prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Varför ärandra socialdemokratiskt styrda länder med i IDB? Varför förekommer inte denhär typen av våldsam agitation, sorn ni såvitt jag begriper av taktiska skälägnar er åt, i de länder utanför som har socialdemokratiska regeringaroch som ju också är med i IDB? Finns det någon vettig förklaring? Är svenskar på något sätt mer förandligade varelser änösterrikare och tyskar? Har svenskar en så fantastiskt mycket finare moral? Iså fall, herr talman, fordras verkligen en förklaring till varför det kan varamöjligt alt, som socialdemokraterna gör, föreslå att vi skall ge 35 gånger såmycket pengar till det krigförande i ren gåva som vi vill ge som låntill hela den latinamerikanska regionen genom alt salsa pengar i IDB. Jagupprepar vad jag sade i milt inledningsanförande, att biståndspolitiska mål ochutrikespolitiska ideal mäter socialdemokraterna med mycket olika mått beroendepå vad för sorts länder man har att göra med. Vi kan debattera här fram och tillbaka och redovisa olikauppfattningar, men kvar står ändå det som är det viktiga i grunden: Sverigesekonomiska läge är allvarligt. Vi har inte minst alt betala en oljeräkning somhar ökat och som är utomordentligt betydelsefull. befrämjandeinsatser för att inte del svenska välståndet skall gå till spillo. görsådana exportbefrämjande insatser i en lång rad olika länder: östländer,- alla möjliga sorlers länder. Det är nödvändigt alt dessa ansträngningar kan fortgå utanalt några sådana här taktiska hänsyn, som drivs isolerat i , får görasig breda på det sätt som ni vill. Det är bekymmersamt med hänsyn till exportoch sysselsättning att driva partilaktik som ni gör. () replik: har tagit upp frågan omhuruvida den svenska exporten gynnas särskilt mycket av IDB-medlemskapet.Enligt hans uppfattning skulle - och del får väl utredningen visa- de pengar som vi nu satsar i IDB ha givit myckel bättre resultat om desatsats på annat sätt för exporlfrämjande åtgärder. Vad det sedan gäller den här lunchberedningen och CarlLidboms engagemang i denna fråga före regimskiftet 1976, så är den ju väldigtgrundligt diskuterad här i kammaren, och det förvånar mig mycket alt StaffanBurenslam lar upp frågan igen och talar om lunchberedning. Detta ärkategoriskt dementerat. Del vet , och att han nu larupp frågan igen är väl bara ett tecken på svagheten i argumentationen. Handelsministern försäkrar alt vi inte skall påbörjakapilalpåfyllnaden förrän utredningen har slutfört sitt arbete. Men är det inteså alt enligt IDB:s reglerför den femte kapilalpåfyllnaden skall sådana ländersom , som blev medlemmar i banken efter . ha rättalt göra fyra lika stora inbetalningar med förfallotid den 31 oktober 1980resp. 1981, 1982 och 1983? Eller har fått någraspeciella villkor för när denna påfyllnad skall ske? Eller är det fråga omnågra finurligheter med skuldförbindelser? nickar handelsministern bifall har. Man skall alltsålämna in en skuldförbindelse och inte betala. Men vad är det för skillnad på enskuldförbindelse, som man måste betala , och en verklig betalning?Är det med sådana finurligheter som ni har lurat centerpartisterna den härgången? Vad sedan gäller , så får jag en känsla av, när jaglyssnar pä handelsministern, all han menar alt inte uppfyller dekriterier som vi uppställer för ett mottagarland när det gäller svensktbistånd. Hur kommer det sig då alt - jag vet inte förvilken gång i ordningen - står som ansvarigt statsråd bakom förslag om väldigtstora biståndsinsatser i ? Ni får väl lov att bestämma er här. Det förefaller också, när man lyssnar på handelsministernsargumentering, som om han är myckel upprörd över vad han anser vara Vietnamsförbrytelser mot de mänskliga rättigheterna och anser att dessa rättfärdigaralt vi engagerar oss ekonomiskt för att stötta en lång rad ytterst brutalamilitärdiktaturer i . Vad är del för sorls moral? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Del är helt rikligt att regeringen harföreslagit bistånd till . Det är bra det. Jag står självfallet bakom deförslagen. uppfyller då de villkor som vi vill ställa. Men min poäng är att på samma sätt är det helt möjligtatt, ulan all bortse från några biståndspolitiska och utrikespolitiska hänsyn,för exportbefrämjande syften anslå en treltiondedel av vad man vill ge som rengåva till - detta för att stödja svensk export och svensksysselsättning också när det gäller denna andra region. STUREERICSON (s) replik: Det är tydligt alt vi nu skall avsluta dennadebatt enligt handelsministerns uppfattning. Låt mig då bara påminna om de niopunkter som jag räknade upp i slutet av milt anförande och som han inte med ettord har kommenterat. Jag ställde ett antal frågor i anslutning till minfaktaredovisning. Jag frågade om har protesterat mot den tendens somfunnits i IDB:s verksamhet och som inneburit att de fattigasteländerna fått hårdare lånevillkor, ett minskat stöd till spirande demokratier,ett ökat stöd till militärdiktaturer osv. Har över huvud taget inteagerat i bankens ledning? Hade vi gjort det, hade väl handelsministern irimlighetens namn redovisat detta här? Enligt tillgängliga uppgifter har viinte agerat särskilt mycket. Det vore kanske bra att få en redovisning avhandelsministern. Mina nio punkter tar upp sådana frågor där utvecklingengår stick i stäv med vad näringsuiskoltet och utrikesutskottet har förutsattvara villkor för del svenska engagemanget och med vad de tre borgerligaregeringarna har sagt att de blivit lovade från IDB. Tänker intehandelsministern och hans regering agera, när utvecklingen går precis tvärsemot vad vi har sagt vara ett villkor för vårt engagemang? Det är en säregendebatt att detta skall förbigås med tystnad. Handelsministern : Herr talman!För det första finns i budgetpropositionen en utförlig redogörelse för IDB:sverksamhet. För det andra är det bra om de frågor som lar uppblir belysta i den utredning som är tillsatt. Del är väl förträffligt. Då fårvi en grund för sakliga ställningstaganden i stället för de taktiska yrkandensom ni framställer. frågade om vi har protesterat och hur vi haragerat. Svaret på den frågan är att vi inom banken har uttryckt en uppfattningom hur bankens verksamhet bör utformas. Då kanske frågar varförbanken inte genast har gjort som vill. Svaret på den frågan är altSverige naturligtvis inte har möjlighet alt diktera vad som skall hända i alladelar av världen. Ett exempel på detta är att även om har protesterat motatt ett och annat u-land bedriver angreppskrig, har delta ändå inte haft denverkan att länderna i fråga avstår från krig. Det visar att inflytande måstebetraktas på ett realistiskt sätt, om man inte skall komma alldeles snett i vadsom är mission i världen. Tredje vice talmannen anmälde allSture anhållit att till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätttill ytterligare replik, medlemskap i är enkontroversiell fråga. Motståndarna till detta medlemskap hävdar mer ellermindre kategoriskt att IDB:s verksamhet i huvudsak gynnar militärdiktaturer ochförlryckarregi-mer samt att det är de rikare länderna och de besuttnabefolkningslagren som väsentligen drar nytta av bankens resurser. Det är heltklart alt dessa påståenden är alltför onyanserade och inte bygger på etttillfredsställande sakunderlag. Med bifall till en cenlermolion beslutade våren1979 att en parlamentarisk kommitté skulle granska IDB och dess utlåning frånsvensk utgångspunkt. Denna kommitté arbetar nu för fullt, och ett slutresultatväntas föreligga i slutet av innevarande år. Del måste vara en självklarhet altriksdagen avvaktar resultatet av denna utredning, innan slutlig ställning tasfill fortsatt medlemskap i . har på flera punkter en kritisk inställning tillIDB:s verksamhet men anser del helt orimligt att föregripautredningsresultatet. målsättning är att grunda ett slutligtställningstagande pä absolut bästa möjliga beslutsunderlag. Som deltagare iutredningen vill jag gärna poänglera all jag uppfatlat all alla som arbetar iutredningen är besjälade av viljan all medverka till alt la fram ett såobjektivt och konkret material som möjligt, allt enligt de riktlinjer somriksdagen har angivit. Det innebär då all delta med biståndseffekter, hjälpentill de fattigaste folken, kommer med i utredningen och kommer alt redovisasdär. Jag förmodar att socialdemokraterna helt kommer att stödja detta, ochdärmed finns del en ulredningsmajorilet som vill ha den totala utredningen. Jagtror alt vi är helt eniga i utredningen om detta. Sedan kan del ju vara litet förvånande när sig så tvärsäkert alt redan i förväg uttala vilket resultatutredningen skall komma till. Jag tycker alt det mot bakgrund av utredningen ärsvårt alt förstå socialdemokraternas agerande i denna fråga. Man kan ju frågasig: Är socialdemokraterna rädda för att utredningen skall bevisa att deraspåslående är alltför dåligt underbyggt? Är socialdemokraterna motståndare tillett sakligt och fullödigt beslutsunderlag? De nio punkter som log upp är vad jag kanbedöma utifrån det material jag har tillgång till helt riktiga, men jag villhävda alt det behövs en betydligt vidare belysning, och del finns sanningarbakom dessa sanningar som del ar ytterligt angeläget att få fram så all de kanutgöra beslutsunderlag i det slutliga sammanhanget. Nog måste det vara minst sagt underligt om nuunder pågående utredning beslutar om utträde ur IDB. ländernakommer sannolikt att uppleva detta som en oförståelig och ovänlig handling.Bland dessa länder kommer sannolikt att finnas flera av de länder som jag troratt socialdemokraterna verkligen vill stödja. Låt mig avslutningsvis konstatera att de fatliga folkenbehöver friskt vatten och mat oavsett vilken regim som styr landet. Vem villkategoriskt avhända törstande och hungrande människor all hjälp därför attregimerna inte är nog demokratiska? Viktigast måste vara att hjälpen verkligenkommer de fattigaste till del. Är så fallet, kan det aktivt medverka till endemokratisk utveckling i landet. har ett stort internationellt ansvari denna fråga. Låt oss inte springa ifrån detta genom ett förhastat beslut omutträde ur IDB. Alla som verkligt seriöst vill behandla denna fråga måstebiträda utskottets förslag, och jag yrkar därmed bifall till utskottelshemställan. STUREERICSON (s): IvarFranzénärnykomlingi vår IDB-debatl. Närman lyssnar till honom får man snabbi klart för sig vilken falang inom centernhan tillhör. Han har lånat sitt öra till den moderata adeln inomhandelsdepartementet och stängt sill hjärta för de partivänner som plågas avsvåra samvetskval varje gång de tvingas rösta för IDB-medlemskap. Men för deståndpunktstagan-dena får kanske stå till svars på stämmalängre fram i är. Han påstår att vad vi sagt om IDB i dagens debatt äronyanserat. I nästa andetag säger han att de nio punkter jag räknade upp enligtvad han vet är alldeles rikliga. Han instämmer alltså i de nio punkterna, ochsåvitt jag förstår instämmer han också i del retoriska innehållet i mina frågortill handelsministern när del gäller flera av de punkterna. Regeringen har intereagerat, den har inte gjort någonting. Erkännandet att de nio punkterna enligt vad är alldeles riktiga kasserar jag in. Det hade varit väldigt välgörande altfå samma besked från handelsministern. Jag har genom försökt få framnågra upplysningar om IDB:s verksamhet , framför allt senare delen avåret, men man har inte lyckats få fram någonting ur . Jaghar fått införskaffa de upplysningarna på annan väg. Del jag log upp i mina niopunkter är alltså inte vad som är redovisat i propositionen, vilkethandelsministern sade i sitt senaste inlägg. Vad som kommer alt ske är att tvehågsna centerpartistersamt och kanske någon annan folkpartist hukar sig bakom dennautredning för att inte heller behöva ta ställning. Man håller med om attutvecklingen blev sämre än 1977, från de utgångspunkter vi angivit iriksdagen när vi fattade beslutet . Man håller också med om att 1979 blevsämre än 1978. Men ändå hukar man sig och är rädd. IVARFRANZÉN (c): Jag har verkligen diskuterat och lyssnat påalla centerpartister som har synpunkter i den här frågan. Jag har på intetsätt stängt hjärtat åt något håll, framför allt inte åt det hållet där manbehövt hjälp, bland folket i . Jag sade att jag inte kunde finnanågra direkta fel i punkter, men att de inte beskriver helasanningen. Eftersom vi i lägger så enorm vikt vid denna frågaoch inte vill fatta felaktiga beslut, anser vi det viktigt alt hela sanningenkommer fram. Det är därför vi har motionerat om en utredning, det är därför videltar i denna utredning och känner ett stort ansvar för att utredningen fårarbeta till slut, så att vi verkligen får göra en redovisning utifrån vilkenvar och en kan ta slutlig ståndpunkt. Jag har inte deklarerat var kommer att stånär vi får fullständigt material. Men jag har sagt att vi har respekt för attdenna utredning kommit till och menar att den skall arbeta seriöst. Jag troralt när hela sanningen kommer fram kommer det att visa sig att vad jag inleddemed all säga är mycket sant. Det förvånar mig litet att den ende centerpartistsom deltar i denna debatt inte tar upp det som var ett villkor från centernssida, nämligen att inga inbetalningar skulle göras till den femtekapilalpåfyllnaden innan utredningen blev klar. har vi av handelsministern fåll besked om att före den 31oktober kommer man att lämna en skuldförbindelse, en delbetalning eftervad jag förstått på en fjärdedel av det totala belopp som skall inlevereras.Denna skuldförbindelse är ingenting annat än reda pengar - den måste lösas in. Del är alldeles uppenbart så att inför fjolårelsbeslut ställde ett villkor som handelsministern uppenbarligen totalt struntari. Stör inte det er något litet i alla fall? Det kvarstår att vifrån sida är ytterligt angelägna att i denna fråga få fram ett totaltoch objektivt sakunderlag innan vi tar slutlig ställning. Vi noterar medbeklagande om vi inte hinner få fram detta innan del blir bindningar för merapengar i sammanhanget. Men det är helt klart att vårt slutliga ställningstagandei IDB-frågan inte kommer att påverkas av detta. För oss är det viktigt att fåett absolut rikligt beslutsunderlag för vårt ställningstagande. STUREERICSON (s): svarar ju inte alls på min fråga.Den är följande: Ni fick försäkringar inför fjolårets beslut alt ingainbetalningar skulle göras till den femte påfyllnaden innan utredningen blivitklar och fatlat beslut. 5 protokoll 1979/80:96-97 sker sådana inbetalningar före i år.Tänker ni inte reagera? Ni har ju statsministerposten i den regering som gördessa utbetalningar. Tänker ni inte i alla fall försöka se till att regeringenhåller det löfte som den borgerliga majoriteten gav, nämligen alt intebetala något till den femte kapilalpåfyllnaden förrän på nytt fått laställning till frågan om vi skall vara med i IDB eller inte? Det är alldeles klart alt vi - även om dettaär en fråga för regeringen - kommer att göra allt vad vi kan för all se tillatt vi får ett slutligt beslutsunderlag innan , bindningar görs. Jag uppreparigen: Qm man verkligen tar seriöst på denna fråga, måste det primära vara altvi får fatta beslut på bästa möjliga sakunderlag. STUREERICSON (s): Det senaste inlägget från bara den första kommentaren jag gjorde. Han har lånat sitt öra tillmoderaterna i , och han struntar i de löften som var basenför det beslut som vi fattade. Jag struntar absolut inte i några som helstlöften. Jag ser verkligt seriöst på alla delar av denna fråga. Men vi kan inte,som gör, plocka ut en detalj och lägga all vikt vid den. Jag konstaterar att anser fråganom våra betalningar till den femte kapilalpåfyllnaden inom IDB vara enoväsentlig detalj. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 217 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanHans Petersson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i belänkande 29 mom. 1 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 217 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iHallstahammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 305 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Inkomstbeskattningen i samband med barnpension Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkande 29 mom. 2 röstar ja. den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 160 1979/80:15med anledning av propositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudgetII till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt angår Kammaren biföll vad utskottet i delta betänkandehemställt. § 11 Inkomstbeskattningen i samband med barnpension Föredrogs skatteutskottets belänkande 1979/80:24 medanledning av motion om inkomstbeskattningen i samband med barnpension. KARLBJÖRZEN (m): Av skatteutskottets betänkande nr 24 framgåratt den motion jag väckt angående beskattning av barnpension rör ett problemsom inte är nytt ulan tidigare varit föremål för riksdagsbehandling medanledning av väckta motioner. Problemet prövas också av sittandeutredningskommittéer. Min motion kan därför förefalla överflödig och en debatti frågan nu inte påkallad. Jag vill ändå ta av kammarens lid ianspråk för en Inkomstbeskattningen i samband med barnpension kommentartill motionen och behandlingen av del skatteproblem den handlar om. Motionen syftar till att undanröja en orättvisa ibeskattningshänseende mellan barnpension och underhållsbidrag ellerbidragsförskott. Den berör alltså vårt pensionssystem och vårt skattesystem,två stora, komplicerade delar av vår lagstiftning som är svåra för bådeallmänheten och ledamöter att sälla sig in i och svårhanterliga närdet gäller alt få till stånd den minsta förändring. Efter många års behandlinginom ulredningskommiltéer kan ett välgrundat ändringsförslag av olika orsakerlätt hamna på sidan, särskilt om det inte berör centrala delar av givnautredningsuppdrag. skalteutredning behandlade frågan ombeskattningen av barnpension och sade sig ha övervägt all lägga ett förslagmen avstått med hänvisning till förestående utredning inomensamförälderkommitlén. De under föregående väckta motionerna har påförslag av skalleul-skoltet överlämnats till pensionskommitté. Ingenav dessa kommittéer torde se det som en central uppgift att särskilt beaktaskattesituationen för feriearbetande ungdom med barnpension. Låt mig uttryckaförhoppningen att detta inte skall medföra att dessa ungdomars problem hamnarvid sidan om kommande utredningsförslag eller vidarebefordras till en nyutredningskarusell, Skatleutskotlet har i sitt betänkande redogjort förgällande bestämmelser, och man säger; "Till följd av reglerna om extraavdrag blir inkomst som består endast av folkpensionsförmånerna och visssidoinkomst i praktiken undantagna från beskattning. Rätt till extra avdragföreligger om den skaltskyldiges inkomst till inte obetydlig del utgjorts avfolkpension. Som folkpension räknas därvid inte barnpension." Denna redovisning borde, tycker jag, ha lett utskottetstankar till en enkel provisorisk lösning av ifrågavarande problem, nämligen denatt utskottet kunde som sin mening ge regeringen till känna alt barnpensionbeträffande rätt till extra avdrag bör behandlas som folkpension. Eftersom mittmotionsyrkande inte hade denna utformning kan en sådan lösning nu inteaktualiseras. Jag hoppas därför alt frågan far en permanent lösning.Jag har för dagen inget yrkande. ERIKWARNBERG (s): Jag vill bara helt kort säga alt vi inomskatteutskottet inte är negativa till den framställning som gjorts. Men vianser att frågan om beskattning av barnpensionerna, som ändå är en form avefterlevandepension, på något sätttör kunna ut i samband medbehandlingen av andra efterlevandepensioner. Eftersom vi har en utredning som sysslar med dessafrågor och eftersom vi har överlämnat likartade motioner tilldenna utredning anser skatteutskottet att vi inte skall sakbehandlafrågan, utan all vi skall ta ställning till den när vederbörande utredning blirfärdig med sitt material. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. 1979/80:23med anledning av propositionen 1979/80:6 om uppgifteroch organisation, m. m.. såvitt avser fråga om inrättande av ett institutför psykosocial miljömedicin, jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Föredrogs socialutskottets belänkande 1979/80:25 medanledning av i propositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller m. m,och internationell samverkan jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. Regeringen hade i propositionen 1979/80:100 bil. 8() under punkten A 4 (s. 25) föreslagit alt tillExtra utgifter för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1480 000kr. Från anslaget utgick bl. a. bidrag till olika pensionärsorganisationer. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen /80:500 av m. fl. (vpk), vari föreslagits attriksdagen under A 4. Extra utgifter beslutade anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp av . alt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionen 1979/80:500 till Extra utgifter för /81anvisade ett reservationsanslag av . (vpk): Egentligen borde man ställa frågan: Vad harutskottet emot pensionärsorganisationerna eftersom dessa ur bidragssynpunklbedöms annorlunda än övriga bidragsberätligade organisationer? Jämförelser kangöras med ungdomsorganisationer, idrollsorganisalioner, trossamfund,nykterhelsorganisationer, handikapporganisationer m.fl,, som får helt Jag är naturligtvis inte ute efter alt bidragen till andraorganisationer skall minskas, och det är inte hellerpensionärsorganisationerna. Men vi menar att del är rimligt attpensionärsorganisationerna ur bidragssynpunkl blir något så när likställda medandra organisationer. Utskottet upprepar nu vad som förut framhållits, att denverksamhet som pensionärsorganisationerna bedriver är av stor betydelse för deäldre. Detta tycker vi borde avspegla sig i en ökad vilja att ekonomiskt satsapå deras organisationsverksamhel. Visst ordnas det en del aktiviteter genom samhällets ochkommunernas försorg, men pensionärsorganisationernas aktiviteter är ett viktigtkomplement, inte minst genom den uppsökande verksamhet som pensionärsorganisationernabedriver. Denna form av närkontakt bygger pä personlig kännedom om de äldresförhållanden, behov och önskningar. Verksamheten kan beslå av olika delar:systematisk telefonkontakt, anordnande av utflykter, erbjudande av passandeunderhållning och myckel annat som kan bryta den isolering som många känner ochsom pensionärerna själva ofta inte förmår bryta. Forskare har påvisat hur viktigt del är med aklivilelsfrämjande åtgärder . Olika former av motion har sin givna betydelse,men det har också kulturella aktiviteter av olika slag som studier ochföreningsverksamhet. Antalet pensionärer ökar starkt ,och del är då viktigt att kontaktverksamheten fungerar och att så många sommöjligt nås och ges tillfälle till den gemenskap som en pensionärsorganisationinnebär. Många intressen är säkert gemensamma och kan bäst tillvaratas i engemensam organisation. I föregående års debatt med anledning av en vpk-motion medliknande krav sade utskottets talesman: "När det gäller bidrag måste mangå in och se på vad bidragen används till. Hur mycket det är per medlem osv.har i det fallet inte så stor betydelse. Del är verksamheten som har betydelse- den verksamhet som måste stödjas."