prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Det finns alllsäbevarandeintressen som medverkar till att göra älvsträckan skyddsvärd urnationell synvinkel. De berörda kommunernas och den större delen avbefolkningens inställning till en utbyggnad av är starktnegativ, vilket på olika sätt dokumenterats. Slutsatsen vid en sammanvägning avde omständigheter jag har nämnt och andra blir att det föreligger så starkaskäl mot en utbyggnad att älvsträckan bör bevaras. Utskottet harockså uttalat att enligt utskottets mening ärskyddsintressena för den akluella älvslräckan så tungt vägande att allmännaplaneringssynpunkter motiverar dess undantagande. Jag har medtillfredsställelse konstaterat att vpk-motionen - liksom s-motionen ochcentermotionen - har tillstyrkts av utskottet. Jag yrkar givetvis bifall lillutskottets hemställan i den del som gäller vpk-motionen nr 39. sade angående alt maneventuellt skulle kunna tänka sig andra utbyggnadsobjekt, att del var angelägelatt bevara forsarna men inte hela den akluella älvsträckan. Det är en bedömningsom enligt min uppfattning är felaktig. Oavsett vilka uibyggnader som kan bliaktuella då det gäller den sträcka vi nu diskuterar kommer de att påverkaälvsträckan i dess helhet. Inte minst därför är det angeläget atl man nubeslutar i enlighet med utskottets förslag. När man ser det slora antal inlägg somkommeratt göras i den här debatten innan vi gär till votering skulle man troatt utskottets betänkande innebar alt de olika partierna var djupt oense.Titlar man i betänkandet finner man alt det finns fyra reservationer,reservationer som behandlar i och för sig viktiga men mycket små bilar av vadsom totalt sell är den fysiska riksplaneringen. som jag ser. mest intressanta med civilutskottelsbetänkande om den fysiska riksplaneringen är att det i väsentliga och grundläggande delar har antagils av ett enhälligt utskott. Här är del ju i länga stycken fräga ombeslut som skall verka i ett ganska långt tidsperspektiv - på klart än 183 valperioden.Därförärdet särskilt vikligt attvi kan lägga fast utgångspunkter ochriktlinjer, sä att vi inte låser fast oss vid motsättningar - motsättningar somdä mäste komma fram vid varje tillämpning av principerna. Sedan är det väl också så att vi naturligtvis inte skallinbilla oss att vi löst alla motsättningar genom atl bli sams om de allmännaformuleringarna. Planeringen och planläggningen innebär i sig atl motståendeintressen bryts mot varandra, och så kommer det alllid alt vara. Det som ärvikligt är atl vi fält gemensamma utgångspunkter för hur intressena i denfysiska riksplaneringen bör hävdas i den kommunala, översiktliga planeringen.Utifrån den har vi dä också klarare utgångspunkter för kommunernas egenhantering av detaljplaner m. m. Det är ocksä viktigt att utskottet betonar att del ärbedömningar i översiktlig skala man riktar in sig på. Vi skall alltså inte dömaden fysiska riksplaneringen efter dess effekter i det första skedet - ett skedesom skulle leda till just översiktliga bedömningar. Underdel skedet ärdetnaturligt alt vi fär vissa konflikter, när man i planeringen och i enskildaärenden försöker undvika atl binda sig sä att översiktsbedömningarna inte kangöras. Det jag sagt är också elt uttryck för vad vi icivilutskoltel försökt lägga lill grund för debatten. Vi måsteskilja ut den naturliga motsättning som kan komma upp när samhället villbegränsa en markägares rättigheter att utnyttja sin mark. Den motsättningen hari sig inte med den fysiska riksplaneringen att göra - den är innebörden ibyggnadslagstiftningen som sådan. Lagstiftningen innebär ju just atl samhällettar över en del av ägarbefogenheterna och därmed t. ex. kan hindra en vissmarkanvändning. När det ä andra sidan gäller den fysiska riksplaneringen är deti stället fräga om en avsikt frän statens sida att söka påverka den kommunalaplaneringen genom atl i den föra in intressen som är förankrade i bedömningen iett vidare perspektiv än när man ser till endast de specifikt kommunalaintressena. Vi rör oss alllsä inom de befogenheter som samhället harredan förut i lagstiftningen. Det här- i och försig självklara- förhällandettycks dock inte alltid stå klart i debatten. Jag tänker då närmast pä demoderata molioner i allmänna principfrågor som utskottet enhälligt avstyrkt.Milt intryck är att dessa motioner lill stor del egentligen är inlägg i enallmän debatt om samhällets allmänna planeringsbefogenheter enligtplanlagstiftningen och sålunda inte hör lill den fysiska riksplaneringen somsådan. När det sedan gäller de konkreta riktlinjerna förhushållning med jordbruksmark är det glädjande att vi har kunnat komma överensäven där. Beredningen i utskottet har helt enkell lett till att vi börjat talasamma språk och mena samma saker med orden. Här skulle vi eljest ha kunnalgrundlägga en stående motsättning utifrån endasi olika läsarter, fast vi isakfrågan hade en enhetlig uppfattning. På samma sätt har vi kunnat bli eniga om den nödvändigapreciseringen av riktlinjerna för behandlingen av fritidsbebyggelsen. Delidigare riktlinjerna yar ju allmänt restriktiva - av naturliga skäl i utgångsläget.När sedan de översiktliga bedömningarna görs i kommunerna och övrigariksintressen ocksä preciseras har vi fält möjligheter att göra de nyanseringar och preciseringarsom förslaget innebär. Att vi sedan fortfarande kanske har behov av ytterligarepreciseringar är en sak. För min del tror jag atl de kommunalaplaneringsinsatserna nu i alla fall har lett till alt grunden lagts för enplanering som också kan sikta in sig på genomförandet. Fritidsboendeutredningenkommer här att tillföra ett ytterligare material som ocksä kommer att påverkade här bedömningarna. I de här allmänna sammanhangen vill jag också ta uppfrägorna om tälorlsplaneringen. Dessa frågor är väl mest aktuella när detgäller jordbruksmarken. Vi kan inte blunda för atl det i vissa områden i landetkrävs ett regionalt synsätt som bakgrund för bedömningar av omrädesplaner m. m.som avgränsar den skyddsvärda jordbruksmarken. Men vi kan inte heller blundaför alt del även med de snart godkända riktlinjerna för jordbruksmarkenåterstår oklarheter i systemet för den fysiska riksplaneringen. En sådan äralt riktlinjerna i sig är formulerade utifrån en allmän jordbrukspolitisksynvinkel men i den kommimala fysiska planeringen ställs pä sin spets, kanskenärmast i en förenklad omrädesplan för en viss tätort. Anknytningen tillsamhällsbyggnadsstrukturen ligger inte direkt i riktlinjernas formuleringar -de ligger i uttalanden frän regeringens sida som formellt innebär önskemål omen viss planeringsteknik. Jag tror alt det i praktisk hantering ärviktigt att vi skiljer på detta, så alt vi i konkreta diskussioner kan tala omsamma sak. 1 praktiken är det sedan svårare än sä. Där förs in synpunkier t.ex. från den i sig statliga regionalpolitiska planeringen, där man inte alllidhar klart försig vad det i sak är fråga om. Del är en sak att jämföra medplaneringstal och ortsplaner när det gäller att bedöma den fysiska planeringensallmänna realism. Del är en annan sak att utifrån markhushållningssynpunkter gäen motsatt väg och ställa krav pä t. ex. planeringstalen. Det är en tredje sakatt frän statligt håll hävda atl den kommunala samhällsstrukturen skall se utpä ett visst sätt med hänvisning till intressen som inte alls eller bara delvisfinns utsagda i byggnadslagstiftningen. Det är bl. a. mot den bakgrunden somutskottet förordat överväganden och preciseringar av hur dessa intressen skallbehandlas och beaktas i den kommunala fysiska planeringen. Utskottets förslaganger ingen riktlinje för detta arbete. Det är väl dock klart atl här finns delinbyggda motsättningar. För min egen del har jag en klar uppfattning, att detär de kommunala bedömningarna som skall vara avgörande. Men del blir ju intebättre av alt vi går som kallen kring hel gröt och undviker att nämnamotsättningarna. Det är därför viktigt, tycker jag, alt vi fär ett klarläggandeav motsättningarna och en debatt i ett senare skede. Jag skall också i korthet berörareservationerna vid betänkandet. I reservationen I görs frän moderat håll invändningar molbeslutet att ta undan även nedre frän utbyggnad. Rent allmäntsetl är det givetvis riktigt alt avvägningarna bör göras i samlade sammanhangoch inte efter hand som frågorna kommer upp. Ä andra sidan är det ju här givetatt en klar riksdagsmajoritei önskar bevara älvsträckan. Dä är det kanske braatl ger det beskedet och hindrar onödigt arbete. Nr 49 Närdet gäller reservationen nr 2 omKymmens kraftverk villjag framhålla Tisdaeen den '**' utskottet har fått en klar uppgift om att tillståndsfrågan inteskall 11december 1979 behandlas av regeringen förrän i ett senare sammanhang. motionärernaskrav i sak blivit tillgodosedda - de begär ju bara ett Den fysiska riks- anstånd. planerinsen socialdemokratiska reservanterna gär emellertid formellt längre genom attyrka på undanlagande. Den något förläckta hänvisningen till "slörresammanhang" får väl uppfattas som atl man vill ha i utbyte.Problem med sä stora sammanhang bör man inte lösa genom en votering om Kymmenskraftverk - även om det var vitt omskrivet enligt inlägg - utandå krävs en grundligare genomgång av fakta. Reservationen nr 3 från folkpartisterna gär i sak ut påatl inte skall godta en planering pä Hogdalsnäset. som kan inrymmaockså ett dockläge, och alt man därför inte heller skall godta det av kommunenföreslagna reservområdet vid . Reservationen innehåller ju i sakinga direkta argument mot utskottets bedömning. Jag fattar det t. v. så att mani känner olust inför att gå ifrån ett länsbeslut, som har skrivitsunder av ett folkparlistiskl statsråd. står fast vid den ståndpunkt som dettidigare intagit i denna fråga och som har vunnit anslutning - dengången enhälligt. Vi upprepar detta ställningstagande. Regeringen har gått inoch gjort en variant, som strider mot elt tidigare riksdagsultalande. Det sägsatt 300 ha skall tas i anspråk för ett dockläge. Det är en ganska kraftigöverdrift. Att det är ett stort område beror pä terrängförhållandena. KarinAhriand och andra är välkomna till för att se hur mänga hektar somhar ätgått för elt dockläge. Det är bara ett fåtal hektar. Det finns sloramöjligheler alt återställa området så att man inte har en aning om alt ettdockläge har funnits där lidigare. Inför de uppgifter som lämnadesåsom motiv för folkpartiels ställningslagande finns det all anledning att manändrar inställning innan man gär till omröstning. Slutligen harvi reservationen nr 4 om . Jag kaninte förslå vad de socialdemokratiska reservanterna egentligen vill. Elt beslutär fattat av regeringen. Reservanterna kan inte kräva att del upphävs och gördet inte heller. Kvar står då bara att man har gjort en markering av enståndpunkt att man tycker illa om beslulet. Egentligen vore det riktigast attge detta till känna i form av ett särskilt yttrande, eftersom vi då inte hadebehövt votera om denna synpunkt från socialdemokraterna. Jag yrkar bifall fill civilutskottetshemställan i alla delar. () replik: Jag vill ta upp tvä saker. Vi är helt överensmed när det gäller de gemensamma synpunkterna i den översiktligaplaneringen. Det är bara atl konstatera - precis som tidigaresade till - att där har motioner inte vunnit gehörbland regeringsbröderna och regeringssystrarna. Det hedrar samtliga borgerliga ledamöteri utskottet alt man har avstyrkt motionerna beträffande fritidsbe- Jag villkommentera vad sade om reservationerna. gällerKymmen är medveten om atl har fattal ett---------- -- beslut omatt vi skall bygga ul . Vi står kvar vid detta. och Denfysiska riks-vpk ville bygga ut . Vi anser alt det finns bara två vägar.Den ena är planeringen att man bygger ut större vattendrag pä ett parställen och fär slörre energimängder, och den andra är att man gör smärre utbyggnader i , Kymmen etc. Där är vår ståndpunkt sakligt riktig.Vi står fast vid beslut. Departementschefen skriver på s. 84 i propositionen atthamnutbyggnaden skall samordnas med övrig samhällsplanering, och vi anser attrealbehandlingen av frågan om en eventuell hamnutbyggnad i bör ske iriksdagen i samband med ett förslag frän trafikutskoltet och alt man böravvakta till dess en samordning har skett. Därför tycker vi all det är fel attregeringen pä grund av pålryckningar frän privatkapilalistiska intressen islutomgången ger klartecken för en utbyggnad. Det är vår sakliga ståndpunkt,och den harvi velat redovisa i reservation nr 4. Tyvärr har regeringen redanfattat beslutet. Vi anser atl den nuvarande regeringen så långt det är möjligtbör lindra verkningarna av den tidigare regeringens beslut. KARINAHRLAND (fp) replik: säger alt vi inte har redovisatnågra direkta argument mot Högdal. Jag vill bara erinra om att vi har hänvisattill propositionen, och den är välmotiverad. Där stär det också om tidigare beslut i , och dåhandlar det om oljeutvinningsplattformar, vilket är någonting helt annat ändocklägen. Plattformar kan man flytta bort när verksamheten har upphört, är annal med en docka som är inbyggd i landskapet. Del är klart alt man kanåterställa naturen även efter den. men det tar och det ärmycket besvärligare. Det har ocksä varit en diskussion om de . Ja,jag har mätt pä kartan och räknat och funnit att det blir 300 ha. Om siffranblir överdriven pä grund av kartan kan jag inte svara på, men jag tror intedel, även om jag vel alt del är en gammal sanning att när kartan och terrängeninte stämmer skall man lila på terrängen. Men det handlar inte bara om själva dockläget. Det handlarocksä om verksamhet som har anknytning till dockläget. Det kanske inte blir avatt bygga ul på 300 ha, men kvar står att det finns möjlighet alt göra del, ochdel är detta vi vill stoppa. () replik: och jag har skildauppfattningar om hur utbyggnaden av vattenkraften skall gä till här i landet.Socialdemokraterna vill ta någon av de slörre älvarna som en riksdagsniajoritethar sagt inte skall byggas ut. Nr 49 När det gäller övriga vattendraglycker jag att det är viktigt alt hälla fast vid Tisdagenden '" principiella uppläggningenalt fär pröva de olika 11december 1979 intressena eller - om det är ett viktigare ärende därmotsättningarna kan vara större - att regeringen har möjlighet att göra en lillållighetsprövning. Denfysiska riks- ''"'> intressenter tillfälle att framföra sinasynpunkter. planeringen ''B tmr att det vore fel alt tillämpa det förfarandet att riksdagenskulle ta ställningtill det ena lilla vattenfallet efter del andra. Jag hade ingen aning om attdet fiinns nägot som hette Kymmen förrän det hade väckts motioner omutbyggnaden där. Lät mig sedan säga beträffande all man måsle haklart för sig atl del rör sig om tvä projekt pä den platsen. Man får inteblanda ihop dem. för då hamnar man i den typ av reservationer som man haravgivit här. Det finns ett stort, mera visionärt projekt med kolhamnoch slålhamn. järnvägsförbindelse via tunnel under fjorden. har demyndigheier i som hillills behandlat ärendet ställt sig helt avvisandetill. Det regeringen har givit tillåtelse till aren litenutvidgning inom den redan etablerade hamnverksamheien. Del borde inte väckatill liv sådana väldiga motsättningar att del voteras om saken här i kanimaren. var inte med pä den studieresa somcivilutskottet gjorde för att titta pä hur det gär till alt tillverkaoljeplatlformar. Hon säger att dockläge är nägot helt annat. Nej, del förhällersig sä alt man tillverkar bottendelen till en plaltforin i något som kallas eltdockläge. Det är inte en docka av det slag som brukar finnas vid ett varv, utannian har vallat in ett område. Om svensk industri skaffar sig order pä oljeplattformar,behövs både dockläget, som inte fär ha sä stort vattendjup, och en arbetsplatsdär vattendjupet är stort. Alltsammans måsle finnas pä ett och samma ställe,och det är därför det beslul mäste till som civilutskottets majoritet nuföreslår atl fatta. Jag vill understryka på nytt attcivilutskottels förslag står i överensstämmelse med den ståndpunkt somriksdagen intog när frågan behandlades förra gången, vid 1975/. MAGNUSPERSSON (s) replik: Jag vill bara till säga attcenterns ståndpunkter är och förblir oförenliga när det gäller dessamiljökonfiikter. Vi kommer inte frän att det allt oftare bildas opinion. sade att han inte vissie vad Kymmen var. Jag vill inbjuda KjellMattsson till och Kymmen för alt se denna underbara trakt och förståvad denna konfliktfråga gäller. Det finns bara två vägar att vandra - antingenatl bygga ut ett större vattendrag med ett fätal ingrepp eller ocksä att ta detena projektet efter det andra. Väljer man den andra vägen, kommer man ikonflikt med miljöintressena. Dessa intressen anser vi vara av sä stor vikt attvi bör ta hänsyn till dem. Allt fler kommeratt säga samma sak som i debatten om Sölvbackaströmmarna: Jag vill slå vakl om min hembygd.Därför lycker vi att del är bällre att följa den första vägen. betecknade förslaget till utbyggnad av Valihamn som visionärt.Jag vet inte om detta stora projekt är visionärt eller ej, men det är ''* " fräga om en utvidgning av nuvarande . Och del ärdel som vi vänder den oss emot.Planverket och sade nej på grund av de konflikter \\ som härhar förevarit. Det är mol denna bakgrund som vi, fru lalman, har----------- -- utvecklatvärt yrkande i reservation nr 4. KARINAHRLAND (fp) replik: verkar det som om börjartala om oljeutvinningsplattformar igen. men i fråga om dem råder det ju ingenoenighet mellan oss. Vad utskottet har talat om är ett dockläge och därtillanknuten verksamhet, vilket såvitt jag förstår kan bli ett nyll varv, och detkanske vi inte skall ha. () replik: Vi skall nog inte föra denna debatt. Jag troratt den blir litet ojämn, eftersom jag bor i detta område och har haftmöjlighet att se hur detta arbete tillgår. Som jag beskrev i mitt föregåendeinlägg görs detta arbete på två helt olika arbetsplatser. Märkvärdigare är detalltså inte. Jag behöver nog inte, MagnusPersson, åka till för att se att det är vackert, för del är iallmänhet. turistråd påstår ju att är fantastiskt. Vi harbetalat åtskilliga miljoner för all tala om det för både oss själva och andra.Och jag tror alt man säkert kan uppleva fantastiska skönhetsvyer även vidKalixälven. Därför menar jag all del är vettigt att vi, på vilken plats vi änbygger ut ett , låter de intressen som finns prövas i ett sammanhangoch vägas mot varandra för att se om den skada som uppstår är tillåtlig. PERBERGMAN (s): Först vill jag klart markera alt jag heltställer mig bakom de synpunkter som här har framfört och deyrkanden som han har ställt. Jag delar dessutom den ståndpunkt som i det avsnitt av hans anförande som gällde Högdal. somen del säger, bra att inte säga sä mycket, Det blir svårt i efterhand, när mankanske börjar undersöka hur det hela hänger ihop. Dä kanske man även pä så högnivå som på departementsnivå inser att verkligheten kanske inte är sådan somden framställs skriftligt. tillrättaläggande gör det pinsamtför departementels taleskvinna i denna debatt. Värt beslut förra gången varexakt detsamma som . De som tror någonting annal har missuppfattatdet förra beslutet. När det gäller den praktiska verklighet som ligger bakombeslutet att bygga sädana här oljeplatlformar, som har föranlett denna debatt,delar jag helt det resonemang som har fört. Lät mig notera atl de moderata motionerna- inkl.partimotionen -om alt den fysiska riksplaneringen praktiskt taget skulleavskaffas avstyrkts av ett enhälligt utskoU. Beträffandede mer specifika förslagen till formuleringar av riktlinjer, sä gäller förfritidsbebyggelse atl utskottet ocksä enhälligt kunnat tillstyrkapropositionsförslaget. Jag tycker för min del att del är tacknämligt attmoderaternas ensidiga markägarintressen inte slår igenom. vet vi ju avtidigare erfarenhet atl ansvariga statsråds värderingar lätt slår igenom iregeringsbeslut i enskilda ärenden. i utskottet harockså försökttrycka på att det finns utrymme för avvägningar i det enskilda fallet. Jag villredan i det här sammanhanget stryka under att detta självfallet inte färuppfattas som någon allmän brasklapp och sedan användas som grund för atl gåifrån riktlinjerna. Vi får väl hålla ett vakande öga pä de här besluten ocksäfrän sida, när ärendet byter departementschef. Sedan skall jag göra några kommentarer lill utskottetsbetänkande dä det gäller hushållningen med jordbruksmark. Vi har i utskottetkunnat ena oss om att godta formuleringarna i propositionen som grundtext, Detinnebär att riktlinjerna gäller all "brukningsvärd" jordbruksmark ochatl den skall få användas för byggande bara när det inte går att fä en"tillfredsställande" lösning pä annan mark. När vi nu fränsocialdemokraternas sida ansluter oss till det enhälliga betänkandet beror detpä att utskottei gjort en del ullalanden om tolkningen av de här begreppen. I fräga om begreppet "brukningsvärd" konstaterarutskoltet att det fortfarande i den praktiska hanteringen finns gradskillnaderockså inom detta begrepp. Det kommer alllsä atl finnas områden därjordbruksintresset väger tungt, liksom det kommer all finnas fall dåbevaringsintressel är mycket svagt. När vi vände oss mot de här formuleringarnavärdet inte för all vi ville gä ifrån grundtanken i rikllinjerna. Men vi varkanske litet rädda för all det skulle uppslå en planeringsförlamning så fortdet finns en - om än aldrig så dålig-jordbruksfastighet inom ett aktuelltområde. utgär vi från att det på den punkten i praktiken inte skall bli såslora skillnader jämfört med det äldre begreppet "högvärdig".Planverket och lanlbruksslyrelsen skall ju tolka det här ytterligare. Vi hargäll ut ifrån atl deras kommande anvisningar gör del möjligl att få framavgöranden utan alltför stora undersökningar då det gäller den inte högvärdigamarken. Närdet sedan gäller kravet pä utredning om att del integår alt finna någon annan "tillfredsställande" lösning har utskottetocksä tillfört ett nytt lolkningsunderlag. Utskottet gör klart att del interäcker med alt peka pä en lösning som man tycker lill nöds kan duga förbebyggelsen. Utskottet säger att det för att hindra bebyggelse skall finnas ettannat "fullt godtagbart" alternativ. Detta är viktigt - inte minstför att slippa en eventuell kohandel med halvdäliga alternativ i potten. Sammantaget har det alltså blivit riktlinjer som ärklarare tolkade och som kan tillfredsställa, hoppas jag, ocksä de långsiktigasamhällsbyggnadsintressena pä ett bättre sätt. Det är sedan en annan fråga hur man kan hävda de härkraven med stöd av 9 § byggnadsstadgan och dess formuleringar. Riktlinjerna idella fall har ju en myckel speciell konstruktion - de är i grundläggande delarinte endast konfliktlösningar utan de är ocksä krav på kommunalaplaneringsinsatser. Jag lycker för-min del atl det är viktigt att man skiljerpä det ena och del Vi fär hoppas atl planverkets kommande tolkningarocksä gör detta. Sedan är det ju sä att vi kommit in i en situation i frågaom tätortsplaneringar där man inom den fysiska planeringen har all i praktikenta hänsyn lill en mängd faktiska förhållanden som formellt ligger inom andraplaneringssektorer - regionalpolitik och trafikpolitik t. ex. Utskottet harbegärt ett arbete som skall klargöra också de formella sammanhangen. Även om detsagts från regeringens sida under hand till utskottei atl man inte hinner fa inresultaten i den nya planlagstiftningen får vi väl hoppas atl vissagrundläggande saker ändå kan ge utslag i det kommande lagförslaget. I detta anförande instämde OskarLindkvist, Per , , , (samtliga s). () replik: Per säger alt han gläder sig över attde moderata motionerna har blivit avstyrkta. Jaja, Per , men vi skallocksä komma ihåg atl det är mänga andra motioner än moderata sädana som manbehandlar i det här belänkandet, bl. a. en mycket tung socialdemokratisk motionsom väckts av Per och hela den skånska socialdemokratiskariksdagsgruppen - om man så får kalla den. Jag skall citera en bil ur den socialdemokratiska molionenför alt visa hur farligt det är att göra så svepande formuleringar som den PerBergman gjorde.