prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — I dagkan emellertid skolstarten för många elever faktiskt bli en negativ upplevelse,vilket kan bero pä de skillnader som jag tidigare nämnde. Någon samlad utvärdering av dessa försök har inte gjorts.Därför noterar jag med tillfredsställelse att statsrådet nu är beredd att inomden närmaste framliden lillsälla kommittén. Jag beklagar dock att statsrådet inte an.ser sig kunnalämna något svar på min andra delfråga. Men jag vill ändå säga atl om utredningenskall syssla med frågor som enligt den förra skolministern rör gemensampedagogisk grundsyn, lärarsamarbete, konsekvensen även flexiblare skolstart,lokalnormer och statsbidragsbestämmelser, ler det sig enligt milt sätt all senaturligt -ja, nästan ofrånkomligt - att även huvudmannaskapsfrågan måste sesöver. Jag tror också att det vore av stort värde att få en utvärdering av hurdet delade huvudmannaskapet påverkar denna samverkan och hur olika grupperupplever den. Det har framgått atl och jagär helt överens om att det är angelägel alt samarbetet mellan förskola ochskola intensifieras ochutreds, så att man kan få den helhetssyn som jag talade om . Del finnsalllsä ett utmärkt underlag för utredningen att starta frän i de olikaförsöksverksamheter som talade om. Jag är inte beredd atl gå in närmare pä direktiven, menjag har alltså nu med tacksamhet tagit del av synpunkier. Jag accepterar naturligtvis de skäl som BrittMogård kan ha för att inte gä närmare in pä kommitténs direktiv, men delhar uttryckts önskemål frän många håll om alt få någon form av utvärdering närdet gäller det dubbla huvudmannaskapet. a. har den grupp i somsysslar med förskola och lågstadium i sin resolution en punkt där man går sålångt att man säger atl det vore önskvärt atl ha samma huvudman för de här tvåskolformerna. Jag lycker inte att man kan ta ställning i denna fråga, menmot denna bakgrund tycker jag atl det finns många skäl som talar för atl det nuär dags att se över huvudmannaskapet. 0/77 avskaffande av de graderade betygen inomlärarutbildningen Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om avskaffande av de graderade betygen inom lärarutbildningen Statsrådet erhöll ordet för atl besvaraRoland () anmälda fråga, 1979/80:176, och anförde: har frågat mig vad jag ämnargöra för atl påskynda att frågan om betygsättningen i lärarutbildningen får sinlösning. lärarutbildningsutredning (LUT 74) lämnade i juni1977' till regeringen ett förslag till betygsättningen i lärarutbildningen ochmeritvärderingen vid tillsättning av tjänst i skolväsendet. Sedan förslagetremissbehandlats överlämnades det till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)av dåvarande regeringen. UHÄ fick i uppdrag att vidta deåtgärder i anledning av förslaget som ankommer på ämbetet. Det är nämligen UHÄsom har att i utbildningsplan fastställa de föreskrifter om betyg som skallgälla för en allmän utbildningslinje i högskolan. Regeringen föreskrev vidare i sitt beslul atl någraförändringar av betygssättningssystemet inte fick träda i kraft förränmeritvärderingsreglerna vid tillsättning av lärartjänst hade anpassats till förändradebetygsregler. Det är () som fastställermerilvärderingsreglerna. Min företrädare som skolminister omtalade i ett svar tillRoland under föregående , att SÖ:s arbete med alt fastställanya meritvärderingsregler beräknades vara avslutat före utgången av juni månad1979. Arbetet har blivit fördröjt och pågår fortfarande. Jag anser att det f.n. inte är lämpligt alt ingripa i det arbete som pågår hos SÖ, vilketinnefattar samråd med arbetstagarorganisationerna. Om avskaffande av de graderade betygen inomlärarutbildningen ROLANDSUNDGREN (s): Jag måste säga atl jag lycker att det var ettöverraskande lamt svar jag fick av . Det verkar som om en personlighetsförändring sedan hon senast var skolminister. BrittMogård den första visade i den här frågan handlingskraft. Del intrycket får manåtminstone när man läser de tilläggsdirektiv lill lärarulbildningsulredningensom hon skrev och genom vilka hon ryckle ul den här frågan. a. i direktiven "Jag bedömer del som angelägel att betygssättningeninom lärarutbild ningen fär en enhetlig och samlad lösning De sakkunniga bör därför med förturbehandla betygsätlningen i lärarutbildningen Arbetet bör bedrivasskyndsamt och i samråd med berörda personal- och elevorganisationer. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen uppdrar åt lärarutbildningsutredning att skyndsamt lägga fram förslag om betygsättningen inom lärarutbildningen ". Orden "förtur" och "skyndsamt" finnspå flera ställen i tilläggsdirektiven till lärarutbildningsutredningen. tog på orden och arbetade snabbi.Redan den 22 juni 1977 kom förslaget att de nuvarande betygen ilärarskicklighet och pedagogik samt i förekommande fall metodik skulle slopasoch ersättas med en notering på utbildningsbeviset att den praktisk-pedagogiskautbildningen genomgåtts med betyget godkänd eller underkänd, att betygsskalan iämnesutbildningen skulle reduceras till graderna godkänd och underkänd samt attdet totala antalet betyg i ämnesutbildningen inte borde bli för stort. Detta förslag tillstyrkte samtliga remissinstanser. SomBritt Mogård säger i svarel överlämnade hon utredningsförslaget ochremissyttrandena, som var helt eniga på denna punkt, lill UHÄ. Där harförslaget nu legat . Som också säger i silt svar ställde jag närärendet hade legat efter överlämnandet en fråga till"mellanskolministernom hur länge lärarutbildningenskulle behöva dras med de graderade betygen. Jag tyckte då att hon verkadelitet generad över att det hade dröjt så . Hon sade alt det dock skullekomma ett förslag före utgången av juni månad. Man väntade, som det också heteri svaret, på meritvärderingsreglerna. Sedan dessa framlagls skulle det varaklart för UHÄ att utfärda bestämmelserna. Av svar verkar del som om hon nästangett upp i denna för vår framtida skola så viktiga fråga. Ute pålärarhögskolorna är man förtvivlad över att ingenting händer. De graderadebetygen är ett hinder för förbättringar och förnyelse i lärarutbildningen, ochdet går inte att utbilda lärare för den nya roll de skall ha i vår framtidaskola - där arbetet skall inriktas på samverkan lärare emellan, mellan lärareoch föräldrar och mellan liirnv',- 'v;!"' elever och där också lärarna skallha en vikligare social funktion -' ; :;. '._ z''<}':y-ii'-: betvuen finns kvar. Jag tror atl har iakttagitfel. Jag har inte genomgått någon personlighetsförändring. Jag är fortfarandeen högst handlingskraftig person. Det är riktigt att den dåvarande regeringenanvände orden "förtur" och "skyndsamt". Jag vill ocksåpåstå att regeringsbeslutet kom skyndsamt efter del all förslaget haderemissbehandlats. Jag har dock tänkt och tänker inte heller nubli så handlingskraftig atl jag lägger niig i bl. Det finner jag vara både dumdristigt ocholämpligt. Jag förutsätter att meddelar mig om etttotalt dödläge uppstår, och då lovar jag. att återigen visahandlingskraft. Om avskaffande av de graderade betygen inomlärarutbildningen Jag tycker att kan bevisa denhandlingskraften . Visserligen är det riktigt att i brevet tillUHÄ reglerna för betygsättningen görs beroende av ett meritvärderingssystem,men jag menar att det när SÖ inte klarat detta finnsett underlag för atl skriva ett nytt brev till UHÄ. Utredningen skrev bl. a.att behovet av meritvärderingsinstrument vid tjänstetillsättning inte kanutgöra elt avgörande argument för att bibehålla graderade godkänd-belyg varesig i lärarskicklighet eller i ämnesutbildning. Jag tycker därför all det intefinns någon anledning att hålla fast vid kravet på meritvärdering, när nu SÖoch också de fackliga organisationerna inte på ett och ett halvt är kunnat klaravad som vid en läsning av utredningens betänkande ändå måste bedömas som enganska enkel sak. Det måste finnas gränser för hur niycket byråkratin fårhindra utvecklingen. Vi ser upprop i tidningarna om att skolanlever. Jag hoppas att ocksä skolministern lever. Det är viktigt både med enskola och med en skolminister som lever. Det här är en myckel angelägen ochviktig fråga. Del förefaller mig somom förespråkar en högst okonventionell hantering och som om hanförväxlar detta med handlingskraft. Jag tror inte att det är samma sak. Jaganser att det är , inte , som skall meddela mignär ett ingripande frän mig är befogat. Jag menar att talar motbättre vetande, om han föreställer sig all del är något slags ohanterligbyråkrati som försenar handläggningen. Jag tänker inte gå närmare in på det. ROLANDSUNDGREN (s): Jag anser atl en regering skall regera. Vadskall man annars ha en regering till? Anser man inte att det är länipligt ättingripa i en fräga. som en utredning behandlat med förtur och där ett förslagsnabbt arbetats fram - dessutom på order av - ochsom sedan fått lisga stilla hos skolöverstvrelsen mästevi ställa oss Om statsbidragen till griwdskolan frågan: Närskall en skolminister ingripa, om inte vid ett sådant tillfälle? Det är ändå enfråga av stor betydelse för skolans framtid. Lärarkandidater och lärarutbildaresäger att lärarutbildningen f. n. fungerar dåligt för deras framtida roll somlärare. Betygen hindrar nämligen en utbildning för SIA-skolan med de krav denställer på en demokrati i skolan som ger eleverna de kunskaper och den fostrande behöver för atl sedan kunna bidra till att påverka samhällsutvecklingen. Jag anser också att regeringen skall regeramen enligt normal praxis och normala regler. Skulle jag inte följa deprinciperna skulle nog ställa en fråga till mig om varför jagbär mig åt på det sättet. Jag anser att om regeringen har givit ett uppdrag ochuppdraget fullföljs, låt vara att det har blivit försenat av skilda orsaker,skall regeringen inte ingripa förrän ifrågavarande myndigheter ber regeringeningripa. Visserligen ärdet UHÄ som givituppdraget atl fastställa betygssystemet i lärarutbildningen, nien det ärjuregeringen som bestämmer när UHÄ skall göra det. Det finns alltså möjligheteralt äter ta upp ärendet. Jag tror atl man på UHÄ är förtvivlad över alt maninte har fått ordna upp den här frågan. Det är på SÖ arbetet blivit fördröjt,och SÖ sorterar ju under skolministern. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Om statsbidragentill Statsrådet erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara dels () den 21 novemberanmälda fråga, 1979/ 80:147, dels () den 22 novemberanmälda fråga, 1979/80:157, och anförde: harfrågal mig huruvida Jag.om kvarstående skillnader mellan tidigare och nuvarande statsbidrag tillgrundskolan genomgående visar sig vara betydande i hela ,avser ta några initiativ för atl komma till rätta med den avsevärda nedgång i statsbidragstäckningsom ifrågavarande kommuner råkat ut för. Han har vidare frågat mig vilkaåtgärder jag i så fall avser vidta. har frågat mig vilka omedelbaraåtgärder jag avser vidta för att rätta till de missförhållanden i statsbidragssystemetsom påvisades och som fortfarande finns kvar. De båda frågorna avser samma ämne. Jag besvarar dem därförgemensamt. När det gäller det nya statsbidragssystemet finns det ännuerfarenhet av utfallet för bara ett läsår, nämlicen /79. kommunernastotala statsbidrag till driften av grundskolor för åren 1977/78 Nr 49 och 1978/79 svarar skillnaden i huvudsak mot löneutvecklingen för lärare den samtökningenavanlalet elever i . Jag har då tagit hänsyn tillalt jj regeringen höjt veckolimpriserna för /79. Som förutsågs vid beslut om det nya statsbidragssystemetkan det inte uteslutas alt någon kommun erhåller ett lägre statsbidrag än vadden skulle ha fått enligt de regler för statsbidrag som gällde tidigare.Utgångspunkten är dock att det nya statsbidragssystemet skall innebäraoförändrade villkor för kommunerna. Statsbidrag utgår endast för vissa kostnader för enkommuns skolväsende, medan andra kostnader, nu liksom tidigare, är ettkommunalt åtagande. Beräkningar som redovisas i ()anslagsframställning för /81 ger vid handen att ca hälften avkommunernas totala kostnad för skolväsendet täcks av statsbidrag. En jämförelseav skillnaden i utfall för en viss kommun mellan det äldre och det nuvarandestatsbidragssystemet förutsätter en detaljerad analys av vilka kostnader somingår i jämförelsen, så atl endast kostnader som var statsbidragsberättigade idet äldre systemet ingår i jämförelseunderlaget. SÖ har i uppdrag att utvärdera detnya statsbidragssystemet. Vidare kommer inom att görasen undersökning av effekterna av det nya statsbidragssystemet när santtligabeslut frän länsskolnämnderna om slutgiltigt statsbidrag /79föreligger. Dessa kan förväntas inom den närmaste månaden. Vid dennaundersökning kommer en detaljgranskning att ske av vissa kommuner, bl. a.kommuner från såväl Storstockholms- som . LARSGUSTAFSSON (s): Jag ber atl fä tacka statsrådet försvaret. Jag noterar med tillfredsställelse att man i departementet skallgranska bl. a. just kommunerna i Storstockholms- och . Detlycker jag är bra. Vi får väl se vad den granskningen ger vid handen. I svaret sägs att det inte kan uteslutas att det finnsnågon kommun som erhållit lägre statsbidrag men att utgångspunkten varit attdet nya systemet skulle ge oförändrade villkor. Jag håller med om att man fårvara försiktig med tolkningen av utfallet eftersom det gått bara ett läsår. som oroat mig är framför allt all man även vid en mycket hastig titt påmönstret för fördelningen på arvodesgrupper av kommunerna i de olika länen serbestämda regionala skillnader mellan t. ex. å ena sidan och ettantal andra län i riket åden andra. Man kan då fundera över om det beror påberäkningsmetoden eller på sättet att plocka fram mätveckor för löner ochliknande. ex. på en del kranskommuner till , om vilka manvet att studiebenägenheten och sjukfrånvaron är högre än i andra kommuner. Manvel också att ålderssammansättningen i lärargruppen är en annan: det är myckelyngre lärare där. Sådana faktorer kanske medverkar till en snedhet. Jag hoppasalltså att man kan komma orsakerna på spåren. Om statsbidragen till grundskolcm säker påall man gör det bara genom alt detaljgranska vissa kommuner i Storstockholms-och Göteborgsområdena. Det är bra om man gör del, men jag tror att man ocksämåste titta på hela landet för alt utröna om skillnaderna beror på någraregionala faktorer. Även om det sagts att enskilda kommuner det ena eller andraåret kunde komma under eller över den tidigarestatsbidragsläckningen.så var väländå inte avsikten med det nya systemet atl hela regioner skulle kunna liggaavsevärt lägre i statsbidrags-täckning? Jag undrar om statsrådet harnågon kommentar till detta, och om hon när hon märker del mönstret är bereddatt göra undersökningar. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag ber atl få tacka statsrådet för svarel. Redan när vi fattade beslutet här i kammaren om det nyastatsbidragssystemet för påpekade Jag att kommunerna iGöteborgsregionen skulle komma att göra bidragsförlusler i storleksordningen 30milj. Jag kunde hänvisa till beräkningar som gjorts i kommunerna och somockså överlämnats till departementet och utskottet. Statsrådet anfördedå att kommunerna räknat fel och att regeringen inte funnit anledning reviderasystemet. Det visade r,ig vid budgetarbetet atlkommunerna räknat rätt och att departementet hade räknat fel.Bidragsförlusterna blev stora, trots vissa uppräkningar av veckotimpris ochtilläggsbidragsprocent. Även vid budgetarbetet efter 1979 pekar det mot storabidragsförluster. Låt mig ta några exempel! får 1 milj. kr..2 milj. kr.. 3 milj. kr. och 50 milj. kr. En beräkning som gjordes visade attveckotimpriset borde höjas med . och att tilläggsbidraget borderäknas upp med i genomsnitt för att kommunerna skulle fä täckning. När vi behandlade statsbidragssystemet här i riksdagenhade vi ulbildningsuiskoiiets betänkande som underlag. Där fanns en rätt klaranvisning till regeringen. "Utskottet utgår från all regeringen, om SÖ:s studiumav det nya statsbidragets ekonomiska effekter ger anledning till det, vid nästariksmöte lägger fram erforderliga ändringsförslag." Del kom inget vid förra . Av svaret alt döma serdel ut som vi får vänta förgäves på det nu ocksä. Svaret är inte särskilt uppmuntrande. Hur länge skallkommunerna behöva vänta på alt regeringen rättar till så uppenbaramissförhållanden som de som redovisas från ? Hur mångamiljoner skall kommunerna behöva förlora? Vi har inte funnit anledning atl överväga någonrevidering, sade statsrådet . Finns inte den anledningen nu?Betyder "oförändrade villkor" minus 1 miljon för . minus 3 för och minus 50 miljoner för ? Till vill jag säga attavsikten självfallet är alt göra en helhetsgranskning över hela landet mendärutöver att detaljgranska vissa kommuner. Då fanns det ju, mot bakgrund avfrägarnas hemvist, skäl att nämna just Storstockholms- och Göteborgsområdena. Timpriserna är satta för att klara skillnaderna i ålder.Om vissa kommuner har förlorat på det nya statsbidragssystemet, är väl dentroliga orsaken atl hänföra till att kommuner i storstadsområdena t. ex. harhögre vikariekostnader än genomsnittet. räknar upp vissa kommuner och gerifrån sig mycket bestämda siffror pä de förluster som de skulle ha drabbats av.I de uppgifter som har lämnats från vissa kommuner om hur det nyastatsbidragssystemet skulle utfalla har det fakfiskt funnits ganska storafelaktigheter, Därför finns det, menar jag, anledning att göra en detaljeradgenomgäng av utfallet för de kommuner som klagar, innan man gör bestämdauttalanden om hur det nya statsbidragssystemet slår. Vi har ännu inte fållslutgiltiga beräkningar för /79 till departementet och kan intebörja förrän vi har fält dem. Som jag sade i mitt svar räknar vi med att deskall ha kommit fram inom någon manad. Jag noterar naturligtvis atl atl man både skulle titta över hela landet och specialstudera vissastorstadskommuner. I det avseendet har jag ingen anledning att gå in i någonpolemik. Båda de metoderna är väl nödvändiga mot bakgrund av vad jag sadeförut. Jag vill tolka så -del var ju sä jag ställde sista delen av min fråga - atl hon, om det visar sigstå kvar mycket bestämda regionala skillnader när det gällerstatsbidragsläckningen, är beredd att gä in och korrigera systemetsä att man jämnar ut de regionala skillnaderna. Det är alltså inte fråga omskillnader för en enskild kommun utan om regionala, systematiska skillnader somvisar att systemet har slagit fel. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Kommunerna i har interäknat fel. De fick det påpekandet av statsrådet , och det visade sigatt de inte hade räknat fel. När man gör avstämningen /79 framgår detockså att bidragsförluslerna kvarstår, men de har blivit mindre än deursprungligen beräknade efter de påpekanden som har gjorts från olika håll,eftersom veckolimpriset och tilläggsbidragsprocenten har räknats upp. I budgetarbetet nu pekar det ändå klart mot storabidragsförluster, som jag har redovisat här lidigare. i jämförelse med detmaterial som fanns för föregående statsbidragssystem. Man har alltså interäknat in några nya uppgifter, ulan det är samma underlag man rör sig med. Om jag får tolka statsrådels svar positivt, skulle jagmöjligen kunna läsa ut alt del kommer en framställning till om någramånader, när underlaget är klart. Frågan är då bara: Kommer kommunernasförluster för 1978/79 och 1979/80 aU rättas till? Kan man räkna med att rättelse sker åtminstone ? Att rätta till för lär väl vara omöjligt med tanke på den nuvarandeekonomiska situationen Om del visar sig atl detta statsbidragssystemär behäftat med slora felaktigheter, skall vi självklart rätta till dem. Detframgår väl av att vi har ändrai veckotimpriserna och är beredda alt ändratilläggsbidragen. Jag vill påpeka att del inte går att uttala sigtvärsäkert om föriuster -eller eventuella vinster, fast dem hör man aldrigtalas om; någon kommun måste dock ha vunnit, för fortfarande kostar detfaktiskt lika mycket för atl inte säga mer. En jämförelse mellan del lidigare och det nuvarandestatsbidragssystemet är ytterst vansklig att göra för en enskild kommun. Detgamla systemet innefattade ju en omfattande detaljgranskning från länsskolnämndernassida. Det nya systemet utgår från vissa schabloner. Skall man göra enrättvisande jämförelse, måste man göra en liknande delaljgenomgång avkostnaderna /79 i den enskilda kommunen. Det har man faktiskt integjort. Ingen har heller begärt att kommunerna skall göra det. Den översyn somjag talade om kommer atl innebära en sådan delaljgranskning, varvid man sertill att inte poster är frånräknade som rätteligen skall finnas med. Kommunerna i har gjortdessa detalj-jämförelser både och . De har alltså konstateratdessa bidragsförlusler. Detta är fakta. Men låt mig bara peka pä en detalj.Tilläggsbidragen skall bl. a. klara vikariekostnader. Kommunförbundetredovisade att behovet av tilläggsbidrag varierade mellan 9 och19%. Ocksä detta är klarlagt. Det visar sig all kommunerna i bl. a.Göteborgsregionen med hänsyn till högre studiebenägenhet, kanske svårarearbetsmiljö osv. har ett mycket större antal tjänstlediga lärare. kommuns behov i. ex. var . Jag har inte uttalatmig tvärsäkert annat än pä de punkter där jag har ett säkert underlag. Dettycker jag mig ha när de gäller kommunernas fördelning på arvodesgrupper inomde olika länen. Där är det alldeles påtagligt att bl. a. liggerovanligt lågt jämfört med en rad andra län. Får jag efter vad sadei sitt senaste inlägg dra den slutsatsen att hon kommer att se till att dettarättas till när man har fått undersökningen färdig och genomgången. Det är litet besvärligt när man svarar tväpersoner. Jag har inte sagt att är tvärsäker. Sedan kan man dravilken slutsats man villav del påslåendet. Göteborgsundersökningen var behäftad med vii;safelaktigheter. Årets Göteborgsundersökning är inte presenterad fördepartementet. Det vore väldigt bra om vi kunde få se den, så kunde den tas medi underlaget för den utvärdering som skall göras. Tvärsäkerheten fanns hos statsrådetMogård. Statsrådet sade då alt kommuner hade räknat fel ochgav exempel. Jag kunde direkt redovisa atl det exempel som statsrådet anfört i debatten var felaktigt. Kommunerna hade rätt och departementethade fel. Jag tror alt statsrådet bör fundera litet allvarligare på detta ochförsöka komma till rätta med problemen i stället för att hänvisa lillfelräkningar. Kommunerna bör rimligen inte förlora miljoner år efter är. Jag har icke hänvisat till felräkningar. Jaghar hänvisat till en detaljerad analys som skall göras, och den skall göras. Jag skall ciiera statsrådet fråndebatten : "Det har visal sig att i så gott som alla fall vihört talas om där man hävdat alt man skulle göra miljonförluster, så har detberott på felräkningar. Det har alltså i introduktionsskedel inte varil sä lättatl räkna rätt. Men vi har icke funnit anledning, i varje fall inte ännu, altöverväga någon revidering av det statsbidragssystem som nu skallfatta beslut om." Där fannstvärsäkerheten, men den tvärsäkerheten är förbytt. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskotletsbelänkande /80:27 betänkande 1979/80:14 Justitieutskottetsbetänkande /80:15 betänkande 1979/80:17 Socialutskottetsbetänkande /80:20 belänkande 1979/80:7Trafikutskottets belänkande 1979/80:7 betänkande 1979/80:20 § 10 Föredrogs och bifölls Interpellafionsframslällning1979/80:104 Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, § 11 Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskoltetsbetänkande /80:7 med anledningav propositionen 1978/79:159 med förslagtill lagom rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m.,jämte motioner. I propositionen 1978/79:159() hade framlagts förslag lill lag om rätt tillledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m. Förslaget i propositionen innebar alt en arbetstagareskulle ha rätt atl vara ledig från sin anställning om åretför att på uppdrag av förening som han tillhörde medverka under skoldagen igrundskolan eller inom allmän fritidsverksamhet i anslutning till skoldagen.Arbetsgivare skulle ha rätt alt vägra ledighet som översteg under enkalendermånad eller tog i anspråk av den anställdestjänstgöringstid under månaden.