prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — Det finns naturligtvis saker som kan diskuteras vad gällerformerna omkring regeringsbildningen, men beskrivning av hurförfattningen har fungerat på den punkten var inte rättvisande. Sanningen år juatt det. vid de regeringsbildningstillfällen vi har haft sedan den nyaförfattningen kom till har visat sig att regeringsbildningen har kunnat klarasav med en utomordentlig snabbhet, inte minst om man jämför med vad som ärvanligt i de flesta andra länder. Systemet har alltså, tvärt emot vadkritikerna säger, fungerat alldeles utomordentligt väl. Detta bör vi hälla iminnet, när vi värderar reglerna. Vad gäller frågan om flytande mandatperioder och ökademöjligheter för regeringen att använda upplösningsinstitutet bör vi kanskekomma ihåg att det här handlar om något som hör intimt samman med det engelskatvåpartisystemet. Jag hinner inte nu utveckla resonemanget kring varför det ärpå det sättet. Jag skall bara peka på en av nackdelarna med en övergång tillden engelska modellen: löpande mandatperioder och ett flitigare användande avupplösningsinstitutet blir ett instrument i regeringens hand. Genom att väljalämplig tidpunkt kan en sittande regering säkerställa sitt regeringsinnehavperiod efter period. Som det nu är faller giljotinen vare sig den sittanderegeringen önskar det eller ej. Författningsfrågor m. m. HANSGUSTAFSSON (s) replik: Författningen är skriven för regeringar över huvud taget.Om vill dra en parallell mellan starka regeringar ochsocialdemo- 4 protokoll 1979/80:5]-53 Författningsfrågor m. m. kratiska regeringar, så har jag ingenting att erinra motdet, men jag drog inte någon sådan parallell i mitt anförande. Det råder ingadelade meningar om att vi skall acceptera det utslag som sker vid valet, ochjag vet inte att någon har krävt någonting annat. sade att det har gått att bilda regeringarmed en utomordentlig snabbhet. Jag har heller inte berört den frågan. Jag var istället inne på tidsperspektivet i samband med ett nyval och de svårigheter somsammanhänger med det. Det är inte säkert att regeringsbildningarna hade skettpå samma sätt, om förutsättningarna för ett nyval varit bättre än vad de är f.n. Slutligen tog upp frågan om rörligamandatperioder och menade att ett sådant system skulle bli till ett instrumenti regeringens hand som kunde leda till att man så att säga alltid hade sammaregering, eftersom regeringen skulle kunna välja tidpunkten för nyval efter vadsom passade den bäst. Det är inget nytt argument. Jag har hört och läst omsådana argument tidigare. Därför har jag inför den här debatten gått igenomerfarenheterna från , jag skall inte i dettainlägg redovisa siffrorna från - jag har dem med mig här - men det gåruppenbarligen inte att av erfarenheterna från den engelska parlamentarismenmed rörliga mandatperioder få något stöd för tanken att regeringens rätt attutlysa nyval skulle ha använts på ett sådant sätt att man hade säkratmöjligheterna för en politisk meningsriktnings företrädare att behållaregeringsmakten. Tvärtom visar statistiken tydligt att det i det engelskaparlamentet har varit en rimlig växling vid makten och att mandatperioderna igenomsnitt varat . ANDERSBJÖRCK (m): När vi behandladerättighetsskyddsutredningens förslag trodde många att det var dags fören paus i grundlagsstiftningsarbetet. löste mångaav de kvarvarande problemen från det omfattande arbete med att ersätta vårgamla författning med en ny som ägt rum under de båda senaste decennierna.Sedan årets val har emellertid politiska öppningar skapats för att ytterligarebearbeta några omdiskuterade frågor i anslutning till vår nuvarandeförfattning. Jag hälsar detta med stor tillfredsställelse. har i sitt betänkande nr 32 bl. a.följt upp regeringsförklaringens besked om att överläggningar bör komma tillstånd mellan partier i syfte att lösa vissa författningsfrågor. a. den gemensamma valdagen, mandatperiodernas längd, fasta ellerrörliga mandatperioder, upplösningsinstitutet och regeringens arbetsformer. Om sakfrågorna skall jag här inte säga något, herr talman,av det enkla skälet att jag anser det vara mindre välbetänkt att skapalåsningar och att motionera partiernas käpphästar i författningsfrågorna. Jagtycker att det räcker med den uppvisning i manegen som har ägt rum här underden senaste halvtimmen. Det är i själva verket så, herr talman, attkonstitutionsutskottets betänkande är enhälligt. Utskottet har kommit fram tillatt man utan eget ståndpunktstagande i sak velat initiera lösandet av vissakonkreta frågor. Jag vill därför inte här komma med några pekpinnar, och jagtycker inte att vi skall binda partierna vid några speciella lösningar.En förutsättning för att vi skall lyckas med att inom ,alltså i praktiken inom , komma fram till ett beslut om ett vilandegrundlagsförslag är att vi inte nu binder oss. Detta arbete kommer således attske under mycket stark tidspress, och det försvårar saken ytterligare. Jag vill emellertid slå fast att en förändring av vårförfattning rimligtvis bör ske enligt den tradition som vi har försökt utbildai , nämligen under största möjliga samförstånd. Detförtjänar också påpekas i sammanhanget att vi nu-fr. o. m. årsskiftet-får en nygrundlag, som gör det möjligt för en minoritet i denna kammare att driva frågorom ändring av våra grundlagar till beslutande folkomröstning. Detta utgör enstark garanti för att en majoritet icke försöker påtvinga en minoritet förslagsom minoriteten finner djupt oacceptabla. Jag skall alltså, som jag sade, avstå från att diskuterasakfrågorna. Inte heller tycker jag det finns någon anledning att nu diskuteravems förtjänsten är att viktiga frågor som borde ha lösts tidigare slutligenkommer upp eller vems felet är att detta har fördröjts. Det finner jag mindremeningsfullt. Jag vill emellertid också fästa kammarens uppmärksamhet påden arbetsgrupp som tillsatts av för att se överriksdagens arbetsformer. Utvecklingen har klart visat att härbehövs konkreta åtgärder. Det krävs kraftåtgärder. Den tidigare översynsutredningenvar inte berget som födde en råtta - den födde nämligen inte ens en råtta. Dessförslag var sådana att de icke påverkade den här kammarens arbete i någon somhelst utsträckning. Vår tidigare talman påpekade i sittavslutningstal att det nu är dags att vidta konkreta åtgärder. Det äratt hoppas att arbetsgruppen och därefter talmanskonferens och kammareverkligen vidtar de kraftåtgärder som behövs för att arbetet skall löpasmidigare. Får jag avslutningsvis till - som gjordesitt vanliga inlägg om monarkin och menade att den ledde till en fördumning isamhället samt angav ett exempel - bara säga: Hellre en fördumning i än en förgudning i när det gäller statschefen! Författn ings frågor m. m. NILSBERNDTSON (vpk) replik: Jag skulle kunna ge betydligtfler exempel på den fördumningsprocess som pågår och där kungahuset utnyttjas,men jag menar att det nog inte leder till någon förändring av i alla fall. Faktum är naturligtvis att monarkin tjänar de syften somAnders och högern alltid har företrätt, och det har inte främst varitdemokrati och jämställdhet. Nr 51 () replik; Torsdagenden Herr talman! Jag skall inte ta uppnågon nionarkidebatt här, men eftersom 13december 1979 viständigt har samma motioner från vänsterpartietkommunisterna, tar detta faktiskt upp en hel del av kammarens tid. Författningsfrågor m. m. Om det nu vore på det sättet att vpk hade något folkligtstöd för sin linje i monarki-republikfrågan - har ju talat omfolkligt stöd i sitt anförande - förstår jag inte varför han inteförsöker driva frågan till folkomröstning. Jag har dock inte märkt några sådanakrav från vpk. Och det begriper kanske var och en i kammaren - utom möjligenvpk-ledamöterna -hur en sådan folkomröstning skulle utfalla. (vpk) replik: Förmodligen var detta det hittilldags sämstaargumentet i debatten om monarki eller republik, när åberopadeatt det här tar upp tid för kammaren. Kan verkligen inte frågan om statsskicketvara värd att ägna tid i kammaren? Jag tycker att den är det. Vi anser att det borde finnas underlag för att nu fattaett beslut om övergång till republik, med den sammansättning som finns iriksdagen, om olika partier följde sina partiprogram. Därför har vi heller inteansett det behövligt att gå ut i en folkomröstning - men gärna det! Får jag också svara på den andra frågan, somhör samman med kammaiens arbete och där han anser att den utredning som i vårastillsattes var berget som inte ens födde en råtta: Jo, en råtta födde ändå detdär berget, nämligen ett försök att lösa utskottsfrågan. Men den råttanavlivade de borgerliga partierna efter valet . () replik; Att vpk sitter i råttfällan är inte moderatasamlingspartiets fel. Det beror bl. a. på att väljarna inte har gett er såmånga mandat att ni enligt riksdag:sordningen är tillförsäkradeutskottsplacering. Sedan vill jag bara med tillfredsställelse notera att viuppenbarligen får en förändring av vpk:s inställning i monarkifrågan i så måttoatt man är beredd att gå ut och kräva en folkomröstning i ämnet. Jag noterardetta med glädje och hyser ingen oro för hur det folkliga stödet i frågan ommonarkin kommer att se ut. Om har några andra tankar på denpunkten kommer det att bli ett mycket smärtsamt uppvaknande för honom, om ensådan folkomröstning kommer till stånd. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. DANIELTARSCHYS (fp): Sedan nu även lämnat manegen med sinakäpphästar skall jag be att fä redovisa några synpunkter på grundlagsutredningen. För detförsta gäller det mandatperiodens längd. Vid det här laget börjar det bli en rätt allmän uppfattning att tre är är enalltför kort mandatperiod, både på riksplanet och på den kommunala nivån. Enregering måste ha på sig för att driva den politik som den har fåttväljarnas stöd för. En förlängning av mandatperioden är därför motiverad. För det andra gäller det frågan om den gemensammavaldagen. har aldrig varit någon entusiastisk tillskyndare av denkonstruktionen, och i vårt partiprogram står det också inskrivet attden gemensamma valdagen bör avskaffas. Det betänkande som snart kommer från denkommunaldemokratiska kommittén pekar också på att de kommunala frågorna lättkommer i skymundan. En lång rad motioner från sida har krävt justden översyn av den gemensamma valdagen som kommer till stånd. För det tredje gäller det vissa frågor kring extraval. Förvår del ser vi inte några större fel på de regler som gäller, och vi ställeross ytterst tveksamma till ett system med rörliga mandatperioder som medför attextraval skulle bli ett vanligt inslag i svensk politik. En sådan ordning geren alltför stark makt åt regeringen på bekostnad av den politiska oppositionen.Men det finns vissa brister som bör uppmärksammas, och dit hör den långa tidsom förflyter mellan beslutet om extraval och valets genomförande. Mednuvarande regler tar det , medan man i andra länder,t. ex. i , brukar kunna hålla nyval inom några fa veckor. Det är till fördel från flera synpunkter att fä ett såsnabbt val: dels leder det till en snabbare lösning av den regeringskris somuppstått, dels ger det förutsättningar för en mer intensiv och koncentreradvalkampanj i nära anslutning till den debatt i parlamentet som föregåttupplösningen. En fjärde fråga som också är av stor vikt gällertidpunkten för de ordinarie valen. Vad gäller riksdagsvalen tror jag att viallvarligt borde pröva tanken på att gå över från septemberval till val underförsommaren, säg t. ex. . Med en sådan tidpunkt för valet fårvalkampanjen en naturlig anknytning till de diskussioner som förts i riksdagenoch man slipper då en seg och utdragen valkampanj efter sommarens politiskastiltje. Med någon koncentration av riksdagsarbetet bör det heller inte varaomöjligt att färdigbehandla budgeten till mitten eller , och enförläggning av valet skulle därför inte nödvändigtvisbehöva föranleda någon omläggning av budgetåret. Men det statliga budgetåretsförläggning och andra frågor som gäller årsrytmen i riksdagsarbetet hör tilldet som den nya utredningen enligt utskottets mening bör vara fri att överväga. En femte fråga gäller proceduren för regeringsbildningen.Enligt vår mening finns det knappast några väsentliga invändningar mot denordning som infördes genom den nya grundlagen, men vi har inte velat motsättaoss att den frågan äter tas upp tilLprövning, skall utredningen få i uppdrag att se över dehittills vunna erfarenheterna av regeringens beslutsformer. Närden frågansenast var uppe till behandling föreslogs det från sida bestämdabeslutsregler i författningen, men det förslaget avvisades av . Denprincip som bekräftades genom 1973 och beslut var att beslut iregeringsärenden Nr 51 skulle vara enhälliga eller nästintill enhälliga. Någon personlig beslutande- den '' ' statsministern, som BengtSjönell vill införa, finns således inte i nu l' gällande grundlag och bör givetvisinte heller införas. Men eftersom det rått och kanske även råder viss oklarhet om vad som ärgällande rätt på det här Författnin£sfrågor ornrådetär det rimligt att frågan tas upp till granskning av den nya m. m. utredningen. Jag yrkar bifall till utskottets enhälliga hemställan. Vad gäller den fördumningsdebattsom fördes avstår jag från att försöka ta upp tävlan medvpk-are och moderater. Jag begärde (jrdet med anledning av de reflexioner somAnders gjorde kring den tidigare arbetsformsutredningens resultat. Det är riktigt att arbetsformsutredningen inte ledde framtill så förfärligt mycket. Den frågan man då har anledning att ställa sig ärvad detta berodde pä. Berodde det på ovilja från ledamöternas sida iutredningen eller på inkompetens? Jag vågar påstå att det inte var något avdessa skäl. Det fanns inom arbetsformsutredningen en uttalad vilja att kommafram till bättre lösningar i vad gäller arbetsformerna här i . kunde sä småningom konstatera att om det skulle vara möjligt attgenomföra mer substantiella reformer krävde detta förändringar i övrigt somgick utanför arbetsformsutredningens ram. Detär just detta som jag och några andra centerpartisterhar tagit upp i den motion som jag tidigare refererade till. till vad på denna punkt uttalade i anslutning till atthan lämnade . framförde ungefär samma synpunkter som jagi dessa sammanhang länge har hävdat. har vi denna arbetsgrupp somskall försöka komma med nya förslag. är med i den gruppen, ochjag ser naturligtvis med stora förhoppningar fram emot de resultat som dennaförstärkning av försöken att skapa en bättre arbetsordning här i kanleda till. NILSBERNDTSON (vpk): Den fördumningsdebatt som om har jag exempliflerat genom vissa massmedias sätt att skildrakungahuset och den overkliga tillvaro som det ändå år fråga om. Och BertilFiskesjö ger faktiskt ett bidrag till fördumningsprocessen genom att förtiga deideologiska aspekterna på monarkin, genom att förtiga att monarkin ocksåanvänds för att bekämpa strävanden efter demokrati och jämlikhet. Det är ettbidrag som ordförande verkligen borde undvika att ge. försökte hastigt dra slutsatsen att vpk nuskall ändra sitt krav. Det har jag aldrig sagt, utan jag hävdar fortfarande attdet i denna kammare finns tillräckligt underlag för att fattabeslut som innebär övergång från monarki till republik, om partierna står försina uttalanden i programmatiska sammanhang om övergång till republik och omjämlikhet och demokrati i samhället. Möjligen hoppas att den fördumningsprocess som vi har talat om skall främja de syftensom han och vissa borgerliga kretsar har när det gäller att utnyttja monarkin. Jag uppfattade alldeles klart - och detkommer väl att framgå av protokollet - att för sitt partisräkning inte hade något emot en folkomröstning i frågan om monarki ellerrepublik. Då bör han rimligtvis driva det kravet. Om sedan anseratt monarkin leder till fördumning, så må det vara hänt. Men jag är övertygadom att en sådan folkomröstning skulle ge ett klart ja för monarkin, och då måväl fortsätta hävda att folket är dumt- och det är ju inte någonsärskilt originell kommunistisk uppfattning. Fö rfattn ings frågor m. m. (vpk): Vi har regeringsformen, riksdagsordningen,successionsordningen och tryckfrihetsförordningen samlade i ett och sammaaktstycke. De var icke föremål för någon folkomröstning utan de behandlades avriksdagen i vederbörlig ordning och antogs. Jag tycker fortfarande att man kanfatta ett beslut utan att gå ut med en folkomröstning. Och vi har attbehandla en konkret vpk-motion, som också begär att skall taställning i frågan . Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 2467 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanNils begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande32 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2467 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades fleratalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: "Avstår - 7 Utskottets hemställan bifölls. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 237 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande32 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 237 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 20 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 8 Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:33 med anledning av motioner om vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:409 av m. fl. (vpk), vari yrkats attriksdagen hos regeringen hemställde om att förslag om rösträtt för invandrare iriksdagsval skulle föreläggas 1978/, 1978/79:817 av m. fl.(s). vari yrkats att hos regeringen begärde att en parlamentarisktsammansatt kommitté tillsattes för att studera invandrarnas deltagande i 1976års kommunalval samt utreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrareutan svenskt medborgarskap och andra åtgärder för att underlätta derasdeltagande i de politiska beslutsprocesserna, samt 1978/79:2149 av (apk) och (apk)såvitt nu var i fråga (yrkande 2), Utskottet hemställde att skulle avslå motionerna1978/79:409, 1978/79:817 och 1978/79:2149 yrkandet 2. Reservation hade avgivits av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79:817 skullege regeringen till känna vad reservanterna anfört samt avslå motionerna1978/79:409 och 1978/79:2149 yrkandet 2, Jag har begärt ordet med anledning avkonstitutionsutskottets betänkande 1979/80:33, men jag har inte gjort detenbart pä grund av mitt invandrarursprung. Den socialdemokratiskautskottsgruppen i sin helhet har avlämnat en reservation mot utskottetsbetänkande. har tidigare avslagit flera motioner med sammainnebörd, men vi anser att motionskravet nu har större aktualitet och högreprioritet än någon tidigare gång, Alla i den här församlingen bör ha skaffat sig ingåendekunskaper om hela den svenska befolkningen och dess levnadsvillkor. Jag kanändå inte låta bli att peka på några fakta. Människor har flyttat mellan olika platser,oftast för att över huvud taget kunna överleva, i flykt från krig ochförföljelse eller för att klara sitt livsuppehälle. Hoppet om att finna nya ochbättre livsvillkor har ofta varit en drivkraft när människor lämnat sina hem,sina släktingar och sitt hemland. Mänga gånger har de inte haft något val. Dehar tvingats att söka sin försörjning där den för tillfället bjudits ut. Denhär beskrivningen stämmer in på flertalet invandrare som har sökt sig tillSverige under och tiden därefter. Den svenska industrin fick en verklig blomstringstid efterkriget. Hela låg i ruiner, och då behövdes inga särskildamarknadsföringsinsatser. Orderna strömmade in. Parallellt med detta fortsattesdet omfattande reformarbete som påbörjades . Levnadsstandardoch välfärd förbättrades i många avseenden snabbt. med denförbättrade ekonomiska standarden infördes förkortad arbetstid, längresemester, längre skolgång, utbyggd gymnasial och högre utbildning, omfattandesocial service m. m. Alla dessa reformer ökade behovet av personal inomtjänste- och servicesektorerna. låga födelsetalresulterade i en minskning av antalet medborgare i arbetsför ålder. Det var gott om arbeten och brist pä den arbetskraft somarbetsgivarna ville ha, nämligen unga, friska, starka och välutbildademänniskor. De reserver som faktiskt fanns - handikappade, äldre och kvinnor -var inte intressanta nog. Svenska företagare föredrog att resa runt i Europaför att värva arbetskraft till . , 35 årefter det , är ettmångnationellt land. Invandrarnas antal uppgår till ca 700 000, och räknar viäven barnen som har minst en invandrarförälder, blir siffran ca 1 miljon.Invandrarna håller hjulen i gång i många av våra livsviktigaste industrier.Många sjukhus och andra nyttigheter skulle inte fungera utan invandrarnasarbetsinsats; många gör sin Vidgad rösträtt för iftvandrare som inte är svenskamedborgare Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare insatsutan att vi någonsin träffar dem. Har du tänkt på vem som städar efter dig påhotellet, vem som diskar i restaurangköket eller vem som håller rent och prydligti varuhus och butiker? Låt oss konstatera att har behövt och behöverinvandrare samt att invandrare behöver . Det svenska invandrar- och minoritetspolitiska beslutetfattades i stor enighet av den svenska . Lika enig varriksdagen i fråga om införandet av rösträtt för invandrare. Viinvandrare vet att det tog att uppnå denna enighet, och villingen kännas vid tidigare ovilja eller tvivel, tvärtom! De borgerliga partiernagjorde sitt bästa både i 1976 och valrörelser för att övertygainvandrarna om sin initiativförn-våga och beslutsamhet för att invandrarnaskulle bli delaktiga i denna medborgerliga rättighet. När man studerar KU-majoritetens betänkande och jämför detmed protokollförda resonemang i samband med tidigare behandlingar av denkommunala riisträtten, tycker jag att dagens betänkande är som ett eko från ensvunnen tid. Sättet att resonera och skjuta fram farhågorna är precis detsammasom dä. Utskottsmajoritetenhänvisar till ett tidigare behandlingstillfälle med orden:"--- att rösträtt inte borde tillkomma den som inte känner sådan samhörighetmed landet att han vill förvärva medborgarskap". Utskottsmajoritetenbefarar även att brytande av samband mellan rösträtt och medborgarskap skulleleda till att innehållet i medborgarskap tunnas ut. Min egen erfarenhet, och detusentals och åter tusentals intryck som redovisats för mig av mina invandrandekamrater, säger att samhörigheten med inte är beroende avmedborgarskap. Samhörigheten växer fram om invandraren möter medmänsklighet,blir accepterad sådan som hon är, blir uppskattad föisina insatser ochbehandlas som jämlike. Det kan naturligtvis göra livet i vissa avseenden någotenklare om man skaffar svenskt medborgarskap, men man blir absolut inte enannan människa än den man redan är. Jämlikhet är ett av målen för den svenskainvandrarpolitiken. Ingen svensk - varken ung eller gammal - accepterar atthans rösträtt begränsas till rösträtt. Det gör inte invandrarna heller.De betalar sin skatt både till stat och kornmun. De och deras barn är likaberoende av beslut som de svenska medborgarna. Glöm inte att varjebeslut som vi folkvalda tar häri kammaren berör varje invånare i ,antingen direkt eller indirekt.