ta ställning till självaprincipfrågan om förhållandet mellan staten och kyrkan. Utskottsmajoritetenbedömer det vara naturligast att också frågan om rättegångspredikan tas upp i detsammanhanget. Då får ju motionen även betydelse som en uppmärksammande faktor.Frågan om rättegångspredikan har dock redan tagits upp i betänkandet som avgavs av beredning om stat och kyrka, så den blirnog inte bortglömd. Kyrkan har inte själv haft så stor olägenhet avskyldigheten att stå som värd för rättegångspredikan, eftersom den aldrig harkrävt ett avskaffande av denna skyldighet. Och lokalt i landet ser man nog frånsåväl kyrkans som domstolarnas sida ganska positivt på denna samling i kyrkaneller i domstolens lokaler före det första rättegångstillfället för året. Trotsfrivilligheten att delta är besöksantalet ganska stort pä mänga håll. Det tyderju på att vi inte behöver hetsa på parterna i denna fråga. Resultatet islutändan blir nog att tvånget för kyrkan att ställa upp kommer att upphöra, påsamma sätt som förhållandet är vid öppnande. Men kyrkan kommer nogändå att ställa upp, och allt kommer förmodligen att fortsätta som vanligt. I avvaktan på kyrkansställningstagande i denna fråga yrkar jag bifall till justitieutskottetshemställan i betänkande nr 27. NILSBERNDTSON (vpk): säger att han anser att vpkbrukar ta upp viktiga frågor, och jag anser faktiskt att frågor om demokratioch religionsfrihet måste räknas till de viktiga frågorna - de ärprincipfrågor. är förvånad över att jag yrkar bifall tillmotionen efter vad utskottet har skrivit. Utskottet ger oss ju i sak rätt, menutskottet drar inte konsekvenserna av sitt eget resonemang. Vidare tarÅke Polstam upp frågan om samling i tingsrätt vid årets början. Vi harsagt att den samlingen bör kunna ske i andra former och inte vara bunden mossbelupen gammal bestämmelse från århundraden tillbaka. tror ÅkePolstam att det skall hända någonting, och med utskottets ställningstagande ochhans synsätt får det tydligen hända utan justitieutskottets aktiva medverkan. Jag vill resa en frågeställning som borde vara viktig närman tar ställning till sådana bestämmelser: Vilken uppgift kan man anse attbestämmelsen om tingsgudstjänst fyller? Det är i varje fall ingen uppgift somligger i linje med strävanden att demokratisera rättsväsendet. Däremot innebärdet motsatsen, nämligen att man bevarar ett föråldrat synsätt på brott ochstraff. Borde det inte leda justitieutskottet till slutsatsen att sådanabestämmelser bör tas bort? Jag skall uttrycka saken vänligt och säga att utskottethar visat på en rad skäl för bifall till motionen men likväl stannat föravslag. Försöken att motivera ett avslagsyrkande är inte särskilt övertygande -inget av de argument som anförs för avslag är bärande. ÅKEPOLSTAM (c): Först vill jag bara säga att mig när jag sade att vpk tar upp väsentliga frågor. Jag sade attdet var "för partiet" väsentliga frågor, och det är inte riktigtdetsamma. Detta är en fråga för kyrkan, och den skall tas upp isamband med kyrka-stat-frågan. Någon sådan debatt skall vi inte ha nu och här,utan den skall vi vänta med till dess att frågan är färdig för behandling. Jagtror det är fel tillfälle att över huvud taget debattera detta . Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till utskottets hemställan. (vpk): Jag skall bara säga till att förpartiet viktiga frågor är detsamma som för folket viktiga frågor. Där ser viingen skillnad. Om detta är en odemokratisk kvarleva, så är det en viktig frågabåde för partiet och för det svenska folket att den avskaffas. vill alltså inte ha någon diskussion i dag.Men förneka ändå inte att hela frågan om stat-kyrka fördröjs år !Varför kan man inte ta upp åtminstone en delfråga som man vet kan lösas utanatt hela stat-kyrka-frågan löses? Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 795 av rn. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottetshemställan i betänkande 27 punkt 2 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 795 av m. fl. Översyn av ansvaret för offentliga funktionärer Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1979/80:28 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Svensk författningssamlingm. Utskottets hemställan bifölls. § 10 Översyn av ansvaret för offentliga funktionärer Föredrogs justitieutskottets betänkande 1979/80:29 medanledning av motion om översyn av ansvaret för offentliga funktionärer. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Den s. k. undantagslagen har varit en fulfläck på rättssystemet i , och den blev inte mindre ful. därför att densmögs på under falska premisser och oklar varubeteckning. Vpk har konsekvent bekämpat denna lagstiftning, som gerdet högsta skiktet ämbetsmän privilegier mot andra medborgare och som är ägnadatt skydda övergrepp och lagstridigheter mot medborgarna. Opinionen mot dennalagstiftning kommer från många olika skikt i samhället. Översyn av ansvaret för offentliga funktionärer bara ettenda politiskt parti som har krävt dess avskaffande. Också under årets allmänna motionstid har vi återkommittill frågan. Det har skett trots den utredning som aviserades . Fleraolika skäl motiverade fortsatt vaksamhet i frågan. justitieutskott har aldrig självt haft ett ordav kritik mot lagen. Inte ens när justitieminister redan beslutat omutredning ville utskottet på något sätt komma med kritiska åsikter. Utskottetsmoderater och socialdemokrater var lika bundna av sin prestige. Utskottetsborgerliga ledamöter kunde inte ens uttala stöd för sin justitieministersifrågasättande attityd. Sådant väcker misstänksamhet. Vidare lämnade justitieutskottets talesmän falskinforniation till kammaren. Det påstods bl. a. att det inte skulle finnas falldär åtal skulle ha underlåtits. Det är fel, det finns flera sådana fall, vilketvpk påvisade vid höstens debatt i frågan. Men utskottets vilseledande uppgifterökade misstankarna. Var de högre tjänstemännen stod var också tydligt. Förraåret avgav ledningen för ett remissyttrande enligt vilket någon ändring avlagen inte borde ske. Detta gav oss ytterligare ett skäl att inte tiga med vårakrav. Slutligen gav självaste justitieombudsmannen oss anledningtill tvivel på officiella instansers attityder. Det antyddes nämligen i ettremissyttrande att olikheterna för högre och lägre tjänstemän kunde tänkasavskaffade inte bara genom att man tillåter målsägandetalan också rnot de högretjänstemännen. Det kunde också ske genom att man avskaffar all rätt tillmålsägandetalan mot alla grupper av offentliga tjänstemän. Inför såanmärkningsvärda idéer måste man reagera skarpt. När vi avgav vår motion hade utredningensdirektiv just publicerats. Utredningen har haft ettarbetssammanträde. Det har där framgått att man tar grundligt och seriöst påproblemet. Det blir ingen skenutredning. Vpk kommer naturligtvis att också i fortsättningennoggrant bevaka frågan genom dess representant i utredningen. Det är motiveratatt utredningen arbetar skyndsamt. Vår principinställning står fast:undantagslagen måste bort . Men, herr talman, vi har ingetsärskilt yrkande. ÅKEPOLSTAM (c): Jag stöder kravet på slopande av de särskildareglerna om målsägandens rätt att föra talan mot vissa högre ämbetsmän ellertjänstemän. De nuvarande reglerna tillkom, som vi har hört. förbara någraår sedan pä förslag av den då sittande socialdemokratiska regeringen. Lagen harsedan också med bred majoritet försvarats i denna kammare. Anledningen harnärmast varit att skydda den här kretsen av befattningshavare mot obefogadeåtal, eftersom dessa tjänstemän har påståtts ha varit mer utsatta för sådanaåtal än andra befattningshavare i statsförvaltningen. Men det har också fåtttill följd att de kunnat behandlas på ett annat sätt än andra, och det har letttill protester så som vi har hört. Det är självklart att alla skall behandlaslika inför lagen, men bara omarbetades den här lagen, och dåvar det ingen som gjorde bedömningen att det här var en särreglering för vissa- den gjordes inte ens från vpk, vad jag kan minnas. 1 varje fall hördes detinte då någonting om det. Frågan har uppmärksammats, och såvitt jag förstår finnsdet en vilja att ändra pä förhållandena. Regeringen har således tillsatt enutredning, som skall lägga fram konkreta förslag till lagändring. Behövs det iframtiden ett skydd för någon mot obefogade åtal kan det säkert på annatsätt, och det anförde också utskottet . Det säger ävenjustitieministern i sina direktiv till den nu pågående utredningen, som skalllägga fram förslag snabbt. Det är också särskilt angivet i direktiven, som nyssåberopades, att arbetet skall ske med förtur. Det är tämligen meningslöst att nu - innan det beställdaförslaget är färdigt - ytterligare debattera denna fråga. Det har man tydligenockså insett från vpk, eftersom man inte yrkar bifall till motionsyrkandet. Vadsom kan sägas har redan sagts så sent som , och då vardirektiven inte utfärdade. finns de, och utredningen är i gång. Därför, herrtalman, vill jag nu bara yrka bifall till utskottets hemställan i betänkandetnr 29. Översyn av ansvaret för offentliga funktionärer (vpk): Det är glädjande att utskottets talesman nuklart och tydligt talar om att han instämmer i våra krav att de aktuellabestämmelserna skall avskaffas. Trots detta har justitieutskottet i sinaskrivningar ännu inte gjort det ställningstagandet - inte heller den härgången. Vid den förra behandlingen av frågan skrev utskottet att man förutsågatt en utredning förutsättningslöst skulle titta på de här frågorna. Vi frånvpk menar att utredningen inte kommer att arbeta förutsättningslöst. Den kommeratt arbeta för att de här aktualiserade begränsningarna i niålsägandes talerättskall avskaffas. Det anser vi vara glädjande, och vi yrkar därför inte den härgängen något bifall till motionen. Överläggningen var härmed avslutad. 1979/80:30 med anledning avpropositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m. m. 1979/80:32 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till justitiekanslern m. fl,myndigheter 1979/80:33 med anledning av propositionen 1979/80:78 med förslag tilllag om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet förrättegångskostnader, m, m., jämte motion Kammaren tiiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemstäl Nr 115 § 12 Anslag till vägväsendet ochtrafiksäkerhet Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /80:9 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till Vägväsendet och Trafiksäkerhet jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. Pimkt 1 (Allmän översikt överutvecklingen. Anslagen till vägväsendet) I proposition 1979/80:100 bil. 9(kommunikafionsdepartementet) hade regeringen före behandlingen av de skildaanslagen under avsnittet Vägväsendet lämnat en allmän översikt över utvecklingeninom vägväsendet och över anslagsäskanden m. m. (s. 29-67) samtföreslagit att dels godkänna de av föredragande departementschefen ipropositionen förordade riktlinjerna för ett nytt bidragssystem för vissavägtrafikanläggningar. dels anta inom upprättatförslag till lag om ändring i väglagen (1971:948), dels anta inom upprättatförslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149). Vidare hade beretts tillfälle ta del av vadföredragande departementschefen antört orn vägväsendet. Regeringens förslag tillmedelsanvisning m. m. under de skilda väganslagen innebar att till : Ämbetsverksuppgifter /81 anvisades ett förslagsanslag av . (punkt B 1, s.68), att statens vägverk lämnades de beställningsbemyndigandengällande leveranser av vägmaskinerm. m. som i propositionen förordats (punkt B2, s. 68-69), att till Drift av statliga vägar för /81anvisades ett reservationsanslag av 2 . (punkt B 2, s. 68-69), att till Byggande av statliga vägar för /81anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B 3, s. 70), att statens vägverk bemyndigades att planera bidragsgivningenför för drift av kommunala vägar och gator utifrån ett anslag av . (punkt B 4, s. 71), att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatorför /81 anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B 4, S.71). 48 att till Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator för budgetåret 1980/81anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B 5, s. 71-72), att statens vägverk bemyndigades att planerabidragsgivningen för för drift av enskilda vägar m. m. utifrån ettanslag av . (punkt B 6, s. 73), att till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. /81 anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B6, s. 73), att till Bidrag till byggande av enskilda vägar /81 anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B7, s. 74), att till Tjänster till utomstående för /81anvisades ett förslagsanslag av . (punkt B 8, s. 74-75), att till : Försvarsuppgifter för budgetåret1980/81 anvisades ett reservationsanslag av . (punkt B 9, s.75-76). I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:243av (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenmed anledning av propositionen 1979/80:100, bil. 9, Vägväsendet, anvisade ettsärskilt reservationsanslag om . för upprustning och förstärkningav i motionen angivna vägavsnitt, 2. att riksdagenhos regeringen hemställde om åtgärder för öppethållande avvägsträckan , Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet 1979/80:382 av Mariin m. fi. (s). 1979/80:407äv m. fl. (s). 1979/80:427 av och (bådavpk), vari yrkats att beslutade att under B 3 Byggande av statligavägar anvisa ytterligare . för att möjliggöra upprustningsarbetenpå mellan och Ange, 1979/80:432 av m. fl. (m, c), 1979/80:541av (), 1979/80:682av m. fl. (m), 1979/80:684av m. fl. (s), 1979/80:918av och (båda s), 1979/80:923 av m. fl. (c), 1979/80:1329 av m. fl. (s) såvitt nu var ifråga, 1979/80:1333 av ochKersfin (båda fp), 4 protokoll 1979/80:114-116 Nr 115 1979/80:1338 av m.fl. (s). 9 ariril1980 1979/80:1344 av ochElisabeth (båda m). Anslap till väevä- 1979/80:1368 av m.fl. (s). vari såvitt nu var ifråga seiidet och trafik- (ykanena 1 och 2) hemställts attriksdagen skulle säkerhet ' besluta att till Drift avstatliga vägar för /81 under sjätte huvudtitelnanvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtreservafionsanslag av 2 ,, 2, som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om inflytande över vägarbeten som utfördes för att stödjasysselsättningen, 1979/80:1540 av m, fl,(s), vari såvitt nu vari fråga (yrkandena 1 och 2) hemställts att riksdagenskulle 1. besluta attsammanlagt 20 milj. kr. skulle stå till kollektivtrafikberedningens förfogandeför de uppgifter som angetts i motionen, 2. till Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator för /81 under sjättehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 000 000kr. förhöjt reservationsanslag av , 1979/80:1727 av i (c), 1979/80:1728 av (),vari yrkats att begärde att regeringen tog nödvändigainitiativ till att en förnyad prövning av i förhållandetill andra angelägna ändamål kom till stånd, 1979/80:1734 av och (båda m)samt 1979/80:1739 av (). 1. att riksdagenskulle anta inom upprättat förslag till lag omändring i väglagen (1971:948), 2. att riksdagenskulle anta inom upprättat förslag till lag omändring i anläggningslagen (1973:1149), 3. att riksdagengodkände vad utskottet anfört om den framtida vägpoli-tiken m. m., 4. att riksdagentill : Ämbetsverksuppgifter för /81 anvisade ettförslagsanslag av , 5. att riksdagenskulle