prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — För rättvisans skull vill jag erinra om några konkretaåtgärder sorn har kommit till godo genom den tidigare borgerligaregeringens politik; villkorslånet till t, ex, med de 600 milj, kr,som gjorde en omstrukturering av det företaget möjlig, liksom de sliilligiigiirantierna för lån till Viinerskog med ca 120 milj, kr. Intet är nytt under solen, Genomgripiiiidestrukturomviindliiigiir hiir tidigare ägt rum, inte minst i Värmliind. somunder helii slutet av I8(l0-liilet genomled en enda lång nedliiggnings- ochomstiillningsproccss, Dettii iir kanske en klen tröst i diig. men vi hiir nutrots iillt ett helt aiiiiiit utgångsliige för att inötii svårigheternii. t,ex, genom aktiva iirbetsniiirkniidspolitiska och regionalpolitiskii åtgärder. En omställningsprocess får inte enbiirt iniitas negativt.En omstrukturering iiv företag innebär ju också att niiin siktiir inproduktionen på löiisiimma friimtidsprojekt. som kan trygga jobben förde anstiillda. Vad gäller socialdemokriilernas och kommunisterniis kravpå att riksdiigen skiill uttala att inga nedläggningiir får göras förrän debegärda åtgärderna - syftande till handlingsprogriim, strukturplan m, m, - harvidtiigits kiin jag lika litet som utskottet delii den uppfattningen. Vi skallinte alltid letii företagsledare hiir vid - om vi över huvud tagetskiill hii begreppet markniidshushållniiig kviir i . Jiig vill ocksåbestiimt iivvisii kraven på tvångsåtgiirder viid galler skogsavverkning. Jagtror iilt regeringens förslag 0111 höjning av beloppet för avsiitlning påskogskonto kan ge viss effekt. Eventuellt kiin det finnas skiil all förliingaliden för avsiittning, Biittre virkespriser vid giiriinlerad försäljning är enaniiiin positiv åtgiird som också kan pröviis. Och varför inte iinvändiimoroten i stiillet fiir piskan? Jag vill också komma med ett par trots allt ljusa nyheterfrån . Vänerskog har i sin friimliigda årsredovisninguppgelt att niiin hiir en tryggad råvaruförsörjning inom hela industrin.Avsiittningen på produkterna är också tillfredsställiinde. Tyviirr visiirncttoresiiltiitel en förlust på 64 milj. kr., men man hoppiis att ägiirpengiirskiill kunnii riiddii industrin, I gårdagens tidningar i Viirmland stod iitl liisii iiltkrisen nu är över för Raiisby Såg och Knappåseiis Sågverk i norr och iitl mandär är giinska förhoppningsfull . Även där iir tillgången påråviira god. Vi känneriilla stor oro inför situiitionen inom vårti skogsniiringiir, Vlcn vi kiin intebiirii ropii på hjiilp från stiiten - som egentligen ingii pengiir hiir. måste istiillet lita till de åtgärder som iir på gång och utforniii den iillmiimiii 258 politiken här i kammaren så. att viinte lägger oniidigii beliistningiir på en redantidigare hårt drabbiid niiring. Folkomröstningengav ett positivt resultiit viitl giiller energin. Vi kommeri riksdiigen inom de niirniiiste diigarna iilt få ta ställning till en 2()mai 1980 annan fråga som betyder mycket för skogsnäringen - jag tänker på flygbesprutningen.Det är visserligen en frågii som ligger utiinför diigens Skossindustrin debatt,men vad jag med dessii exempel vill påvisa är att många av de beslut p. som vifattar i denna kammare I en fråga kiin ha inånga följdeffekter i andra sammanhang.Framför allt galler det ekonomiska fiirutstittningiir iill drivii företag.Med andra ord, herr talman: vi bör inte ge patienten blodtraiisfusion i den enaiirinen och åderlålii honom i den andra! , herr talman, tror jag atl vi värmliinningiir fårlov alt ta till vara vår optimism och vår friimtidslro. herr talman, bifiill till näringsutskottets hemställan, Jag vill fiista uppmiirksamheten på att liileliden nu , Låt mig citera några meningar ur densociiildemokratiska reservationen 2, i betänkandet nr 47, viirs innehåll jagtror har avgörande betydelse för skogsindustrins utveckling i vårt land: ""En positiv utveckling inom skogsindustrintorde inte kunna siikras utan en fortsatt strukturomvandling av branschen.Förändringarna måste syfta till att åstadkomma en långsiktig balans mellanråvarutillgång och industrikapacitet och ett bättre utnyttjande avskogsråvartm, Föriidlingsgraden i skogsindustrin måste höjas. Detta kommer attkräva betydande insatser av kapital. En omställning enligt dessa riktlinjer kani vissa fall komma iitt medföra svårigheter för de anställda liksom för berördaorter och regioner. Men det är viktigt att påpeka att en strukturomvandlingockså - och kanske framför allt - måste betyda utveckling och siitsningar påframliden. Det är därför viktigt all samhiillet, de anställda och företiigengemensamt planerar för den framtida utvecklingen,"" Detta har en iilldeles speciell betydelse för de län somför sin utveckling är mer eller mindre helt beroende av skogsnäringensutbyggnad, I exempelvis kan man räkna med att skogsindustrinligger bakom närmare en fjärdedel av alla sysselsättningstillfällen. Detinnebär att ca 55 000 av länets invånare för sin försörjning direkt ellerindirekt är beroende iiv skogsindustrin. Den okontrollerade strukturförändring som pågår harredan slagit hårt på vissa orter. Det finns orter där närmare 1 000 jobb har försvunnit . Men den okontrollerade strukturförändringen fortsätter inte bara i lan utan i hela landet. På minst sex orter bara i finns hot mot den industrienhet som utgör basen i ortens näringsliv. Förändringarna får därigenom genomgripande konsekvenser för länet i dess helhet. Därför är det givelvis utomordentligt angelägel att de förändringar som måste ske sker på ett planmässigt sätt under samhällets ledning. Nr 147 strukturplan som skapar klarhet omutvecklingen inom trä-, pappers- och Tisdagenden massiiindustrin måste därföromgående upprättas av regeringen. 20 mai1980 frarnhålles också rned skärpa avlänsstyrelsen i och även i den Men i detta avseende sitter regeringen Skogsindustrin passiv och hoppas på attrnarknadskriifterna skall ordna allt till det biista, PJ m Men en positiv utveckling inom skogsindustrin förutsätter också som framhållsi den socialdemokratiska reservationen iitt föriidlingsgraden höis. Även i dethär avseendet är passiviteten från regeringens sidii påtiiglig. Låt mig ta ett exempel! inlämnade StoraKopptirberg en ansökan om prövning enligt 136 a S för ett nyttjourniilptippersbruk i , Detta skulle ge en varaktig sysselsiittning åtca 200 personer men också ge jobb åt ungefär 600 man under uppförandet.Avsikten från bolagets sida var att snabbt komma i gång med byggnationen, somberiikniides ta , är det , Det har gått över två årsedan boliiget lämnade in sin ansökan, och ännu har man inte fått något somhelst besked. Så här får det givetvis inte gå till, Marknadstillviixtenför LVC-piipper i världen är i storleksordningen en halv pappersmtiskin ,Mediin de tre borgerliga regeringarna har legat på ansökan har niiin börjiiibyggii en niiiskin i , en i och en i , För som går försämras alltså vårt landsmöjligheter att hänga med när det gäller vidareförädlingen av denna typ av journalpapper.Menar vi allvar med att förädlingsgraden inom skogsindustrin måste höjiis. dåborde det finnas ett intresse från regeringens sida att släppa fram en ansökiinfrän ett bolag, som också har de ekonomiska möjligheterna att genomförii ettsådant projekt. Jag har också i motion 319 krävt att bolaget nu erhållerdetta tillstånd. Utskottet avstyrker nu motionen med hänvisning till att deolika utbyggnadsplaner som föreligger f, n, övervägs inomregeringskansliet, Mina krav sammanfaller i stort sett med vad som yrkas ireservation 2, Den ansökan om utbyggnad som jag nu har berört harövervägts . Därför måste man nu kunna ställa ett krav på attregeringen omgående fattar beslut i det här avseendet. Vidareförädling avmekanisk niiissii, som det här är fråga om, stämmer också helt överens med detprogram för utbyggnad av den svenska skogsindustrin som har antagit. Förde län som för sinutvecklingar beroende även utbyggnad av skogsindustrin är det viktigt attregeringen visiir handlingskraft. Om så inte sker kommer mångafriimtidsjobb inom den svenska skogsnäringen att hamna i farozonen. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna, I detta anförande instämde i (s). HANSGUSTAF.SSON (s): Nr 147 Debatten om skogsinilustrins siluiitionoch miijliglictcr hiir den redan pågått liinge i kiimmiiren. Såviil i utskottsbctäiikandct som idebiitten 20 tnaj 1980 har branschens siiuiilion i stort ingående behiindliits. Jiig tänker under ett ptir minuter tit kiimmarens lid ianspråk fiir alt bcriirii Skossindustrin etl mer begriinsiil problem. Mittinliigg giiller i huviidsiik Fridiifors Bruk. , , Verksiimheten diir beröri hög griid mitt eget län. Under diigens debiitt - men också i utskottetsbetiinkiinde- har hiivdats iitl en omstrukturering och effektivisering inornSiiilrir Skogsiigiirniis industriellii verksamhet iir nödviindig fiir attkoncernen skiill uppnå långsiktig ekonomisk stiibililel och tryggiidråvarufiirsörjning. Jiig bestrider inte dettii. Vi måste hit en effektivindustrisektor fiir iitt hiivda oss interniitionellt och fiir iill skiipatryggii iinstiilliiiiigsförhållandcii. Då kanske inte allt kan bli som fiirut,då kan nedliiggningiir och omdispositioner bli nödviindiga. Men inget iiv de angivnii skiilen kan enligt min meninganföriis för en nedläggning iiv Frididors Bruk, Enligt koncernens egetuttalande siikiiar Fridafors Bruk med sin produktion betydelse fiirråviirutillgången i stort, I koncernens egen budget hiir den beriikniidcfiirlustcii vid företiiget iingivils till 5 milj, kr. Den beräkiiiide förlustensiikniir betydelse för koncernens möjligheter att iistadkomma en långsiktigekonomisk stiibilitet. Med nuviirande konjunkturer och med de anstiilldaspositivii intresse för att cffekliviserii produktionen vid företiiget kiin denförlusten mycket viil eliinineriis, I utskottets betiinkiinde redovisiis krav pä iittnödviindig omslriikturering genomförs på ett fiir berördii orter och miinniskoriicceptiibcit siitt. Det konstateras vidare iitt etl iivgörande motiv för delstiitliga engiigeniiiiiget i Södrii Skogsägarnii var omsorgen omsysselsiittningen och utvecklingen på de orter som är beroende iivföretaget. Om niiin mot den bakgrunden i utskottet iindå inte vågiir- eller vill - siiga ifrån atl driften i Fridiifiirs skall uppehållas, då iirkraven på företiigens sociala ansvar mest kosmetika. Utskottets talesmän har sagt i dagens debiitt atl de menaringet annat när det gäller än vad reservanterna menar. Det äri och för sig en värdefull upplysning. Det betyder, såvitt jag förstår, att ävenom bifaller utskottsmajoritetens förslag så gäller reserviitionen.eftersom utskottets talesman stigt trtt majoriteten menar detsammasorn reservanterna. Jag hoppas atl upptäcker detta vid sittstudium av behandling av frågan. Man kan förstiis mot denbirkgrunden fråga sig varför . , iindra inte kan rösta för reservationen, när de iinser iitt den betyderalldeles detsiimma som utskottets förslag. Den ståndpunkt som utskottets företrädiire har intagit -iitt utskottsma joriteten menar detsiimma som reservanternii- innebiir i varje fall, såvitt jag förstår, iitt någon nedliiggning av Fridiifors Bruk inte kan bli aktuell förränen (iversyn gjorts av nu gällande planer, 261 \?, protokoll 1979/80:145-147 Nr 147 Det vore enligt min meningotillstiindigt av Siidra Skogsiigarna iitt liigga den '' Fridafors Bruk och uttirma en hel bygd, ined hiinsyn till den ringa 20 mai 1980 finansiella betydelse företiiget -även i iillrii siimstii fiill - kiin hii fiir ---------------------- koncerneni dess helhet. Det är uppenbart titt de sainhiillsekonoiniskii Skogsindustrin, kostnaderna vid en nedläggning vidaskulle överstiga den företagsekono- Industriministern brukar tala orn företagens sociiilaansviir, Niir det giiller Södrii Skogsägarna är detta sociala iinsvar på ettalldeles siirskilt siitt inbyggt genom det samhällsstöd .som koncernen hiirerhållit. Om dettii socialii iinsviir icke ens skulle leda till iitt FridaforsBruk får på sig för iitt pröva om företaget och de fackligaorganisationerna kan giirti driften liinsiim, iir ett sådant socialt ansvaringet värt. Mindre krtiv än dettii på företagens sociala iinsvar kan inteställas. Mot bakgrund av viid som anförts av utskottets tiilesmiin och andraunder debatten här - och de föreliggiinde oiiistiindigheierna-förutsiitter jag att inte nu iiktiuiliseriir ennedliiggning av Fridafors Bruk, Ett nedläggningsbeslut skulle naturligtvismottiis med stor förstämning av de anställda i företaget, av kommunen och iivde bådii liin som är berörda. Det skulle också allvarligt skiidii tilltron tillkoncernens vilja iitt tii det ansvar som förutsiitts i samband med detstiitligii stiidct till koncernen. Jag ber därför, herr tiilmiin. iitt fåyrkii bifiill till leserviitioiieii, Låt mig ta kanunarens lid i anspråk etl par minuter, I utskottsbetänkande 47 har sociiildeinokraterna enreserviition iingåeiidc skivindustrin. Eftersom jag personligen varit stiirktciigiigcrad i en iiedliigg-ningshotad boardfabrik i och fortfiirande ärlikii stiirkt ciigiigcriid för iiti denna anliiggning skall kunna bibehållasskulle niiin kunnii tiinkii sig iitt jai borde rösta för den reservationen. Jagmåste tyvärr säga atl de motiveringai som finns i reservationen, där man kliirtsiiger iitt spanskive- och triifiber skiveindustrin har allviirliga lönsiimhetsproblein.kan jag sjiilvfallet inte deli - i synnerhet inte följande uppfattning:""Några beslut om nedliiggningar bö inte fattas innan riksdiigen harbehandlat regeringens försliig," Jag delar i stället utskottsmajoritetens mening diir densiiger: "Utskotte konstaterar att utvecklingen inom skivindustrin aktivtföljs inom regerings kansliet,"" Jag gör detta med förtröstan därföralt jag förlitar mig på de ansvar industriministern har ådagalagt i det hiiriirendet under helii den tii ASSLs boardfabrik varit starkt hotad. Jag är heltövertygiid om att ha kommer att agera även i fortsättningen så att denanläggniiig som visiit sig g ett bra ekonomiskt utbyte även i fortsättningenkiin bibehålkis, Det som föranledde mig iitt gä upp itiiliirstolen ett pa minuter var att gjorde etl mycket överriiskiinde inhopp p 262 den värmländska virkesmarknaden. Viär inte vana vid det. Kontentan av det sade för en stund sedanär att staten 147 gärna får vara med och betala, men i fråga omstyrmedlen har jisiagen den ingen tilltro till staten. Ändåbor vi i siimma skogslän, jQ mai 1980 och jag.där varsel om nedläggningar av industrier förekommer, 500 jobb 230 i och ungefär lika många i Åinoifors, Skossindustrin De är alla köpsågverk som står utan skogsråviirii, gjorde också ett fruktlöst försök attförsvara industriministerns förturslöfte beiräffande bruk. Det varnämligen som vid en uppvaktning från länet lovadealt behandla med förtur. Jag har sedan den dagen haft tvåinterpelliitionsdebatter med - dels . dels så sent somden , Dejebornii hålls fortfarande på halster och väntar på besked - 230anställda plus deras familjer. Hur kan rnan över huvud taget försöka sig på attförsvara ett sådant förlurslöfte? Jag brukar säga: Vad i Herrans namn lägger NilsÅsling in i begreppet förtur när han lovar iitt behandla ärendetpå det viset och vi . , inte fått något besked? Nej,, vi har i vårt parti sett nödvändigheten av ett siiinliitprogram för skogsindustrin. Vi vet om sysselsättningsproblemen, vi känner tillbriinsch-ens besvär och vi tror att det är nödvändigt med ett övergripandesystem för att komina till rätta med problemet, för att fördela skogsråvaranoch se till att de industrinedläggningar som kommer till stånd sker undersociiilt acceptablii former. Detta har inte det ringasteintresse iitl ställa upp på. () replik: hör upp dåligt, för jag sadefaktiskt alt jag var litet kritisk till att inte Vänerskog hade fått någotbesked i den hiir frågan, som ändå dröjt så pass . Men jag litar trotsallt. Gunnirr , på näringsutskottets redovisning av den här frågan ochutgår från att vi kiin viinta besked . Jag har inte försökt försvaraindustriministern pä något siitt - det tror jag han klarar bättre själv - menjag tillåter mig atl ha min uppfattning i de här frågorna, även om jag kanskeinte brukar diskutera virkespriser. Men, , jag tror betydligt mer påföretagen i samråd med staten än jag tror på och mig somföretagsledare. Det vill jag ha sagt. RAULBLUCHER (vpk): Jag tror inte heller på somföretagsledare -och inte heller på mig själv som sådan. Men det är ju intefråga om att vi skulle sitta här vid och leka företagsledare. Vad det handlar om är att ge en frist fördemånga-hundratals i , tusentals inom svensk skogsindustri - som i dagkänner allvarlig oro för vart hela branschen är på väg, oro för inte bara sinanuvarande jobb utan också för friimtidens jobb och framtidens utveckling. Detär arbetare och tjänstemän vid alla dessa många bruk som aktivt tar del idiskussionerna om vilka Nr 147 investeriiigiir som vore deriktigii, om vilkii iilteriiiitiv som kan liniiiis till Tisdagenden nedliiggningarna, Miirk viil iitt Billerudsboliigel t, ex, enligt sina nu 20 mai 1980 presenteriide iiktuellii pliiner,som skiill kostii 700 miiniiiskor deras arbeten, tiirur bruk just de pappersniiiskiner som är minst kiiiisligii tor nedgäiig i Just de niiiskinersom är lättast iitl stiilla om for iitt k()rii ;j; IP mindre order och därmed dämpaåterverkningar av sjunkande viirldsmiuk- iiadspriservid komniiinde lågkonjunkturer iir det man vill ta ur bruk, 1 stiilletfortsätter inan den stora satsningen på ytterligiire centriilisering, pii iinsliirre niiiskiner. Man siitsiir ensidigt på export av niiissii och iilltså påen struktur som binder oss viden fortsiitt mycket stark konjunkturkiinslighct.Del iir inte underligt atl de iinstiilldii, som kiinner iinsviir för siniiföretiig, iir myckel skeptiska till iitt den företiigsledning som hiir sådiiniihiir pliiner verkligen handlar framsynt och rationellt. Fackliga orgiinisationer har i saniiirbete med forskareiirbctiil seriiisl for iitt få fram realistiska alternativ. Och det har niiiiigjort inom den markniids-ekonomis ram som Gulliin Lindbliid så giirna vill tropå, kan ju kännii hur mycket oro hon vill - vad del är frågiiom iir att ge en tidsfrist. Om man sliider reservationen här åstiidkommer niiinden frist som de inaiigii iinstiillda behöver för atl få en siimhidstrukturplan fiir den svenskii skogsnäringen. Rösta inte efter trosvisshet omiiiiirkiiiidskrafterini - rösta med förnuft! Även hörde upp dåligt, fiir jiigbiirjade mitt iinförande med iitt säga att vi alla hyser stor oro fiir denvärmliindskii skogsindustrin. När det gäller detta att leka fiiretagsledare vill jagsäga att det är precis vad vi håller på med. om vi i fråga efter fråga skiillgörii bedoiniiingiiriiii frän i stället för att överlåta iitfiiretagen och fiicken iitt giira dem i samråd med regeringen och berördiimyndigheter. Jag tror fiiktiskt mer pii de krafterna. än pa varförmiiga att giirii bedömningarnii hiir vid . Sedan vill jag tilliigga att de nedläggningar som kommittill stånd fiiktiskt hiir gjorts i samråd med fiicken. Det är alltså ingentingsom några direktörer har suttit och bestämt om, (vpk): Viirt tar då de alterniitiva planer viigen,Gulliiii Lindbliid. som arbetarna t, ex, vid Skoghallsverken har utiirbelat? Dekiirs ju (iver genom att rnan forcerar fram de invesleringiir ochnedläggningiir som iir aktuella. Dessa åtgärder vidtas alltså innan man har gjortde samlade bedömningar som skulle vara värdefulla för hela liindet. Om niiiiiverkligen ser samhiillsekonomiskt på dessa problem, vilket niiin ju giirnii görniir del gäller lönerörelser, kiin man inte låtii det fortgå med deiin;i tropii nagrii fa som fattar beslut över huvudet på både fackligii orgiinisiitioneroch iniingii iindra. Överläggningen var härmed avslutad. Näringsutskottetsbetänkande 46 Nr 147 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels yrkande 1 i motion1023 av och samt motion 252 av fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervä- Skogsindustrin, Sedan begärt votering upplästes och , , godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 46 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit yrkande 1 i motion 1023 av och samt motion 252 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJohn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 308 Nej - 16 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 1 av m. fl.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 46 mom. 3 med godkännande av utskottets motiveringröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. DåRune begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 161 Nr 147 Mom. 4-8 den Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Skossindtistrin Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan medgodkän- nande av utskottets motivering, dels utskottets hemställan medgodkännan- de av deni reservation 2 av m. fl. anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen Kära med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 46 mom. 9 med godkännande av utskottets motiveringröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRune begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 161 Mom. 10 och 11 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservation 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 47 mom. 1 med godkännande av utskottets motiveringröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 161 Mom. 2 Skogsindustrin, Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation m , 2 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 47 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 2"av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 161 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 avIngvar m.