prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — I vpk-motionen har vi också pekat på den speciellabetydelsen av att Datasaab utvecklas som ett alternativ till den starkamilitära dominansen när det gäller sysselsättningen i . Kraven på enmedveten satsning på civila alternativ har växt i styrka. I dataindustrin harman sett ett av många välbehövliga alternativ. Detta alternativ fär inteförfuskas genom att privata intressen blir dominerande och genom att statensengagemang är halvhjärtat. Det krävs en målmedveten satsning. I motion 2007 har vi föreslagit att som begärdamedelstillskott beviljas skall hos regeringen begära en plan förDatasaabs utveckling och förslag om förstatligande av Datasaab. Jag yrkar,herr talman, bifall till motionen. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag skall be att få börja med att påminna omatt jag i min motion 2006, som väcktes , ställde en fråga: Är 37milj. ett tillräckligt stort extra förlustbidrag just nu? Jag vill sätta denfrågan i relation till hur ett förlustföretag har det fill vardags. Ett sådantföretag har faktiskt en hel del svårigheter. Likviditetsproblemen är stora ochmedför avsevärt merarbete. Man gör sämre betalningsuppgörelser. Lösningana blirofta av mera kortsiktig karaktär. Och de gamla nerplöjda förlusterna ochsurdegarna försvårar ofta en effektiv verksamhet. Jag vill med detta ha sagt att det egentligen inte ärförlustbidragets storlek som jag fäster mig särskilt vid. Jag kan t. o. m. tänkamig att det kanske hade varit nödvändigt med ett större extraförlusttäckningsbidrag än 37 milj. kr. Men vad jag är ute efter är att viskattebetalare, om vi skall lämna bidrag till ett företag, vilket som helst,skall veta att pengarna får största möjliga effekt. Det är därför som jag harvarit aktiv i denna fråga. Jag har naturligtvis tacksamt noterat att näringsutskotteti detta betänkande i stort sett har accepterat de synpunkter som jag har lagtfram i tidigare motioner. En väsentlig punkt härvidlag är utskottetskonstaterande att en total redovisning av koncernresultatet för Datasaab måsteligga till grund för nuvarande och kommande medelstilldelning. De tolkningar avhuvudavtalet mellan staten och , som gått ut på att endastmoderbolagets redovisning skulle ligga till grund för medelstilldelningen, harframför allt förts fram av företrädare för bolagsledningen med stöd avhandläggare på industridepartementet. Utskottets rekommendation till regeringen att utreda dessatolkningsfrågor måste uppfattas som ett sätt att formellt omöjliggöra sådanatolkningar . Man behöver bara tänka sig vilken uppmärksamhet detskulle väcka om ett stort börsnoterat företag med många utländska dotterbolagvid en kris endast skulle anse sig behöva redovisa moderbolagets resultat föraktieägarna. Något sådant skulle inte ens , landets endamånatliga veckotidning, kunna låta bli att uppmärksamma. Trots att jag har anledning att vara tillfredsställd mednäringsutskottets betänkande vill jag fästa uppmärksamhet på enväsentlig punkt i skrivningen, som om den inte förtydligas vid kammarensbehandling kan leda fill att i princip fattar beslut sominnebär ett ja till betydligt högre medelstilldelning än som upptagits ipropositionen. Eller att man - litet tillspetsat - villkorslöst säger ja tillhur stora förlusttäckningsbidrag som helst. Industriministern hänvisar här som så många gångertidigare till förlusterna i moderbolaget. Han gör också en prognos övermoderbolagets förlust för och anger att det extraförlusttäckningsbidrag som då kan komma i fråga är så lågt som 10 milj. kr. Hantillägger dock: "Vid beräkningen av återstående behov avförlusttäckningsbidrag, måste beaktas att någon balanserad förlust inte skallkvarstå för :" I utskottets betänkande citeras industriministern på dennapunkt, som utskottet konstaterar att detta uttalande också måstegälla kvarvarande förluster i dotterbolagen, dvs. koncernens totala förluster.Näringsutskottet har också - vilket företagsledningen inte gjort - tagit framde förluster som ackumulerats i koncernen och som intetäcks av de bidrag som skall bevilja. Dessa icke täcktaförluster uppgår till 89 milj. kr., och också det måste enligtnäringsutskottets uppfattning täckas. I det sammanhanget skulle jag för det första viljaöverräcka en stor blombukett fill näringsutskottet för att man har arbetat sånoggrant med det här ärendet och redovisat det verkliga förhållandet. För detandra skulle jag vilja ställa den retoriska frågan: Hur kommer det sig att inteföretaget har redovisat detta för statsmakterna? För det tredje vill jag fråga:Varför har inte departementet redovisat det? Den sistnämnda frågan tycker jagär mycket angelägen. Det förefaller märkligt att industriministern, i sinoptimistiska framtoning av krympande bidrag , genom en bisats ipropositionen utan att ange belopp vill få att principiellt beslutaom ytterligare bidrag. Jag förutsätter att industriministern är missledd. Av detsagda framgår att det föreligger en risk för att beslut i dag kan komma att tolkas så, att i principgodkänt framtida extraordinära förlusttäckningsbidrag av storleksordningenhundratals miljoner. Det är uppenbart att det inte varit näringsutskottetsavsikt att tillstyrka att skulle godkänna bidrag av dennastorleksordning utan att den grundliga analys av bolagets ekonomi och verksamhetsom utskottet rekommenderar har genomförts. Det måste vidare framstå somsjälvklart att ett framtida beviljande av sådana bidrag måste baseras påanalysens resultat och de samhällsekonomiska bedömningar som då kan komma attgöras. I det ekonomiska läge som landet befinner sig i kan någon annan tolkningav näringsutskottets betänkande inte vara rimlig. har också kritiska synpunkter påledningen av Datasaabs verksamhet och dess målsättningar. Utskottetrekommenderar därför att begära att regeringen i fortsättningenengagerat bevakar utvecklingen. På ett par punkter i betänkandet känner jag migemellertid litet tveksam. Utskottet konstaterar att företagets resultat harförbättrats 1979 jämfört med . Har utskottet fill fullo sammanvägt dennaiakttagelse med sin egen upptäckt av icke redovisade förluster på ca90 milj. Med den flexibilitet som bokföringslagen medger kanpositiva slutsatser icke dras utan en djupgående ekonomisk analys. I min motion, som näringsutskottet alltså i princip tillstor del har tillstyrkt, har jag pekat på behovet av en sådan analys, inteminst i anslutning till lagerredovisningen, och jag utgår ifrån att riksdagensrekommendation till regeringen också innefattar en sådan analys. citerar industriministerns positiva synpå företagets utveckling, då denne hänvisar till en utarbetad plan som tarsikte på att skall uppnå nollresultat 1982. Jag citerar urbetänkandet: "Utskottet kan ansluta sig till industriministerns bedömningatt den plan som företaget nu arbetar efter innebär en rimlig balans mellankravet på snabb lönsamhet och det långsiktiga målet att bygga upp enlivskraftig svensk dataindustri." I den mån en sådan plan existerar och är seriös, dvs. inteenbart redovisar ekonomiskt önsketänkande utan också anger konkreta metoder attnå resultat, torde det vara uppenbart att näringsutskottets arbetsbelastninginte har tillåtit utskottet att göra en djupare analys av en sådan plan. Utskottets instämmande i industriministerns uppfattningfår därför, såvitt jag förstår, betraktas som ett utslag av respekt förindustridepartementets bedömning snarare än som ett uttryck för utskottetsuppfattning. Rekommendationen till regeringen att följa och påverkaverksamheten bör alltså, enligt min uppfattning, inkludera en kritiskgranskning av denna plan. Såväl industriministern i sin proposition somnäringsutskottet i sitt betänkande motiverar sin rekommendation om extraförlusttäckningsbidrag med utgångspunkt i värdet i att bevara en svenskdataindustri. har den andra hälftendelägaren i Datasaab, ,officiellt deklarerat sitt intresse av att avveckla sin andel i bolaget.Styrelsens ordförande, som representerar just denna ägare, har i olika officiellauttalanden, bl. a. i pressen, konstaterat att han akfivt verkar för att säljaSaab-Scanias andel, bl. a. till utländska intressenter. Så sent som för någraveckor sedan meddelade han i en presskonferens, där även industriministern varnärvarande, att "friarna äro många". Han har också vid fidigare pressuttalanden gjort det i ochför sig självklara konstaterandet att köparintresset stiger i takt med attföretagets förluster elimineras. En framgångsrik försäljning av ett företag eller andeldärav kräver givetvis en optimistisk och positiv beskrivning av företagetskvaliteter och framtidspotential och är mot den bakgrunden svår att förena meden styrelseordförandes skyldigheter att med fast hand och hårda nypor leda ettföretag ur en krissituafion. I en interpellation fill industriministern i decemberförra året frågade jag vilka åtgärder han avsåg att vidta för att föra Datasaabur krisen. Svaret, till skillnad från min interpellation eller mitt svar påhans svar, har utförligt återgetts i näringsutskottets betänkande.Industriministern sade bl. a.: "För ordförandeposten i bolagets styrelsegäller att staten och har rätt att växelvis besätta denna. Vi harfrån statens sida inte funnit skäl att utnyttja vår avtalsenligarätt till byte på ordförandeposten. Jag tror inte att styrelsens styrka ochmålmedvetenhet har blivit lidande av detta." Jag vet inte om industriministern fortfarande gör sammabedömning, men utgår ifrån att såväl industriministerns som näringsutskottetsdeklarerade omsorg om svensk dataindustri inte kan innebära att halvaföretaget, eller t. o. m. akfiemajoriteten, överlåts på utländska intressenter. Det faktum att ingenting har nämnts om detta i detunderlag som presenterats kan väl knappast tolkas på annat sätt änatt detta är helt främmande för industriministern. De förlusttäckningsbidrag som Saab-Scaniatillskjuter och som beslutar om uppgår nominellt till ca 180milj. har näringsutskottet vid sin beredning av ärendet kunnatkonstatera att Datasaabkoncernen har ytterligareförluster på ca 90 miljoner som icke är täckta. Sammanlagt innebär detta attbolaget under sin tvååriga existens har haft förluster före bidrag uppgåendetill . Det borde vara uppenbart för ledamöter,med kännedom om ekonomiska läge, att det mest angelägna inte är attförsäkra bolaget om framtida förlusttäckning utan att i enlighet mednäringsutskottets betänkande med all kraft uppmanar regeringen att se till attföretaget får en sådan ledning och målsättning att det finns rimlig anledningatt förmoda att bolaget skall fortleva. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets enhälliga hemställan. (vpk): Jag skall fatta mig kort i dagens debatt.Nils har redan redogjort för vpk;s syn när det gäller utvecklingenvid Datasaab och för mig återstår att kommentera motion 1856, som ocksåbehandlas i dagens betänkande. Ja, behandlas är kanske inte rätta ordet. Pånågra få rader avstyrks motionens krav på förstatligande av datorindustrin ochpå utvecklingen av produktionen på elektronikområdet. På den här punkten är detalltså inte berättigat med några blombuketter till näringsutskottet, enligt minmening. Motionens krav är enbart en del av,de krav som vi har lagtfram i vår datapolitiska motion till årets . Resterande krav harbehandlats eller kommer att behandlas av andra utskott. Ett av de krav sombehandlas gäller förstatligande av inhemsk dataindustri. redan delvis kommenterat detta i sitt anförande om Datasaab. Förstatligandeav dataindustrin ligger förstås i linje med våra övriga förslag när det gällernäringspolitiken. Vi anser att industri av nyckelkaraktär, som har storbetydelse för samhällsutvecklingen, också skall vara i samhällets ägo. Tilldessa industrier hör dataindustrin. Att exempelvis forskningen och utvecklingeninom dataindustrin har stor betydelse också för vår övriga industriutvecklingoch för hela samhällsutvecklingen är det väl inte någon som bestrider. När det gäller befintlig dataindustri är vi iSverige mycket utlandsberoende. Svenska företag köper datorer och systemlösningarfrån utlandet och då främst från . Svenska företags nyinvesteringar pådataområdet styrs av forskning och utveckling i utlandet. Svenska företagpressas att göra sin dataupphandling på multinationella företags villkor. Dettaär faktum och det är ett tillstånd som inte kan förändras över . ISverige har vi försatt oss i denna situation delvis genom att vi har saknat enövergripande datapolitik och därför bl. a. tillåtit att den inhemska tillverkningenav stora generella datorer har upphört. Detta f. ö. fill skillnad från fleraandra.europeiska länder, som på ett helt annat sätt slagit vakt om sinnationella dataindustri och genom olika stödinsatser gjort det möjligt för denatt överleva konkurrensen från främst USA-ägda multinationella bolag. I vår motion menar vi att detta utlandsberoende måstebrytas, bl. a. genom förstatligande av den befintliga inhemska datorindustrin,men också genom en planmässig satsning på den nya teknologin, genomförstärkning och samordning av forskningsresurser mellan högskoleinstitutioneroch den statliga datorindustrin och genom en uppbyggnad av en självständigstatlig produktion av mini- och mikrodatorkomponenter. , menar vi, måsteockså en inhemsk produktion av stora generella datorer återupptas ochsuccessivt ersätta importen av dessa. Data- och elektronikkommittén, en av de sittandedatautredningarna, har bl. a. till uppgift att ta fram förslag för att främjaproduktion av elektronikutrustning inom landet och analysera vilkautvecklingsmöjligheter tillverkare av sådan utrustning kan förväntas ha. Detta ärett av de viktiga avsnitt som just nu utreds inom dataområdet och som vi menar måste ges prioritet och skyndas på. Det måstefinnas goda förutsättningar för utvecklingen av ny industri på detta område iSverige. Som vi skriver i vår motion, så uppgår den svenska produktionen avhalvledare till av vår totala förbrukning. Det ärockså angeläget, menar vi, att utredningen i detta arbete utgår från att dennanya industri skall vara samhällsägd. En satsning på produktion av komponenterär också speciellt angelägen, eftersom viktiga delar av svenskverkstadsindustri baseras på elektromekaniska system. Där kan, menar vi i vårmotion, den nya teknologin ge stora möjligheter till förbättringar ochrafionaliseringar. Men dessa kommer att styras av multinationellt kapital, omsamhället inte bygger upp en nationell, demokratiskt förankrad kompetens, därarbetstagarnas makt garanteras, så att kraven på god arbetsmiljö ochmeningsfulla arbetsuppgifter tillgodoses. Det finns flera aspekter att lägga påinnehållet i en svensk datapolitik. behandlas datapolitikensnäringspolitiska aspekter. kommer motionens arbetsmarknadspolitiskaoch sysselsättningspolitiska aspekter att behandlas. På det sättet är detmycket svårt att föra en vettig debatt, och jag har fattat mig kort . Mendet är min förhoppning att vi kommande år skall få en mera samlad behandling avde här frågorna i , så att också det högsta beslutande organet ilandet får möjlighet att slå fast en svensk datapolitik. Jag ber att med detta få yrka bifall till motion 1856. BENGTSJÖNELL (c): Vi behandlar betänkande nr 65 frånnäringsutskottet. Efter vad som framkommit i debatten om detta betänkande harjag inte särskilt mycket att tillägga. Jag skall bara göra några få kortakommentarer, och jag börjar med inlägg. startade sitt anförande med att uttryckasin tacksamhet över att utskottet på flera punkter följt förslag som han harframlagt i motioner, och det noterar vi från utskottet. Sedan går AlfWennerfors in på diverse tolkningar av vad formuleringarna i näringsutskottetsuttalanden innerst inne innebär. De tolkningarna får väl stå för . Jag skall bara ta upp två punkter. Den första punkten är att utskottet efter diverseföredragningar och diverse analyser av siffror och fakta i ärendet bibringatsden uppfattningen -som också framgår av utskottsbetänkandet - att företagetsställning de facto förbättrats. Det är alltså en kategorisk inställning frånutskottets sida. Den andra punkten är en punkt där jag vill lugna AlfWennerfors. Det finns icke någon formulering i utskottets betänkande som pånågot sätt skulle kunna ge utrymme för tolkningen att utskottet skulle hagodkänt en ordning enligt vilken man skulle kunna tänka sig extraordinärabidrag på hundratals miljoner , som uttryckte saken,till Datasaab. Så är icke fallet. Någon sådan formulering finns icke iutskottets betänkande, och det har heller inte varit avsikten. Beträffandevpk-motionerna har under debatten inte framkommit någon- ting som ger anledning till kommentarer utöver deuttalanden med vilka utskottet har bemött de olika vpk-kraven. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillsamtliga punkter i utskottets hemställan. (vpk);. Får jag först säga till att detenhälliga utskottsbetänkandet kan bero på att samtliga partier inte ärföreträdda i utskotten. Vi hade i annat fall reserverat oss till förmån förökat statligt ägarengagemang, som vi har motionerat om. tycker inte att det har framkommit något idebatten som föranleder ytterligare kommentarer utöver vad utskottet harskrivit. Jag skulle nog ändå till vilja säga att det är en bristatt utskottet, efter den beskrivning man gör av situationen, av behovet påområdet och inte minst av det statliga ansvaret, inte också drarkonsekvenserna. Har man sagt A så bör man väl också säga B. Jag tycker attutskottets uttalande borde ha lett fram till att man hos regeringen beställt ensådan utvecklingsplan för Datasaab och att man även tagit steget fullt ut ochyrkat på att staten övertar hela företaget. ALFWENNERFORS (m): påpekade att jag har gjortförsök till tolkningar av vad utskottets betänkande innerst inne eller mellanraderna skulle betyda. Ja, det har jag faktiskt försökt göra; det är såriktigt, ! Jag hade varit tacksam för en bekräftelse, ellermotsatsen, beträffande de tolkningarna, men jag kan förstå att det kanske ärsvårt att få ett sådant uttalande. På en punkt har jag fått det, vilket jag ärtacksam för. Det är när utskottets talesman säger; De här hundratals miljonernakan vi inte utlova. Det är jag bara tillfredsställd med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposifionergavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motionerna 2007 av m.fl. och 1856 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 65 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 2007 av m. fl. och 1856 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 20 Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1856 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 65 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1856 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 20 § 11 Anmäldes och bordlades 1979/80:168om riktlinjer för det fortsatta jämställdhetsarbetet § 12 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1979/80:18 svenskadelegations berättelse angående rådets tjugoåttonde session § 13Anmäldes och bordlades betänkanden 1979/80:44 med anledning avpropositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 såvitt avser Nr 168 avskrivning av nyakapitalinvesteringar Tisdagenden /80:45 med anledning av ipropositionerna 1979/80:100 och 1979/80:150 10 juni1980 framlagt förslag om anslag tillräntor på statsskulden, m. m. 1979/80:46 med anledning av i proposifionerna 1979/80:100 och 1979/80:150 framlagdaförslag om anslag till oförutsedda utgifter för /81 1979/80:47angående inkomster på statsbudgeten för /81, m. m.,jämte motion 1979/80:48 med anledning av förnyad behandling av propositionen1979/ 80:159 med förslag till lag om ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel, m. m., jämte motioner 1979/80:49 angående tilläggsbudgetII och tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 1979/80:50 angående statsbudget /81 § 14 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 17.19att ajournera sina förhandlingar till , då ytterligare ett till dagensbordläggning anmält utskottsbetänkande väntades föreligga. § 15 Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen, § 16 Anmäldes och bordlades 1979/80:38med anledning av förnyad behandling av propositionen 1979/ 80:158 omändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning jämte § 17 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres de en gång bordlagda ärendena finansutskottets betänkande 48 ochutbildningsutskottets betänkande 38 närmast efter skatteutskottets betänkande62. § 18 Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 1979/80:168 (Siffrorna avser sida i protokollet) ,() 75, 115, 116 ,(vpk) 114, 115, 116, 117, 118 ,(vpk) 148, 156 ,() 22, 30 Chrisopoulos,(vpk) 94 ,(vpk) 62 Clarkson,() 95 ,() 51, 56, 75 Fälldin.Thorbjörn, statsminister 46 Grabö,() 95 ,() 35, 41, 42 ,(vpk) 125, 135 ,() 67 Hugosson.Kurt (s) 95 Håkansson.Margot (fp) 107. Israelsson.Per (vpk) 109 ,() 74 (vpk) 154 Johansson.Rune (s) 138 ,() 109 ,() 107, 108 Måbrink,(vpk) 139, 140, 141 ,, statsråd 20 ,() 56, 60, 61 Rosqvist, () 94 ,() 94, 130, 1.36, 137 Sjönell.Bengt (c) 155 () 129. Svanström.Ivan (c) 116, 118 ,(vpk) 69 ,() 72 ,(vpk) 26, 31 , () 42, 60, 61 ,() 95, 128 af ,() 32, 41, 42 Wennerfors,() 1.50, 1.56 ,, i (s) 141 ,() 142 Wååg, NilsErik (s) 50, 56 Östrand,() 122.