prot · G309160 · 1979-12-31 00:00:00 — beträffandefrågan om central samordning av smittskyddsfrågor att med anledningav propositionen som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförti frågan. organisation, m. m. 1. beträffande sammansättningen av verksstyrelsen m. m. avRune (), (), (), (), () och () som ansett alt utskottetunder 13 bort hemställa 8 protokoll 1979/80:160-161 organisation, m. m. alt med bifall lillmotion 1979/80:78 skulle.avslå propositionen i här aktuell del, 2. beträffande inrättande avett läkemedelsverk av , och (alla rn) som ansett att utskottet under 15 bort hemställa att rned bifall lill motion 1978/79:721 delvis,motion 1978/ 79:2319 yrkande 5 och motion 1979/80:61 samt med avslag påpropositionen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförti frågan, 3. beträffandeläkemedelsnämndens ställning nt. av , och (alla rn) som ansett atl utskollet under 18 bort hemställa alt med bifall lill motion 1979/80:62 skulleavslå propositionen i här aktuell del. Till betänkandet hade fogats etl särskilt yttrandebeträffande avveckling av länsläkarorganisationen av (). Översiktlig planering och tillsyn bör enligtpropositionen orn uppgifter och organisation vara myndighetenshuvudsakliga uppgift. skall tillse att statsmaktens intentionerbeträffande sjukvård och socialtjänst fullföljs. Genom den stigande kompetensenhos kommunala och landstingskommunala organ kan emellertid vissa uppgifteranförtros ät dessa utan att behöver utöva detaljerad inspektionoch tillsyn. skall heller inte enligt förslaget ifortsättningen utöva egen forsknings- och utvecklingsverksamhet men väl kunnainitiera sådan. Utskottet har i väsentliga drag följt förslagen ifolkpartiregeringens proposition, men undanlag finns. Jag vill beröra någraområden, där utskottet ansett atl man bör gå mera försiktigt fram, avsällabättre lid för överväganden eller genom ytterligare utredning överväga om ändåinle del bästa resultatet uppnås genom bibehållen central styrning ellerbibehållet statligt huvudmannaskap. Sålunda föreslås i propositionen en decentralisering avhuvuddelen av beredskapsplaneringen på hälso- och sjukvårdens område. I principställer sig utskollet bakom tanken all personalplanering, materiel- ochförsörjningsberedskap m. rn. för sjukvården i krig skall kunna föras över lillsjukvårdshuvudmännens ansvarsområde. Utskottet förutsätter emellertid atl denkommitté som skall genomföra omorganisation i sitt arbete pådetta område tar hänsyn lill den ställning kan komma all ta tillförslag grundade på utredningen om sjukvården i krig. Utskottet ansluter sigdärmed i huvudsak till försvarsutskottets yttrande i denna fråga ochtillgodoser därmed i huvudsak kraven i den moderata motionen 1979/80:57. Ställningstagandet bör ge organ förberedskapsfrågor en tidsfrist, under vilken de nämndadecentraliseringsålgärderna kan förberedas i samråd med sjukvårdshuvudmännen.Utskottet ger också uttryck för uppfattningen all beredskapsuppgifierna är enviktig del av ansvarsområde och för all detta bör återspeglasi verkets organisation, bl. a. genom en bättre anknytning till den fredsmässigaplaneringen. Likaså har socialutskottet visserligen följtpropositionsförslaget och förordat indragning av , , som självständig av regeringen utsedd nämnd. Utskottethar dock tillgodosett det väsentligaste kravet i min motion 1979/80:58 angåendeNLV:s ställning och uppgifter, då utskottet uttalar all en decentralisering avläkarnas specialist-och vidareutbildning till sjukvårdshuvudmännen inle kanske. är ett litet land, och vad gäller vidareutbildning på en såkvalificerad nivå som det här är fråga om tillvaratas våra samlade resurserbäst genom en central planering och samordning. Ett nära samråd förutsättsockså även i fortsättningen ske med centrala ulbildningsinstanser, såsom demedicinska fakulteterna, UHÄ och läkarnas egna fackliga och vetenskapligaorganisationer. En central instans - om än underordnad - kanbäst tillvarata den kompetens och de utbildningsresurser som finns samt följautvecklingen på elt sätt som bäst gagnar hela landet. På ett annat område har utskottet ej följt propositionensinriktning. Det gäller förslaget om ändrat huvudmannaskap och ansvar inomrättspsykiatrins område samt vad gäller statens rätlsläkarslationer ochorganisationen för rättsmedicinsk serologi och kemi. Utskottet ger med anledningav propositionen samt motionerna 1979/80:60 av m. fl. ochtrepartimotionen 1979/80:854 med Anna-Grela Skantz som första namn regeringentill känna, att ökad klarhet angående rättspsykiatrins uppgifter bör vinnas ochatl en förutsättningslös utredning angående det rättsmedicinskaundersökningsväsendets organisation bör göras innan man tar ställning tillnågra förändringar på dessa områden. På samma sätt tillgodoses en moderat motion angåendesocialstyrelsens uppgifter genom all ulskotlet ställer sig negativt till atlulan vidare överföra cancerregistret, de medicinska födelsemeddelandena ochannan central statistik till del nyinrättade rniljömedicinska laboratoriet. Bl.a. torde upprätthållandet av kvaliteten på primäruppgiflerna underlättas genomdet samspel mellan sjukvårdshuvudmännen och som är naturligt.Registrens neutrala tillgänglighet för forskning torde också kunna garanteras,om de finns hos en statlig myndighet. På etl par andra punkter har vi moderater i utskottet dockej kunnat vinna gehör för våra ståndpunkter utan tvingats reservera oss. Bådareservationerna gäller läkemedelsområdet. Enligl samstämmiga uppgifter, även från avdelningens egenpersonal, fungerar inte på etttillfredsställande sätt. Den fortlöpande bevakningen av inrapporteradebiverkningar släpar organisation, m. m. organisation, m. m. efter.Ännu allvarligare är emellertid situationen beträffande läkemedels-kontrollensuppgifter då det gäller registrering av nya läkemedel. Resurserna för dennaverksamhet, sorn finansieras genom avgifter frän läkemedelsindustrin, harunder femlondubblals! Trots detta ökar ärendebalansen, ochgenomsnittstiden för registrering av elt läkemedel i är - i denövriga västvärlden är den etl eller tvä är. Del finns ärenden som efter nio årännu inle är avgjorda. Läkemedelsindustrins årsavgifter har under 1970-talettreltiofaldigats, och avgiften för alt i hålla ett läkemedel med tvåberedningsformer registrerat är . Delta kan jämföras med t.ex. . Den svenska läkemedelsindustrin är en viktigexportindustri, och svensk läkemedelstillverkning och forskning ärinternationellt sett av mycket hög klass. Hemlandsregislrering är oftast enförutsättning för registrering på exportmarknader, och del säger sig självt attdel är till betydande nackdel för svensk industri atl handikappas av de långaoch osäkra registreringstiderna -utländska konkurrenter hinner under liden gåom och ta marknaden. Det största problemet är dock givetvis all sjuka människoribland onödigtvis undanhålls nyupptäckter inom detta snabbt rörligaområde. Hur fort utvecklingen har gäll kan exemplifieras genom följande: År1976 upptog av alla recept läkemedel som var helt okända bara 15 ärtidigare. Inle minst på cancerbehandlingens och reumatologins område väntar f.n. utomlands registrerade och använda - i något fall även svensktillverkade-preparat på att få komma även svenska patienter lill godo. Läkemedelskonlrollulredningen framlade 1978 etl detaljeratförslag lill effektivisering av läkemedelskonlrollen. I enlighet med dettaförslag bör enligt vår mening sådana organisatoriska förändringar vidtas, atlstramare handläggningsrutiner, ökat internationellt samarbete, möjligheter altfastare knyta kvalificerad personal till läkernedelsavdelningen och där behålladen samt minskat byråkratiskt beroende av kan uppnås. Utskottet instämmer också i dessa synpunkter - utom då detgäller den sista, atl man skall minska det byråkratiska beroendet avsocialstyrelsen. skrivning förordas i slället att samröretmellan läkemedelsav-delningen och resten av "utvecklas ochförstärks". Redan poängterandet av att uppgifter i framlidenskall vara översiktligt planerande och all verket ej skall syssla med egenforskning eller eget vetenskapligt utvecklingsarbete, liksomläkemedelsavdelningens geografiska förläggning till , borde göra klartalt avdelningens uppgifter är väsensskilda från resten av socialstyrelsensverksamhet. Den klart vetenskapliga karaktären och de intrikata detaljfrågornapä etl speciellt område gör ett samarbete med t. ex. vetenskapligainstitutioner och med dem som bedriver medicinsk forskning lika självklart somsamarbetet med . Elt självständigt verk skulle i väsentligafrågor kunna upprätthålla ett fullgott samarbete rned ulan altstyrelsens topptjänstemän skulle behöva göra dagliga turer mellan ochUppsala för att upprätthålla de rent byråkratiskt motiverade kontakter som ettunderställande av läkernedelsavdelningen under förvaltninginnebär. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservation 2. , slutligen, tillkom 1968, delvis som ettresultat av kraven på ökad säkerhet i läkemedelslagsliftningen bl. a. tillföljd av neurosedynkatastrofen. Som en av regeringen tillsatt nämnd med egetbeslutsansvar har den som medarbetare kunnat locka högt kvalificerad expertispå läkemedelsområdet, och svensk läkemedelslagstiftning har blivit ettinternationellt föredöme. WHO och EFTA har i sin grundläggande syn påansvarsförhållandena vid produktion, hantering och värdering av läkemedelanvänt den svenska modellen för läkemedelslagstiflning sorn norm. Del voreenligt vår mening olyckligt alt frånta läkemedelsnämnden dess självständigarätt att fatta beslut, dess av alla intressenter på läkemedelsområdet oberoendeställning och dess möjlighet att just genom sitt stora ansvar och sinbeslutanderätt till sig rekrytera de yppersta av experter. De moderataledamöterna har i utskottet reserverat sig till förmån för ett bibehållande avläkemedelsnämndens självständiga ställning, och jag ber, herr talman, att fåyrka bifall även till reservation 3. Jag vill också utan alt utveckla motiveringen härför- delkommer andra talare att göra - yrka bifall lill reservation 1. Frågan orn organisation ochfunktion är av utomordentligt stor betydelse för del framtida socialpolitiskaarbetet och därmed också för hur den socialtjänstlag som för en kortstund sedan antog skall kunna fungera. Förändras uppgifterna, är del viktigt att se lill allorganisationen ändras därefter. Det är också viktigt att ett ämbetsverk inte ärstörre än att de personer som har hand om ledningen också helt kan greppa omverksamheten och dess innehåll. Från den synpunkten anser jag det föreliggandeförslaget om en bantning av organisation vara mycketvärdefullt. Jag skall kortfattat beröra tvä centermotioner som harbehandlats i detta betänkande. Den första är motion nr 2114 av ThorbjörnFälldin m. fl., som väcktes vid /79. Det är mest fråga omåtgärder på det förebyggande planet. Som framgår av motionen, oeh som ocksåredovisats i utskottsbetänkandet, kräver vi etl nytänkande inom social- ochmiljöpolitiken för alt inte den nuvarande negativa utvecklingenfortsättningsvis och i ännu större skala ska/I medföra framtida ohälsa,mänskligt lidande och utslagning från arbetslivet och samhällsgemenskapen. Imotionen krävs en ornprioritering inom miljö- och människovärden till förmånför förebyggande verksamhet som ett viktigt komplement till lindrande ochbotande verksamhet. Men motionärerna anger också de principer som bör prägla1980~talels socialpolitik och innehållet i de förebyggande åtgärder somförordas. I motionenställs en grundläggande fråga, nämligen denna: Vad är det som organisation, m. m. , m. m. vi villmed vårt samhällsarbete och vår socialpolitik? Ganska länge har man varitbenägen att betona det kvantitativa på bekostnad av del kvalitativa samt deltekniska och ekonomiska på bekostnad av del mänskliga. Vi rnåste få in annat änsådant som bara gäller materiell standard. Denna tankegång har utvecklats i motionen,där del också framhålls atl i de ideologiska grundsatser som redovisats ingårviljan alt skapa ett samhälle, präglat av känslomässig trygghet, gemenskap,personligt engagemang och personligt ansvarslagande. Detta är vikligakomplement lill den ekonomiska grundtryggheten. Sedan utskottet behandlat denna och en annan motion inornområdet skriver utskottet att motionerna "representerar ett synsätt påinsatserna på det sociala området i vid bemärkelse, som vuxit sig alll starkareoch som innebär att allt större insatser måsle göras för all förebyggamissförhållanden oeh risker för sådana". Utskottet fortsätter:"Därmed skulle färre behöva riskera alt hamna i sociala missförhållandeneller drabbas av ohälsa, och behovet av reparaliva åtgärder skulle bli mindre.Utskottet delar detta synsätt och ansluter sig från denna utgångspunkt tillmotionernas allmänna synsätt." Utskottet kommer sedan fram lill alt just den organisationsom vi får och de tankegångar som återfinns i socialtjänstlagen måsle göra detmöjligt alt uppnå de här målen. Man för då in detta synsätt isamhällsplaneringen, varvid man på basis av de kunskaper och erfarenheter somfinns inom den sociala sektorn skall kunna inrikta insatserna på det renlförebyggande området. Detta måste bli en av de störstasatsningarna. På vårt håll är vi tillfredsställda med den skrivning och denmarkering sorn utskottet har gjort. Den andra motionen som jag vill beröra väcktes ianslutning till propositionen om organisation och dessuppgifter. När del gäller denna motion, 1979/80:78, är jag själv huvudmotionär.I motionen behandlas styrelsens sammansättning. Vi har tagit upp frågan frånrent principiella utgångspunkter och framhållit atl de svenska ämbetsverkensstyrelser har formats ulan alt några grundläggande principer fastslagits förderas sammansättning. De har främst utformats mot bakgrund av en dagsaktuellsituation och de krav som har rests från olika håll om att bli representerade iverksstyrelserna. Men det är också så atl de senaste decenniernaskonstitutionella reformarbete inte har berörl de centrala ämbetsverkensställning och funktion. Därför har vi tidigare väckt en partimotion, som logupp frågan om ämbetsverkens ställning. Där konstaterades alt för verk meduppgifter inom centrala politiska områden är del angelägel alt styrelsen får ensådan sammansättning atl den återspeglar folkets i val uttryckta uppfattning.Det, menar vi, ligger mycket väl i linje med de demokratiska grundprinciper somfinns i vår nya författning. F. n. beslår av tio ledamöter, som utsesav regeringen. Ordförande är generaldirektören. Två av ledamöterna utses påförslag av och ytterligare två ledamöler utses på förslagav . Tre ledamöter utses bland ledamöler och två representerarden vetenskapliga världen. Därtill deltar representanter för personalen - alltsåtre personalföreträdare. I propositionen föreslås nu en förändring av styrelsenssammansättning. Man förutsätter atl styrelsen skall utökas med en representant,all de vetenskapliga representanterna inle skall ingå medan däremot skall utsestre representanter, en från vardera LO, TCO och /SR. Vi har på denna punktväckt en motion och hemställt all den nuvarande ordningen skall gälla t. v. Denpartimotion som jag nämnde behandlades nämligen ikonstitutionsutskottet, och man har där hänvisat lill denförvaltnings-utredning som pågår; den har fått tilläggsdirektiv och kommer altta upp den här frågan. Vi har i motionen klart sagl ifrån all det inom vissa avdessa ämbetsverk är befogat all ha fackliga företrädare i styrelserna - exempelvisi och arbetarskyddsstyrelsen. Men vi menar att det ifråga om inle framstår som självklart all de fackligaorganisalionerna skall vara representerade i styrelsen. Det är alltsåledamotskapel i styrelsen jag talar om, inle de personalförelrädare som redannu finns. Där är del helt naturligt inte fråga om någon förändring. I självaverket, menar vi, kan hävdas atl de fackliga organisationerna i första handrepresenterar sina medlemmar som personal inom vårdsektorn och inle somsjukvårdskonsu-rnenler. Vi vill också framföra principiella invändningar ochhävda alt styrelsen så långt det är möjligt skall återspegla folkviljan såsomden har uttryckts i allmänna val. Vi anser alltså atl rnan inle nu skall göra någon ändringav sammansättning, utan vi vill avvakta den utredning som ärpå gång. Delta har vi tagit upp i en reservation. Jag ber därför, herrlalman, lill slut atl få yrka bifalllill reservation 1 av mig m. fl., som är fogad till delta belänkande. I övrigtber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. organisation, m. ni. EIVORMARKLUND (vpk): I den kommersiella kapitalistiska ekonomin ärdet åtskilliga områden som släpar efter oeh försummas. Dagens långa debatt omsocialpolitikens utformning och ännu mera den debatt sorn har förts ute isamhället har riktat ett obarmhärtigt ljus på många sådana områden. I vpk;smotion 1978/79:1639 tar vi upp frågan om vårdsektorns utbyggnad och beskriverpå etl brett sätt nödvändiga, offensiva insatser på de områden däreftersläpning och underförsörjning råder. Det yrkande i motionen som äraktuellt i dagens riksdagsbehandling gäller elt förslag om ett program för atleffektivt reducera de stora sociala och miljömässiga bristerna i samhället. Utskottet säger sig dela det synsätt som uttrycks imotionen när del gäller insatserna på det sociala områdel i vid bemärkelse. Mankonstaterar helt riktigt atl detta synsätt har vuxit sig allt starkare och attdel innebär att allt större insatser rnåste göras för atl förebyggamissförhållanden och risker för sådana. Ulskotlet är således i takt rned tidenoch med en aktuell socialpolitisk debatt när det ansluter sig till det allmännasynsättet i vår motion och i den organisation, m. m. centermotionsom pläderade för. Men tyvärr kommer man snart i otakt. I etl försök atthitta en motivering för att avslå motionens yrkande drar man till med attsocialtjänsten oeh hälso-och sjukvården skall ha en offensiv inriktning ochmenar alt rnolionskravel med detta skulle vara tillgodosett. Jag tror inle alldel krävs något större mått av grinighet för att tycka annorlunda på denpunkten. Jag kan alltså inte dela tillfredsställelse medmotionsbehandingen. Debatten i daghar visat på åtskilliga brister i socialtjänstlagen.Från vpk;s sida har vi ställt krav på en offensiv hälso-oeh sjukvård, men dessa krav har slentrianmässigt avvisats. Vi har därföranledning att hävda alt man, om man från socialutskottets sida verkligen villeha en markering av hur helt man ställer upp för del allmänna synsättet imotionerna, också borde ha använt dem som utgångspunkt för att uppnå någontingkonkret. Och att hos regeringen begära ett program för en sådan utveckling somanges i vår motion är någonling konkret. Jag yrkar därför, herr talman, bifalltill den. I betänkandet behandlar ulskotlet också ett vpk-yrkande imotion 1979/80:80 om att skall avvisa ett regeringsförslag om attsocialstyrelsens flyktingenhel skall avvecklas. Utskottet hänvisar till attöverflyttningar av arbetsuppgifter beträffande flyktingar och andra invandrareredan har genomförts. Mot den bakgrunden skulle det väl vara som att slåss motväderkvarnar att vidhålla detta yrkande. Jag nöjer mig därför i det härsammanhanget med att betona det i och för sig självklara att administrativa ochorganisatoriska förändringar inom inte borde blåsas upp lillstora lösningar. Det är ju ändå mest angeläget att få verket atl fungeravårdpolitiskt. Vi kommer att driva dessa frågor vidare, inte minst som det jualltför ofta framkommer brister i handläggningen av flyktingärenden. I samma motion frän vpk tar vi upp krav påläkemedelskontrollen och föreslår åtgärder för en planmässig utveckling avsocialstyrelsens avdelning för läkemedelskontroll. På den punkten sägerutskottet att successiva förstärkningar av läkemedelsavdelningen har ägt rumunder senare år och uttalar som sin mening att det är angeläget att de inleddaeffektiviserings-ätgärderna fortsätter. Vi kan för dagen nöja oss med delta. Viställer nu inle heller något yrkande med anledning av vårt krav att samtligakostnader för läkemedelskontrollen skall täckas av inflytande avgifter. Orsakenlill atl vi inle gör detta är inte att vi är nöjda med den nuvarande ordningen,utan att det i senare sammanhang kan ges möjlighet atl visa avigsidorna av detriksdagsbeslut som utskottet hänvisar lill. I motionen 1979/80:46 har tillsammans med andrai vpk-gruppen begärt att legitimering av arbetsterapeuter skall införas.Eftersom utskottet i likhet med motionärerna anser en översyn av bestämmelsernaangelägen och då en sådan översyn förutskickats, avstår vi även i detta fallfrån något yrkande. GABRIELROMANUS (fp): En omorganisation av harförberetts . Liksom när det gäller i stort är detangelägel atl få ett beslut som skapar klarhet orn hur rnan skall arbeta. Demånga människor som arbetar inom har ett berättigat krav på attså snabbt som möjligt få veta vad de skall ha för arbete, vilken organisationsom skall gälla och vilka uppgifter skall ha. Genom det beslut om som nyssfattade skapas förutsättningar för alt också ta ställning lill socialstyrelsensframtida organisation. Det blir nu möjligt att driva del fortsalla arbetet så,atl den nya organisationen kan träda i kraft och sedansuccessivt få genomslag i det praktiska arbetet. Syftet med omorganisationen, enligt den proposition somfolkpartiregeringen lade fram , är att minska den centralaförvaltningen och att sprida besluten ut från den centrala myndigheten. Krav påminskad byråkrati och spridning av beslul talas det ju ofta om, men delta ärlättare att säga än alt göra. Här finns dock etl konkret förslag. Det innebäralt minskar med ungefär 300 tjänster - från 925 till 615 - ochall man minskar beslutsfattande när det gäller detaljfrågor,kontroll och godkännande av beslut som fattas ute i kommuner och landsting. Detinnebär att man i stället visar ökad tilltro till kommunerna och landslingenoch att man dessutom bygger upp sociala enheter ute i länsstyrelserna. Den härdecentraliseringen är alltså etl praktiskt sätt att genomföra det som vi såofla talar om. Också när del gäller det här betänkandet har vi inomsocialutskottet i hög grad varit överens. 1 huvudsak innebär det ett bifalltill folkpartiregeringens förslag, även om det, som redan har påpekats, ocksågörs en del nyanseringar och justeringar, som innebär atl vi lar hänsyn till desynpunkter som har kommit in till utskottet i motioner eller på annat sätt. Attulskotlet föreslår bifall till propositionen är ju inte förvånande, eftersompropositionen i sin tur byggde på förslag från en arbetsgrupp där de partiersom finns rned i utskottet också var representerade. De ändringar som utskottet föreslår innebär i vissa fallalt man väntar rned slutligt ställningstagande i avvaktan på fortsatt utredninginorn organisationskommittén eller på annat sätt. Om det skulle tillåtas migen liten suck, är det atl erfarenheterna från del här arbetet har lärt mig altdel är svårt att ändra på en befintlig organisation. Det finns elt betydandemått av konservatism hos människor som arbetar i statsförvaltningen när detgäller organisationsfrågor, oavsett vad de har för politisk uppfattning iövrigt. När man vill göra förändringar, framför allt naturligtvis när man villbanta ner organisationen och dra in enheter, är del ingen ände på de faror somman varnar för. Därför får man vara rätt envis för att kunna få igenom ettbeslut om omorganisation. En fråga som utskottet inte vill ta ställning till. ochsorn en tidigare talare berörde, gäller överförandet av cancerregistret frånsocialstyrelsen lill miljömedieinska laboratoriet. Jag tycker alt det ärrimligt alt den frågan får organisation, m. m. organisation, in. prövas ytterligare, bl. a. i samråd rned cancerkornmiltén.Men jag har blivit en aning besviken pä den motivering som har anförts införutskottet och sorn också nämnde här, nämligen alt ornregistret ligger kvar hos en statlig myndighet sorn är mansäker på all andra forskare får tillgång till det. Man skall väl inle behövatro att forskare kommer alt vägra atl ge varandra tillgång till material på ettopartiskt sätt som de är skyldiga all göra.