prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Över huvud taget framkommer i betänkandeten syn på den enskilde studerande som individ och en vilja all underlätta förhonom eller henne atl lyckas i sina studier, någol som indirekt också färpositiva ekonomiska konsekvenser för samhället. Jag har förståelse för alt utbildningsministern i vissafall dock bara har kunnat avisera tekniska förbättringar av olika slag. Diträknar jag de ändrade reglerna för hur kompletteringsbetygen skall räknas, menjag vill här beklaga alt inle utbildningsministern har tagit steget fullt utoch också medgivit all kompleiteringsbeiyg som ger särskild behörighet skallkunna höja betygs-medelvärdet. Jag är glad över all föreningsmeriler nu förhoppningsviskommer atl förpassas ur meritvärderingen. Del är betecknande atlsocialdemokraterna i sin reservation inle har funnit någol annal skäl för sinönskan alt de skall vara kvar än atl man ännu har för liten erfarenhet.Erfarenheten har ju tydligt visat att föreningsmerilerna missgynnat kvinnornaoch all de givit möjlighet till taktiska föreningsaktiviteter, som i vissa fallskulle fåll den mest förhärdade föreningsmänniska all baxna. 's Gustafssonsexempel pä de olika bedömningar som har gjorts av iniagningsnämnden och avregeringen visar just hur svårt del är alt fastställa vad som skall varapoänggivande. Självfallet är jag också glad över all ett enigt utskotthar tillstyrkt min motion om att ingen skall behöva ul mer än tvågånger. vill jag säga. herr talman, all det måste finnasen övergångstid för införandel av nya bestämmelser, eftersom dessa inle fårdrabba dem sorn nu är i gång och planerar sina studier. Det kan naturligtvisdiskuteras hur lång en övergångstid bör vara, men jag hoppas alt man ipropositionen har kommit fram till rikliga bedömningar. Det är emellertid inteorimligt atl länka sig atl del inte kommer atl dröja så länge innan reglerna pänytt kommer alt förändras. Jag syfiar då pä de konsekvenser somgymnasieulredningens förslag kommer alt fä när de sä småningom kommer allresultera i en förändring av gymnasieskolan. Enligt direktiven lillgymnasieutredningen skall vi särskilt beakta sambandet mellan gymnasieskola ochhögskola. Del är givetvis för tidigt alt nu vela något om hur förslaget en gängkommer all se ul, men sä mycket torde vara säkert, atl bl. a. frågan ombehörighet för olika utbildningslinjer vid högskolan kommer all påverkas avvårt förslag. Så myckel inom svensk utbildning har förändrats under desenaste decennierna. Den starka kvantitativa ökningen av utbildningsutbudet haribland skapat svårigheler all behålla en god kvalitet i utbildningen. För ossmoderater har del varil angeläget atl förbättra kvaliteten på allautbildningsområden. Del är nödvändigt för atl vi skall kunna hävda oss i Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Reglernaför tillträde ull högsko-leutbddning dagens ochframlidens internationella utveckling. Vi har med glädje kunnat konstatera atlen alll större andel ungdomar skaffar sig gymnasieutbildning, och än fler blirdet efter förra veckans riksdagsbeslut. Också högskolan har nätt ul lill nyagrupper, och inle minst satsningen pä enstaka kurser har visat sig vara ettutomordentligt medel därför. En förutsättning för en kvalitativ god utbildningär atl de studerande ges goda förutsättningar att genomföra sina studier på ettframgångsrikt sätt. De nya reglerna för tillträde lill högskolan ökar dessamöjligheler. Utformningen av den framtida gymnasieskolan rnåste ha samma syfte,som den i ökad grad skall kunna göra de unga medvetna om arbetslivetskrav. Herr talman, jag har inget annat yrkande än om bifall lillulbildningsutskollets hemställan i dess helhet. LARSGUSTAFSSON (s) replik: var glad över - som honuttryckte del - att fått sådant gehör hos den samladeborgerligheten. Jag förslår atl hon är glad över det. Del skall bli intressantalt höra vad har atl säga om glädje. Honhar ju möjlighet atl uttala sig om den. säger atl hon är förvånad över allsocialdemokraterna bara tagit upp två aspekter i sin reservation. Ja, men detär ju bara tre ting som vi skall besluta om, nämligen den provisoriskauppgången frän lill , arbetslivserfarenhetens minskade vikt ochborttagandet av föreningsmerilerna. När det gäller alla andra aspekter aviserar juutbildningsministern i propositionen atl han skall be UHÄ utreda dem. Jag utgårifrån atl dessa frågor kommer tillbaka så att del blir anledning att diskuteradem . Detta är del enkla skälet till atl vi nu reserverar oss påenbart två punkter. är myckel kategorisk när hon talar om allföreningsmeriterna missgynnar kvinnorna. Ja, det kan ju tyckas så, men det ärinle oemotsagt. Som jag sade i milt inledningsanförande finns delade meningar,men det finns framför allt olika data om detta. Vi menar att det har gäll . Om man nu kankonstatera att kvinnorna i några avseenden har missgynnats på vissautbildningslinjer på denna korta tid, är della ju någol som kan ändra sig säsmåningom. Vi vill betona detta och menar alt det kunde vara bra atl vänta ochse om det verkligen är etl förhållande alt kvinnorna missgynnas. Blirdel så, får man ta det under övervägande. Jag läste ju upp en katalog över fall där UHÄ avslagitföreningsmerilerna. Katalogen visar en ganska likartad bild. Jag menar altregeringen borde ha hjälpt UHÄ och ställ på UHÄ:s linje i stället för alt gåmed på dessa livelaktiga meriter. Det hade varit en praktisk handling för allgöra meritvärderingen användbar. betonar de negativa konsekvenserna avarbetslivserfarenheterna och finner dem allvarliga. Etl av skälen är atlmedelåldern har För min del ser jag del inle som elt fel att medelåldernökar. Del är inte säkert alt delta är en belastning för detta syslem. Den sociala snedrekryteringen, lill slut. att den inle har ändrat sig. Men det är inte så underligt. Man kan intebegära att en sådan faktor skall ändras på en sä kort lid. Återigen:Utvärderingen bygger ju på erfarenheterna från endast tvä läsår. Socialabakgrundsdala ändrar man inle pä så lätt, vilket jag tycker alt även IngridSundberg borde ha insett. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning (vpk) replik; Glädjen slår verkligen högt i tak hos IngridSundberg. Upprepade gånger uttryckte hon sin förtjusning över den härpropositionen. Det visar mycket klart vem som för befälet pä skolområdet inomden borgerliga regeringen. Som konstaterar har på punktefter punkt fått sina krav tillgodosedda, krav som åtminstone så sentsom motsatte sig. a. upp den fråga som jag särskiltframhöll i mitt tidigare inlägg, nämligen den sociala snedrekryteringen. Honanförde atl denna inle förändrats vid de spärrade utbildningarna under de årsom gäll sedan reformen genomfördes. Men delta skall väl inte tas till inläktför att ytterligare försämra den sociala snedrekryteringen lill arbetarklassensnackdel. Det är de faclo vad propositionen innebär. Vidare anklagade debattörer för atl inte känna till kvotgruppsindelningen. Visst kännervi till den, men del är inte den som är intressant i sammanhanget. Detintressanta är - vilket också har framhållits i debatten - atlbetygen nu får större vikt i förhällande till arbetslivserfarenheten. INGRIDSUNDBERG (m) rephk: Till : Den socialasnedrekryteringen kan vi i första hand råda bot på genom atl öka antaletantagningar av sökande till högskoleutbildning som inte hargym.nasieutbildning. De söker inle i kvotgrupp I eller II utan i kvotgrupp III eller IV. Av UHÄ:s uppgifter kan vi konstatera atl av deantagna utgörs av sökande som har gymnasieutbildning. I vad mån någon sorts social fördelning inom den gruppen och menar alt de som hargymnasieskola plus arbetslivserfarenhet skulle komma från en lägre socialgruppmedan de som saknar arbetslivserfarenhet skulle tillhöra en högre, så vill jagsäga att det faktiskt inle finns någon sådan social korrelation. Sedan vill jag säga lill alt del tyvärr inle är så all del är föreningsmerilerna isig som har givit poäng, utan del är intygen om vilken föreningsaktivitet somden sökande har bedrivit som har varit avgörande. Jag tror alt både LarsGustafsson och jag har sådana kontakter med ungdomar all vi är medvetna om hursådana här intyg har tillkommit, hur de har fabricerats oeh författats, och atlde har bedömts olika av antagningsnämnderna resp. regeringen. Del är inle imånga 7 protokoll 1979/80:166-167 Reglerna för tillträde till högskoleutbildning fall somde sökande helt ärligt har lämnat bevis på den verksamhet de ägnat sig ål. Min förvåning över atl socialdemokraterna inle avgivitfler reservationer beror givelvis på alt de vid den tid då jag var ledamot avutskottet förfäktade alt högst borde gå direkt till högskolan frängymnasiet, och har man gått med på . Jag minns hur vi stred för att fäigenom de , vilket då blev utskottets förslag. Jag vill också tillägga alt propositionen innehåller meraän dessa tre konkreta förslag. Även sådana förslag som utbildningsministernaviserar i propositionen brukar ju kommenteras från socialdemokratiskt håll,och jag konstaterar all man nu inle har gjorl del vare sig i form avreservationer eller i form av inlägg här i kammaren. LARSGUSTAFSSON (s) replik: Låt mig först - med anledning av del allrasista som sade - för tydlighetens skull säga att vi till i dagtagit ställning till de konkreta punkter som kommer all bli föremål för beslutoch inle någonling annal. Ta inle vår tystnad på andra områden till intäkt föratl vi släller upp på de tankegångarna! Vi vet ju ännu inle rikligt vad detblir av dem. talar om all vi gått med pä en ökning från15 % till . Ja, det medges. Sådana här procenttal är alltid höftningar. Vårhöftning den gängen - - möttes av andra höftningar. Vi gjorde enkompromiss i utskottet och landade på . har utvecklingen gått därhän atlsiffran för direklövergång faktiskt är . Vi tyckte inle alt vi dähade anledning all gå emot delta förslag. Om det är så som föreställer sig när delgäller intygen och om UHÄ avstyrker - varför har då regeringen konsekvent gåttemot UHÄ oeh tillstyrkt? Då har i varje fall inte regeringen hjälpt till altsanera den här verksamheten! Sedan för andra gängen till den sociala snedrekryteringen!Del är ju inte så atl man ändrar pä den på sä här kort lid, Del är inle baraanlagningsbeslämmelserna som inverkar på den. Det finns en rad andra faktorerrunt den högre utbildningen och runt om i samhället som är vikliga i deltasammanhang. Det måste man väl ändå komma ihåg, . säger i en annan polemik all man kanskeskulle kunna öka intagningen till högskolan eller hur orden föll. Man vill nuändra bestämmelserna så atl de något yngre eleverna gynnas på de något äldreelevernas bekostnad. Det dilemmat kan man bara lösa genom att öka antaletplatser i grundläggande högskoleutbildning, så all både de något äldre och denågot yngre får plats. Då kommer urvalsmekanismen inte alt fä effekt så . Men, , hur är del med det? Ibudgetpropositionen fick vi vela atl den borgerliga regeringen icke var benägenall öka resurserna lill grundläggande högskoleutredning. Alla förändringar därskulle göras genom omprioriieringar inom den befintliga ramen. Man har alltså inlevarit villig atl öka dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen, och det är bara på den vägen man kan klara dilemmat atlinte missgynna någon grupp närman ändrar aniagningsbestämmelserna. Men den lösningen har tydligen inteföresvävat regeringen, och inle heller. (vpk) replik: Jag skulle vilja uppmana altläsa propositionen ordentligt och lyssna på vad som upprepade gånger framförts,inle bara här i kammaren utan också av grupper utanför delta hus. Det faktumatt betygen får större vikt i förhållande fill arbetslivserfarenhet kommer påsikt atl gynna de redan privilegierade. Men det är ju och har alllid varilmoderaternas politik, så del är inle ägnat alt förvåna atl del är bra. Del är kanske inte heller att förvänas över men däremot attbeklaga att del nu också är hela regeringens politik. () replik; Även om dimensioneringen av högskolan ökade,säger det inle i sig alt fördelningen mellan de olika kvolgrupperna skulleförändras. av ökningen skulle då kunna komma kvolgrupperna III och IV lill godo. Däremot finns del skälatt betona del värde som ligger i de enstaka kurserna, lill vilka icke sådanhär prövning sker. Jag tycker inte vi skall glömma bort det i diskussionen. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning CHRISTINAROGESTAM (c); Det är ingen hemlighet här i kammaren alt dei regeringen ingående partierna har olika uppfattningar i vissa frågor som rörhögskolan. För oss inom har tvä utgångspunkter varit vägledande förställningstagandena. Vi har haft målsättningen alt öka den geografiskatillgängligheten och all öka möjligheler för nya grupper att få tillträde lillhögskolan. Med del som utgångspunkt har vi deltagit i arbetet med atl reformeraoch förändra högskolan och högskoleutbildningen. För oss har det varit viktigare att nä praktiska resultatän all hårdra en principiell uppfattning. Det har gjort att väg ihögskolefrägor i vissa debatter har beskrivits som ganska krokig - det ärriktigt att vi genom årens lopp har deltagit i kompromisser av olika slag. Men det är med tillfredsställelse vi noterar altregeringen nu inle har lagt fram något förslag om att ändra beslutet omtotaldimensionering av högskolan. Del är en förutsättning för att kvaliteten påundervisningen skall kunna upprätthållas. Spåren frän den fria sektorns tidförskräcker. Del är också en förutsättning för att det skall finnas möjlighetatt göra satsningar -inom de begränsade ekonomiska ramar som kommer att gällaför budgetarbetet - pä de mindre högskolorna. Del är inle minst de mindrehögskolornas utbud av enstaka kurser som är inkörsporten tillhögskolestudier för många nya och fill åren litet äldre studerande. Enligl vår uppfattning är del alltså viktigt ochnödvändigt atl i höstens budgetarbete prioritera anslaget lill enstaka kurser. Betänkandenr 36 frän utbildningsutskottet behandlar reglerna för tillträde Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Förslagen från regeringen om ändringar i reglerna grundar sig på enuppgörelse efter ingående diskussioner mellan regeringspartierna. En del i denuppgörelsen var alltså atl den fria sektorn inte skulle återinföras. Det är angelägel atl direktövergängen från gymnasieskolanlill högskolan underlättas. Det sätt som del tidigare riksdagsbeslutet hartillämpats på i praktiken har gjorl del svårt, och svårare än avsikten var, förgymnasister all komma direkt in i högskolan. För många ungdomar ärdetvisserligen positivt atl ta elt mellanår och får erfarenhet frän enarbetsplats. Men avsikten har ändå varil atl det skulle vara möjligtför en relativt stor grupp all gå direkt. Därför är de föreslagna åtgärderna påkort och litet bra. Föreningsmeriternas vara eller icke vara är en gammaldiskussionsfråga. Vi har inte ändrat vår principiellt posiliva inställning lillföreningsaktiviteter och värdering av dem som en merit. Vi menar fortfarandealt det åren positiv oeh viktig erfarenhet. Men i den uppgörelse som träffatsmellan partierna har vi accepterat all de tas bort som poänggivande merit efteren övergångsperiod. Del viktiga argumentet för oss har varil UHÄ:s redovisningav de stora praktiska problem som funnits i tillämpningen av gällande regler,svårigheten alt värdera olika intyg, som inte minst belyste isitt inlägg, och i viss mån också det fusk som har förekommit. När del gäller reglerna för tillgodoräknande avarbetslivserfarenhet kan jag i stort sett hänvisa till vad i sitt anförande. Men låt mig därtill lägga att förslaget innebär ensänkning av poängen med 0,3. Del är knappast en dramatisk sänkning. Tiden harsänkts från fem lill , sä man kan också beskriva den här ändringen så allarbetslivserfarenheten ges en högre poäng per tidsenhet. Vi menar alt del inleär så stor skillnad mellan de erfarenheter man fär frän arbetslivet under femär och de man får . Den slora skillnaden är den mellan alt ha varitute och jobbat några månader och alt ha varit ute . , herr talman. Det har ännu inte gäll sä många ärsedan högskolereformen trädde i kraft. Den utvärdering som gjorts hargett oss information om vissa saker, om annat vet vi fortfarande alldeles förlitet. Till det senare hör hela studerandeslrukturen på de enstaka kurserna påde nya orterna. Därför är det viktigt atl arbetet med att utvärdera reformengår vidare. Men att utvärderingsarbetet skall fortsätta får inlehindra alt vissa förändringar görs. Alla lycks vara överens om viklen av atlsäkra elt högre procenttal när det gäller direktövergången. Borttagandet avföreningsmeriterna och den förändring av poängvärdet förarbetslivserfarenheten som förslås är trots allt smärre förändringar isystemet. De dramatiska förändringar som , och tydligen ocksåIngrid , tyckte sig se, kan jag definitivt inle finna, varken ipropositionen eller i utskottets belänkande. Jag yrkar bifall till ulskotlels hemställanpå samlliga punkter. LARSGUSTAFSSON (s): sade atl den lilla listasom jag läste upp visade pä svårigheterna alt bedöma föreningsmeriter. Jag vetinte om den gör del i och för sig. Listan var ju ganska enlydig. UHÄ hade helatiden underkänt föreningsmerilerna. men regeringen hade godkänt dem,alltså underkänt UHÄ. När det är svårigheter atl bedöma en sak är inle mönstretsä här symmetriskt. Delta lyder på någonting annat än svårigheter atlbedöma och vad det är lämnar jag åt och andra att funderaöver. Men just denna lista och dessa exempel lyder inte på svårigheter- alt definns, det vet jag ändå. Denna lista lyder på någonling helt annal. Det tjänar kanske inte mycket lill att fortsätta debatteradetta med utgångspunkt i del som sade. Det är tydligt, bådeav det som stod i del pressmeddelande jag citerade ur förut och av delChristina Rogestam sade , att del förekommer en kohandel inom regeringendär man köper och säljer. Och del viktigaste köpslåendet har alltså gälltföreningsmeriter och det fria områdel. Om jag skall göra en värdering vill jag säga atl detnaturligtvis är bra atl del fria områdel inle återinfördes. Som jag sade i entidigare debatt får vi väl skicka en tacksamhetens tanke lill , somlyckades hålla undan så all inte det fria områdel kom tillbaka. Det är möjligtatt detta offer av föreningsmerilerna då hellre fär las än atl få tillbaka detfria områdel. kunde också göra så att man här i kammaren argumenteradeoch voterade efter sin principiella övertygelse. Men del är tydligen inle denprincipiella övertygelsen man går efter utan någonting annat, och då fårvi väl nöja oss med det. Det är en stor skillnad mellan del förslag som föreliggerhär och vad t. ex. i - som kännerväl lill - sade då de yttrade sig över detta. Då var föreningsmeriter mycketbra, och man var inte beredd att avskaffa dem. Man var inte beredd atl ändraarbetslivserfarenheten. Man tyckte atl det var för tidigt att över huvud tagelgöra någonling, och jag instämmer i den uppfattningen. Jag tycker i motsatstill fortfarande atl det är för tidigt all ändra de här sakerna . Man borde skaffa sig bättre underlag. Det talas väldigtofta om alt man skall ha elt bra underlag innan man fattar beslul om saker ochting, och det gäller i särskilt hög grad pä de komplicerade områdena som rörtillträdes-regler. Just på grund av att den ena delen är så beroende av denandra borde man skaffa sig etl bra underlag. Del finns tekniker genom vilka mankan jämföra existerande regelsystem med olika tänkta nya system för att utrönavilken inverkan sådana system har pä de grupper som söker lill högskolan. Detborde man ha gjort, för det är viktigt. Dessutom vill jag tillägga alt man borde ha sett lill alldet finns andra sociala bakgrundsdala om de studerande än de som ärtillgängliga. Det är först när också sådana finns som man kan göra vettigabedömningar av hur Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Reglerna för tillträde till högskoleutbildning det ena antagningssystemet slår gentemot del andra, inte minst fränsocio-ekonomiska synpunkter. Överläggningen var härmed avslulad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionerna 527 och 2035 av m. fl. i motsvarande delar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller ulbildningsutskolletshemställan i betänkande36 mom. 1 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 527 och 2035 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Ja - 294 Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. : Propositioner ställs förstbeträffande avslag på propositionen såvitt avser tillgodoräknande avföreningsmeriler och därefter i fråga om mom. 3 i övrigt. Avslag på propositionen såvittavser 1 i o d r ;i k -nande av föreningsmeriler Propositioner gavs på bifall lilldels utskottets hemställan, dels reservation 1 av m. fl, imolsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande36 mom. 3 beträffande avslag på propositionen såvitt avser tillgodoräknandeav föreningsmeriter rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DåStig Alemyr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 155 Nej - 155 Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner dels pä återförvisning lill utskottet avärendet i denna del, dels på avgörande, och förklarades den senarepropositionen vara med övervägande ja besvarad. begärdeemellertid votering, varför följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes; Den som vill alt kammaren skall avgörautbildningsutskottets hemställani belänkande 36 mom. 3 beträffande avslag pä propositionen såvittavser tillgodoräknande av föreningsmeriler röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om minsthälften av de röstande rösiar nej har kammaren beslutat atl ärendet idess helhet skall återförvisas till utskottet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av de röstande ha röstat för bifall lillja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 155 Nej - 155 Kammaren hade alltså bifallit återremissyrkandet. 1979/80:29angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1979/80:37 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 9 Anslag till Föredrogs näringsutskoltets betänkande 1979/80:74 medanledning av förnyad behandling av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslagtill jämte motioner. I betänkandet NU 1979/80:54 behandlade näringsutskoltetdels proposi- tion 1979/80:100 bil. 14 () i vadavsåg anslag fill , dels motioner i ämnen med anknytning tillkonsumentverkets verksamhet. Vid karnrnarbehandlingen av betänkandet den 29maj 1980 beslöt atl återförvisa ärendet till utskottet. Utskottet - som tagit upp delåterförvisade ärendet till ny behandling -hemställde atl beslutade i enlighet med utskottetshemställan i belänkandet NU 1979/80:54 (mom. 1-6, s. 26). Reservation hade avgivits av , , , , och (alla s) i enlighet med reservationen i betänkandet NU 1979/80:54 (s. 26 f.). I belänkande 1979/80:54 hemställde näringsutskoltet 1. beträffandeanslag lill för förvaltningskostnader atl med bifalltill proposition 1979/80:100 bil. 14 punkten D 4 till : Förvaltningskostnaderför /81 anvisade ett förslagsanslag av . 2. beträffandeuttalande om konsumentpolitikens inriktning atl skulle avslå motion1979/80:975, 3. beträffandekompetensfördelningen mellan och andra myndigheter atlriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1410.