prot · G309134 · 1979-12-31 00:00:00 — Varje omsättningsökning, varje investeringoch oväntade utgifter kan tvinga koncernen till ökad skuldsättning, och allavet att lånekostnaderna är ganska besvärande . De år 1977av beslutade 190 miljonerna har urholkats av 5 protokoll 1979/80:134-136 KapitaltUlskott till Statsföretagsgruppen m. m. inflationen,den långsiktiga planen för tekoindustrin dröjer och importen av kläder ökarsnabbare än vår konsumtion av kläder. Det är ingen hemlighet att vissa delar inomEiserkoncernen fortfarande brottas med stora problem. Varsel om uppsägning avca 170 anställda har lämnats på i . Men alla uppsägningarinom den statliga tekokoncernen är principiellt felaktiga, eftersomarbetet med en plan för tekoindustrin endast har påbörjats - den skall enligtuppgift vara klar t. o. m. /82. Utvecklingen inom koncernen istort är positiv, men de anställda på flera av koncernens enheter har krävtinvesteringar i ny teknik, produktutveckling och marknadsföring samt i vettigoch rationell arbetsmiljö. har beslutat att den dåvarandeprdouktions-volymen i allt väsentligt skulle bibehållas. Det beslutet gälleräven den statliga tekokoncernen, dess ägare Statsföretag och ytterst ägarentill Statsföretag. Men det beslutet i sig självt är ingen garanti förframtiden. Det som de anställda har krävt och vad vi socialdemokrater framförti vår motion är helt enkelt livsviktigt och får inte nonchaleras, och därföryrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna nr 1 och 4. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1447 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 37 mom. 1 a röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit motion 1447 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPaul Lestander begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gavXföljande resultat; \ Ja - 307 \ Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 1 av m, fl, i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 37 mom. 1b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: KapitaltUlskott tiU Statsföretagsgruppen m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 37 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 2 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 37mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. KapitaUillskon till Statsföretagsgruppen in. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshernstiillan. dels reservation 4 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanLilly begärt votering upplästes och godkiindes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställani betänkande 37 mom. 4 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLilly begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 559 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 37 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit motion 559 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPaul Lestander begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 305 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls, betänkande Anmälan av inter- 1979/80:52 med anledning avpropositionen 1979/80:123 om ändring i lagen pellationer (1966:742) omhotell- och pensionatrörelse Utskottets hemställan bifölls, § 9 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:2045 av m. fl. med anledning av proposition1979/80:169 om reglering av priserna på fisk m. m, 1979/80:2046 av m.fl. med anledning av proposition 1979/80:170 om vissaenergifrågor 1979/80:2047 av och /80:2048 av m.fl. med anledning av proposition1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto § 10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:192 av () till försvarsministernom försvarsförmågan inom totalförsvaret: På några få månader harrelationerna mellan de två supermakterna försämrats på ett dramatiskt sätt. Denavspänningspolitik som utmärkte tycks avbruten. Det är dubbelt oroande att supermakternas relationerförsämrats som antalet lokala oroshärdar ökat, särskilt i områden avextrem betydelse för världens råvaruförsörjning. Området kring Persiska vikenrymmer väldiga risker. Ett stort antal scenarier kan tänkas där missförstånd,okontrollerade händelser och medvetet risktagande kan utsätta världsfreden föroerhörda hot. Att göra en prognos för mest sannolika utveckling är alltidsvårt, och det väsentliga är ju att man förbereder sig för en rad olikautvecklingar. väl bestrida att riskerna nu måste upplevas som långtstörre än , då främst avtalen för och de tyskastaterna samt SALT-avtalen om strategiska kärnvapen gav förhoppningar omfortsatt avspänning och undan för undan förbättrade relationer. ockupation av är självfallet envarning till varje liten nation inom räckhåll för denna supermakt. Invasionenhar fått mycket kraftiga återverkningar på relationerna . Antingenmissförstod hur skulle reagera - i så fall är det ett kusligt bevispå att supermakterna inte förstår varandras agerande. Det är självfalletlivsfarligt, i en värld där mycket beror av att supermakterna kan kontrollerasitt umgänge så att man inte kan komma in i händelsekedjor som möjliggörmilitär direkt konfrontation. Eller också beslöt att invaderaAfghanistan trots att man förutsåg den amerikanska reaktionen. I så fall valdeSovjet att avbryta avspänningspolitiken för att i stället vilja agera på ettområde där man är stormakt, alltså det militära. Det är ett direktskräckinjagande alternativ, eftersom stater som demonstrerar sin militärastyrka alltid är en fara, men supermakter är då extremt farliga. Finns detkretsar i som vill dra slutsatser av det faktum att man i mångaavseenden är militärt överlägsen, t. ex. i fråga om pansar och andrakonventionella stridskrafter, medan stegrad upprustning skulle göraatt får ett sämre läge - helt enkelt för att ekonomiskakapacitet är så, mycket mindre än demokratiernas? Vi upplever i närområdet ett ökat antal konfrontationer iord mellan och , bl. a. beskyllningar mot för att haökat spänningen i norr. Oavsett var de två supermakterna får en konflikt blirMurmanskbasen helt central, eftersom den är förutsättningen för Sovjetsstrategiska kärnvapenförmåga genom de robotbärande stora ubåtarna. Till följdav den sovjetiska expansionen anser NATO det sannolikt omöjligt att i enkris förstärka Nordnorge sjövägen. Lösningen synes därför bli att förhandslagratung utrustning för allierade, medan personalen flygs dit i ett krisläge. Dennapolitik är, enligt vad norrmännen förklarat , fullt förenlig med dennorska baspolitik som ju utesluter permanent basering av utländska förband iNorge under fredstid. Frågan är hur kommer att reagera när avtal omförhandslagring träffas. hävdar att åtgärderna bara är ett sätt attåterställa tidigare balans. kan välja att i stället jämföra meddagsläget och alltså anse sig nödsakat att på något sätt parera ett beslut omförhandslagring i . lämnade sitt första betänkande,med bedömningar om internationell utveckling och krav på svensk säkerhetspolitik.Utvecklingen sedan betänkandet lämnades är så pass oroande att nya bedömningarrimligen måste göras på flera avsnitt. Också de bedömningar som gjordes iregeringens budgetproposition i fråga om den internationella utvecklingen harvisat sig vara för optimistiska. lät elva friståendeforskare och andra säkerhetspolitiskt intresserade ge synpunkter på tänkbarautvecklingar. hade en pessimistisk bild - han såg stora riskerför ett tycks hablivit mer pessimistisk - hon visar i en aktuell artikel större oro än honkände när hon medverkade i försvarskommitténs skrift. Sannolikt finns ett betydande antal svenska medborgare somupplever att den internationella situationen försämrats och att riskerna för denärmaste åren är större än man tidigare räknat med. En sådan ökad oro bör i så fall också få återverkningar påstatsmakternas agerande. Försvarsbeslutet , liksom efterföljarna 1972 och1977, fattades inom ramen för bedömningen att vi i huvudsak har avspänning ochatt riskerna för väpnade konflikter, eller hot om militära påtryckningar, måstebetecknas som mycket små i vårt närområde . Däremot har mankänt sig ha mindre möjlighet att bedöma den mer långsiktiga utvecklingen. Den logiska konsekvensen av detta synsätt var attprioritera vad som kallas "långsiktig handlingsfrihet". Däremot harvi kunnat låta försvarskapaciteten nedgå i närtid, just för att få besparingarsom kunnat tillgodogöras för mer långsiktiga satsningar. LuftvärnsrobotsystemetRB 68 Bloodhound, vårt enda system för riktigt höga höjder, hade efterbetydande investeringar blivit en bra fungerande del av försvaret. Men detutrangerades - och robotarna såldes tillbaka till , som numoderniserar dem för att använda dem . Beslutetvar logiskt- Bloodhound skulle i alla fall utgå om . Då var deträtt att slopa det för att i stället föra över de pengar man sparade idriftkostnader till investeringar i framtida system. Med bedömda små risker1980 men svårare att bedöma behoven 1990 var det riktigt att slopa systemet iförtid. Repetitionsutbildninghar ställts in eller reducerats i sådan omfattning att många förband knappastär användbara direkt efter mobilisering. Det är också en begriplig åtgärd omman anser att försvarsbehoven är små i närtid. Ammunitionsuthålligheteni försvaret är låg. En del vapen som anskaffas har i början mycket ringaammunitionstillgång. Det är också en begriplig prioritering om man bedömerriskerna som mycket små . Hellre fler kanoner, som vi kanöva på för framtiden, men i gengäld mindre ammunition. Inte alla deradarstationer som köpts har monterats upp. För att slippa kostnadernaför betongfundament och montering, liksom drift i fredstid, har man låtitmateriel bli kvar i förråd. Tillgången påsjukvårdsmateriel, mediciner, blodersättningsmedel etc. är så ringa att densnabbt skulle ta slut i ett krigsläge. Såg man risken av en konflikt denärmaste åren vore en sådan prioritering helt omöjlig, som försvaretbygger nya kasernområden och andra fredstida lokaler för försvarsmakten förmycket stora belopp. - De fem största aktuella objekten i genren kostar omkring1,5 miljarder. Vi har ingagengasaggregat i lager. Vi har inte ens tagit fram de verktyg som behövs för att i en krissituation starta tillverkningav gengasaggregat. Det är också begripligt om bedömningen är att riskerna ärmycket små i närtid, medan det är svårare att bedöma på . Såg manstörre risker i närtid skulle självfallet verktygen tillverkas, eftersom ensådan åtgärd kraftigt minskar den tid som det tar att få fram färdiga aggregat. De exempel jag nämnt - och självfallet finns många andra -är på intet sätt anmärkningsvärda. Tvärtorn fanns skäl för just prioriteringarav detta slag om man hade bedömningen att avspänningspolitiken dominerar menatt det kan bli risker på . Man har då tid att reparera brister - vihar kalkylerat med en betydande förvarningstid. Vad jag här talar om är alltså handlingsfrihet att efteren varning kunna förstärka totalförsvaret av t. ex. ett till treår. På mycket kort sikt, då det gäller att mobilisera vad vi redan har, är detfrämst ett transportproblem, alltså hur snabbt våra värnpliktiga kan komma tillmobiliseringsplatserna och förbanden till sina operationsområden. På så korttid finns över huvud ingen möjlighet att genom produktion eller utbildningtillföra nya resurser eller ny kunskap. Personligen tror jag att måste förstärkamobiliseringsförmågan, inte minst transportkapaciteten till övre . Vibehöver fler förband som kan sättas in snabbt, varhelst i landet vi vill hadem. Det ställs alltså krav på stor rörlighet, till betydande del luftburen.Skälet till detta är att den tekniska utvecklingen gör det allt lättare för enstormakt att snabbt sätta in resurser - är ett exempel därhelikoptrar kom till stor användning. bör alltså strukturera omförsvaret så att vi får fler enheter som kan gripa in snabbt och på rätt ställe- det är viktigare än att ha en stor numerär som riskerar att alltid komma iefterhand. Problem kring dessa frågor hör naturligt hemma i försvarskommitténinför försvarsbeslut. Det gäller alltså den långsiktiga inriktningenav mobiliseringsberedskap, materiel och utbildning. Vad jag nu vill diskutera är alltså delvis det andraproblemet, nämligen om vi skall bygga in ett antal brister i systemet - bristpå sjukvårdsmateriel, brist på ammunition, uteblivna repetitionsövningar - ochsom göra det med kalkylen att riskerna i närtid är mycket småoch att det blir tid att reparera brister av detta slag. Alltså fler förband änvi har råd att utbilda och ge förnödenheter till, men då med förhoppningen attvi får tid att komplettera. Det är nämligen en chanstagning, eftersom brister it, ex, sjukvård skulle få katastrofala konsekvenser om ingen kompletteringhunnit göras. Tanken på att "spara" på sådant som harbetydelse i närtid för att i stället ha mer av långsiktig handlingsfrihet harbyggt på att man kan reparera brister i ett läge då vi inte är lika säkra påavspänning och därför vill göra kompletterande anskaffningar. Vi kan inte göra något för att stärka den försvarsmakt ochdet totalförsvar som kan mobiliseras denna eller . Men det försvarsom kan mobiliseras skulle kunna vara väsentligt starkare om vibeslöt att reparera en del av de medvetet inbyggda svagheter som nog varitnaturliga med densyn som fanns . Ett sättatt öka försvarsförmågan vore att ställa in grundutbildning Onsdaeen den för att istället använda utbildningsorganisationen till repetitionsutbildning -n oppj| JQSQ ochkompletterande utbildning för det mycket stora antal förband som fått Skulle vi ta igen denna Anmälanav inter-utbildning skulle försvarsförmågan öka mycket påtagligt. Ett årsutebliven pellationer grundutbildning skulle däremot innebära bara marginellaförändringar i form av att vissa fältförband får sin personal utbytt efter tolvi stället , att en del lokalförsvarsförband får högremedelålder och att i slutändan personalreserven minskas med 40 000 man, vilketär ytterst marginellt. En tillfällig omställning från grundutbildning tillrepetitionsutbildning ökar alltså försvarsförmågan, särskilt i ett läge dårepetitionsövningarna varit starkt eftersatta. Jag säger inte att det är enåtgärd som fullt ut bör genomföras just , det är mer principen jag önskar fåbelyst. Genom att rusta fartyg som det tar att få itjänst kan vi inom loppet av få en klart större direktmobiliseringsbar flotta. Se till att alla stridsvagnar har färska batterier.Komplettera sjukvårdsmateriel. Montera upp förrådslagd radarmateriel. - Detfinns rader av exempel på insatser som på ett påtagligt sätt skulle förstärkaden försvarsmakt som kan mobiliseras . Varför dessa insatser inte gjorts är som nämnts lätt attförklara. Tanken har varit att ha viss sämre försvarsförmåga de närmaste årenför att i stället ha större långsiktig handlingsfrihet. Ett argument för dettaär ju också att eftersom vår försvarsförmåga successivt minskar kan det varaskäl i att göra den ytterligare något sämre i närtid för att i stället intebehöva få riktigt samma långsiktiga försämring som eljest. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tillförsvarsministern få ställa följande frågor: 1, att händelseutvecklingen förändrat vårsäkerhetspolitiska situation så att det finns anledning att göra en annanbedömning av behovet av försvarsförmåga i närtid än den man ansåg sig behöva haunder ? 2, att bedömningar av behovet av försvarsförmåga i närtid motiverarinsatser inom utbildningsområdet eller förnödenhetsomrä-det, för militärtförsvar, civilt försvar eller andra delar av totalförsvaret, ochalltså inom den period som täcks av försvarsbeslut? 1979/80:193av () till socialministern om den sociala omsorgen om vissa barn: De sociala myndigheternas verksamhet diskuteras ofta ipressen. bedrev man hetsjakt på socialarbetare som hjärtlösttog barnen från föräldrarna. har debatten svängt. Man skriver i stället om bristenpå intresse och initiativfrån myndigheternas sida, vilket gör att värnlösa barn lämnas ohjälpta i dåligahemmiljöer. Barnens skydd och rättssäkerhet förtjänar verkligen attdiskuteras. Det är utomordentligt svåra avvägningar som måste göras mellanbarnens och föräldrarnas intressen. Det voredärför intressant att få regeringens syn på en del problem. Diskussionen har t. ex. gällt om utvecklingsstörda skalltillåtas ha barn eller ej, missbrukares möjligheter att vårda och fostra barnsamt fysisk och psykisk misshandel. Regeringen har ju genom tilläggsdirektiv tillomsorgskommittén uppmärksammat en viss grupp barn, nämligen dem som harutvecklingsstörda föräldrar. Det finns emellertid ganska många andra barn vilkassituation också borde uppmärksammas. Det framhålls ofta att föräldrarnasintressen går före barnens, att länsrätterna ofta upphäver de socialacentralnämndernas beslut om omhändertagande och att det finns stora regionalaskillnader när det gäller tillämpningen av barnavårdslagen. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till socialministern: Anser socialministern att särbehandling skall tillåtas avbarn med utvecklingsstörda föräldrar? Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att belysaoch förbättra situationen för andra barn som är särskilt utsatta? 1979/80:194 av () till arbetsmarknadsministern om entledigandet av arbetsgrupp försysselsättningsfrågor i ; 1975 tillsattes i samband medriksdagens beslut om nedläggning av flygflottilj F 11 en arbetsgruppför bevakning av sysselsättningsfrågor i . framhöll arbetsmarknadsministern här ikammaren som svar på en fråga av att regeringen självfallet ärberedd att seriöst pröva förslag som kan komma från Nyköpingsgruppens sida omhur sysselsättningssituationen i området skall kunna förbättras. fick meddelande om attstatsrådet entledigat arbetsgruppen. Jag vill därför ställa följande fråga till arbetsmarknadsministerRolf : Vad är motivet för entledigandet avarbetsgruppen, och varför dröjde det drygt kommunoch de entledigade fick meddelande om statsrådets beslut? 1979/80:195av Per Stenmarck (m) till industriministern om den svenskahemelektronikindustrin: uppvaktadesindustriministern av representanter för två företag inomhemelektronikindustrin med anledning av det förestående beslutet om Nordsat.Man hävdade från dessa företags sida att ett nej till satellitprojektet eller ett senareläggande itiden av detsamma, mycket hårt skulle drabba hemelektronikindustrin i Sverige.Bl. a. skulle sysselsättningen vid de bägge företagen (5 000 personer)riskeras. I och - där beslut omdirektsändande redan fattats - har en god grund skapats förutveckling av mottagningsutrustningar för såväl hemmafnarknad som tillkommandeexportmarknader. Skall företagen här i kunna vara konkurrenskraftigavad gäller denna typ av utrustning, krävs att det finns en stabil hemmamarknad.Det finns en stor risk för att en sådan kommer att saknas om inte beslut fattasatt starta . Vid den samlade bedömningen av huruvida Nordsat-projektetskall genomföras eller ej måste det anses vara angeläget att även de industripolitiskaaspekterna vägs in. Avgörande för beslutet skall dock fortfarande vara om detföreligger behov av en nordisk eller inte. Med anledning av det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att medverka till att konsekvensernaoch möjligheterna för den svenska hemelektronikindustrin beaktas vid handläggningenav satellit-TV-frågorna? 1979/80:196av () till handelsministern om kooperativakonsumentgillen; Kooperativa konsumentgillesförbundetär en fristående ideell organisation med följande uppgifter: att informera konsumenterna samt debattera och bildaopinion i konsu-mentgagnande syfte, att medverka till att den ekonomiska demokratin stärks ochvidgas genom upplysning om kooperativa idéer och principer, att främja social utveckling genom att ägna sig åt frågorsom rör hem, familj, fritid, inre och yttre miljö, kultur och föreningsliv samtverka för individernas fostran till samverkan, ansvar och medmänsklighet, att ge insikter i samhällets uppbyggnad, organisation ochfunktion samt stimulera till samhällsåtgärder som tjänar till att förbättralevnadsförhållandena för de stora folkgrupperna, att väcka och utveckla medlemmarnas intresse för enrättvis fördelning av världens resurser samt stödja kooperativt internationelltuppbyggnadsarbete, att vara språkrör för medlemmarnas synpunkter och förslagsamt vidarebefordra dem till såväl samhälleliga som kooperativa organ. Samma ändamål har de 248 kooperativa konsumentgillen somverkar lokalt på flera orter i . Medlemskap i dessa konsumentgillen kanerhållas av varje person som ansluter sig till dessa ändamål. Trots dessa klart uttalade ideella syften och trots detöppna medlemskapet erhåller konsumentgillena inte längre lotteritillstånd.Skälet därtill synes främst vara att tillståndsgivande myndigheter anser attkonsumentgillena Nr 134 inte bedriver sådan verksamhet somavses i 3 § lotteriförordningen. 1 formuleringen "ideellorganisation med annat än ideellt syfte" har anförts Onsdagenden & & j Tn -1 ino/\ om de kooperativa konsumentgillena. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till Kanhandelsministern redovisa regeringens syn på vad som skall känneteckna enideell organisation? Kan kooperativakonsumentgillen mot bakgrund härav betraktas som ideella organisationer medideellt syfte? Hur ser regeringen på frågan om lotteritillstånd för kooperativa konsumentgillen? 8 11Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts