prot · G309117 · 1979-12-31 00:00:00 — Det har gått väldigt trögt i förhandlingarna - destartade ju , . Förhandlingarna kom tillstånd på grund av att hade fattat ett beslut om reformering på denhögre musikutbildningens område, och dessa förhandlingar om tjänsteorganisationingick då som ett viktigt led i genomförandet av denna reform. Om en sådanförhandling inte nu kan slutföras till ett framgångsrikt resultat är det ju så,som jag tidigare anfört, att praktiskt taget hela reformen saboteras. Mot den här bakgrunden vill jag frågaarbetsmarknadsministern hur regeringen ser på den här situationen och omregeringen planerar några åtgärder för att nå en lösning. Det måste ju ligga istatsmakternas intresse att en beslutad reform kan genomföras. Regeringen kanrimligtvis inte hur länge som helststillatigande åse att ett genomförande på det här sättet förbind- Nr 117 Jag har alltså svaratpå den direkta fråga som q förhandling-Anderssonställt till statsrådet . Det svaret tror jag är helt rörande denklart, och jag tror också att har uppfattat det på rätt sätt. för debatten vidare och frågar hurregeringen ser på själva OMUS-reformen. Jag har naturligtvis, herr talman, intenågon möjlighet att gå in på förhandlingsresultatet som sådant. Om man önskarfå till stånd en förlikning, måste parterna följa de spelregler som gäller. Jagvill gärna göra det tillägget, herr talman, att jag under hand har hört att manhar för avsikt att begära en förlikningsman. Då får man, som jag sagt i svaret,vända sig till förlikningsmannaexpeditionen. Jag hoppas att man på det sättetskall kunna komma vidare. Jag är väl medveten om att vi här inte kandiskutera förhandlingsresultaten eller budens innehåll. Det är inte heller detjag frågat efter, utan jag har frågat hur regeringen allmänt sett på densituation som har uppkommit. Detta ar ett problem som vi nu har haft framför oss . har fattat beslut om en reform. För genomförandet avdenna reform krävs att man kommer överens om vissa tjänsteorganisatoriskafrågor. Regeringen har gett ett förhandlingsuppdrag till avtalsverket för skall nå en lösning. Men sedan har det hela gått i stå på något sätt. Manhar ett intryck av att regeringen varit väldigt passiv. Jag hade tidigare en interpellationsdebatt med Jan-ErikWikström. Då meddelade han att den dag och just den timme vi debatterade hadeett bud lagts. Jag sade att det var bra om min interpellation möjligen hadesatt fart på det här arbetet. Men inte heller då nådde man någon lösning, ochläget är nu oförändrat. Man har inte kommit framåt i det här arbetet. Så längeman inte gjort det blir det ingenting riktigt av den här reformen. Detta är en viktigutbildningspolitisk fråga och kanske framför allt en viktig kulturpolitiskfråga. Jag menar inte att det från regeringens sida skulle föreligga någonnonchalans mot musikområdet som sådant. Men jag tror att om det hade gällt ettannat utbildningsområde, så hade kanske engagemanget varit något större. Detflnns anledning att befara att man just därför att det gäller ett kulturområdehar sett litet lojt på det hela. Jagar något förvånad över senasteinlägg. Vad han har frågat är om regeringen avser att tillkalla enförlikningsman i enlighet med arbetstagarnas önskemål. På den har jag svarat att när man får en framställning om detta såkommer förlikningsmannaexpeditionensjälvfallet att se till att det tillsätts en förlikningsman. Här är detverkligen inte på sin plats att tala om förhalningar. passivitet och allt vaddet var talade om. Man har ju inte ens haft möjlighet attreagera på en framställning. Jag tror därför att vi inomarbetsmarknadsdepartementet kan ta detta med ro till dess man ber att få enförlikning till stånd. Då kommer vi att agera. Jag är tacksam för att regeringen undersådana förhållanden kommer att agera. Självfallet väljer att hållasig rent formellt till det som jag har frågat om och som frågedebatten skallhandla orn, men det kan ändå inte vara orimligt att i anslutning till en frågasom denna undra, hur regeringen allmänt ser på den situation som uppkommit. Jaggör det därför att jag har deltagit i en interpellationsdebatt - dåmed utbildningsministern, men statsråden är väl kollektivt ansvariga förregeringens åtgärder -och hade velat diskutera denna fråga ytterligare medutbildningsministern, eftersom det gäller en så viktig kultur- ochutbildningsproblematik. Överläggningenvar härmed avslutad. Justitieministern ordet för att besvara () anmälda fråga.1979/80:406. och anförde: har frågat mig vilka principersom ligger bakom förslaget om nedläggning av kriminalvårdsanstaltenSkåltjärnshyttan i och uppbyggandet av en ny anstalt i enannan kommun, som inte har de sysselsättningsproblem som föreligger iFilipstad. Det förslag till plan för förändringar i organisationen som finns i årets budgetproposition har lagtsfram av en arbetsgrupp som chefen för tillsatte år 1977.Denna arbetsgrupp har haft till uppgift att göra en översyn avanstaltsbeståndet inom kriminalvården. Arbetet skulle resultera i en långsiktigplan för förändringar i anstaltsorganisationen. Utgångspunkten för arbetet harvarit de riktlinjer som fastslogs av genom den antagnakriminalvårdsreformen. En viktig princip i denna reform är att de intagna sålångt det är möjligt skall få avtjäna påföljden i eller i närheten av hemorten.En sådan anstaltsplacering underlättar kontakterna med anhöriga och är enförutsättning för att de intagnas frigivning skall kunna förberedas på ettändamålsenligt sätt. För att närhetsprincipen skall kunna tillämpas i fullutsträckning krävs ett ökat antal lokalanstaltsplatser i vissa områden i landetdär det nu finns ett platsunderskött. Vid en utbyggnad avlokalanstaltsbeståndet bör man lägga ned äldre lokalanstalter som är olämpligtbelägna med hänsyn till antalet fängelsedömda som bor på eller i närheten avanstaltsorten. Förslaget om nedläggning av kriminalvårdsanstaltenSkåltjärnshyttan har sin grund i att klientunderlaget i anstaltens närhet inteär tillräckligt stort. Därtill kommer att anstalten, som består av fyrabaracker, är i mycket dåligt skick. I Karlskogaområdet, där en ny lokalanstaltplaneras, ger däremot antalet fängelsedömda underlag för en anstalt. Jag vill framhålla att planen för förändringar ianstaltsorganisationen är en principplan och att den är avsedd att fortlöpanderevideras. Förändringar i klientunderlaget kan medföra att planen måste ändras.Även praktiska, ekonomiska och andra skäl kan medföra att planen inte kanförverkligas. Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga. Det är tydligt att det har uppkommit ett nytt hot motframtiden för , nämligen bristen på brottslingar. Även om det bara rörsig om ett relativt sett begränsat antal arbetstillfällen, nämligen 18, är detdock en mycket väsentlig fråga för en så hårt arbetslöshetsdrabbad kommun somFilipstad om dessa statsanställningar försvinner. Det hot som har uppkommitär helt enkelt att brottsligheten är för låg i . Man skulle ju när manförsöker tolka slutet av justitieministerns svar kunna säga att om brottslighetenökar i , så att fler filipstadsbor blir dömda till förvaring på denaktuella anstalten eller på en anstalt inom regionen, kommer åtminstone 18sysselsättningstillfällen att kunna räddas. Det är ett nytt moment iregionalpolitiken som här förs in. Jagförstår-eller försöker i alla fall förstå- att man från sida gör den bedömningen att de intagnaskall kunna befinna sig i närheten av sina anhöriga osv. Men det finns ju ocksåandra aspekter som måste vägas in i bilden. Jag liksom de förtroendevalda somhar ansvaret för måste se till kommunens framtid. För har det faktiskt gått väldigt illa under desenaste decennierna. har under ungefär fått se sin folkmängdminskas med 4 000 invånare eller uppemot en fjärdedel av det gamlainvånarantalet. understiger invånarantalet i planeringstaletför folkmängden . Man har enkonstant mycket hög arbetslöshet. Jag skall inte trötta med att redovisa allt det elände somman kan räkna upp för del då det gäller sysselsättningsproblemen.Det finns dessutom en hotbild framöver som grundar sig på alldeles färskahändelser. har varslat 20 man i har informerat om nedläggning. kommer för attkunna överieva att tvingas rationalisera, vilket betyder att 100-150arbetstillfällen försvinner där. Jag vill fråga justitieministern: Hur skall man tolkaslutet av statsrådets svar till mig? Innebär det att en omprövning kommer tillstånd, att trots allt kommer aU ha en kriminalvårdsanstalt framöver? 2 protokoll 1979/80:117-120 Man skall tolka svaret så att det är ettunderstrykande av vad som står i budgetpropositionen, som regeringen har lagtfram för och där denna långsiktiga plan anges. Jag konstateraråterigen att detta är en principplan. Det kan hända saker och ting under vägensgång så att säga, men detta är den inriktning som regeringen står för. Sedan är väl och jag överens om att enkriminalvårdsanstalt skall ligga där klientunderlaget motiverar det. Dettamåste vara en huvudregel. I kriminalvårdens , som består av Värmlandsoch län, finns det största klientunderlaget i Örebroområdet och det näststörsta i Karlstadsområdet. På tredje plats kommer Karlskogaområdet när detgäller klientunderlaget. För att förlägga den här anstalten till Karlskogaområdettalar, förutom klientunderlaget, det förhållandet att man från harpendelavstånd både till och till . ligger ungefärtre mil från både och . Dessutom finns det enskyddskonsulents-expedition i , men det gör det inte i Filipstad.Avståndet mellan och är ungefär . Personalen vidSkåltjärnshyttan är. såvitt det har redogjorts för mig, sedan lång tid tillbakainförstådd med att anstalten skall läggas ned. De som vill får arbete vidKarlskogaanstalten. Enligt uppgift kommer samtlig personal att bo kvariFilipstads kommun efter nedläggningen av anstalten. GÖTHEKNUTSON (m): Jag vill uppfatta detta som ett lugnande elleråtminstone förhoppningsfullt besked från justitieministern, och jag tackar förhans kompletterande svar. När det gäller detta med skyddskonsulenten som ettkriterium för anstaltslokaliseringen tycker jag att det borde vara en enkel sakatt flytta vederbörande befattningshavare till . Det måste också sägasatt i det här området är avstånden ganska begränsade. Pendlingsavståndet ärnågot kortare mellan och än mellan och , menom man försöker se mer flexibelt på detta med avstånd bör det inte hindra har med i bedömningen när det gäller lokaliseringen. Jag vill,som säkert också den kommunala ledningen i , ta fasta på att det är enprincipplan och ingenting annat. Jag har förvisso läst vad som står ibudgethuvudtiteln, och jag konstaterar att justitieministerns svar till mig ärbetydligt mera hoppingivande. Det har hos kommunledningen i väckt en vissförvåning att man där inte fick veta någonting på ett tidigare stadium omarbetsgruppens förslag om nedläggning av Skåltjärnshyttan. Man skulle ha fåttläsa detta i tidningen. Det här innebär ingen kritik mot departementet ochallra minst mot justitieministern. Arbetsgruppen inom kriminalvårdsstyrelsentog dock bara kontakt med arbetsförmedlingen, och den vägen fick inte kommunenkännedom om saken. Jag är inte säker på att de här människorna som arbetar vidSkåltjärnshyttan är räddade för om det sorgliga skulle hända att anstaltenläggs ned. Jag vill bara för klarhetens skullsäga att jag vidhåller den principiella inställningen att huvudregeln måstevara att både anstalter och skyddskonsulenter skall lokaliseras på sådanaplatser där det är motiverat från kriminalvårdens synpunkt. Överläggningen var härmed avslutad. Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. § 7Föredrogs och hänvisades 1979/80:139till finansutskottet 1979/80:154till socialutskottet 1979/80:165till näringsutskottet § 8 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1961till utbildningsutskoUet 1979/80:1962till jordbruksutskottet § 9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:174 och 175 § 10 Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:21 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. järntemotioner. TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 1 (Vissa gemensamma frågor) Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 12() under avsnittet Skolväsendet, rubriken frågor (s. 213-226), behandlat skolfrågor av allmän karaktär. Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:242av och (båda rn). 1979/80:287av (), 1979/80:288av och (båda m), 1979/80:290av och (båda fp). 1979/80:291av () och (), 1979/80:292av m. fl. (s). 1979/80:374 av . (m) såvitt nu var i fråga (yrkandena 1. 2 och 4). 1979/80:524 av m. (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde om attskoldelegationen genom tilläggsdirektiv uppmanades att under innevarande år tafram material som belyste tillämpningen av bestämmelserna om anpassadstudiegång, 1979/80:526 av m. (vpk), vari såvitt nu \ar i fråga yrkats 1. attriksdagen uttalade a) att grundskolanhelt borde sekulariseras och religionskunskap avskaffas som särskilt ämne, b) att momentet"skola-arbetsliv" borde införas på kursplanen som huvudmoment inom deolika ämnena på alla stadier och att arbetslivsorientering därvid bordeavskaffas som särskilt ämne, 2. att riksdagenbeslutade uttala att betygen helt borde avskaffas inom , 3. att riksdagenhos regeringen hemställde om åtgärder för överförande av läromedelsproduktioneni samhällelig ägo. 4. att riksdagenhos regeringen hemställde om att en särskild, parlamentariskt sammansattutredning tillsattes med uppdrag att löre.slå åtgärder för att förstärka detdemokratiska inflytandet över innehåll i enlighet med vad somanförts i motionen. 1979/80:659av (). 1979/80:881av och (båda fp), 1979/80:890av rn. (c), 1979/80:1300av m. fl. (m), 1979/80:1314av (). 1979/80:1693av m. fl. (m). den /80:1698 av i m. fl. (c), j jl jgj 1979/80:1702 av och (båda m). väsendets centrala 1979/80:1720 av ochHans Nyhage (bada m) samt regionala 1979/80:1892 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade uttala attidrotten borde få ökat utrymme i skolorna i enlighet med vad i motionen anförts(yrkande 1). 1. att riksdagenbeträffande utvärdering på skolans område skulle avslå motionen 1979/80:1693, 2. att riksdagenbeträffande utredning för att förstärka det demokratiska inflytandet övergrundskolan skulle avslå motionen 1979/80:526 yrkandet 4, 3. att riksdagenbeträffande frihet att använda tema- och tillvalsresurser skulle avslå mofionen1979/80:374 yrkandet 2. 4. att riksdagenbeträffande samlad skoldag för glesbygdsbarn skulle avslå motionen 1979/80:374yrkandet 4. 5. att riksdagenbeträffande försöksverksamhet med radikalt ökat elevansvar skulle avslåniotionen 1979/80:287. 6. att riksdagenbeträffande tilläggsdirektiv till skoldelegationen om anpassad studiegångskulle avslå mofionen 1979/80:524, 7. att riksdagenbeträffande skola-arbetsliv som huvudmoment och arbetslivsorienteringensavskaffande som ämne skulle avslå niotionen 1979/80:526 yrkandet 1 b. 8. att riksdagenbeträffande särskild kurs i engelska, matematik och B-språk skulle avslåmotionen 1979/80:374 yrkandet 1, 9. att riksdagenbeträffande ämnet ekologi i skolan rn. m. skulle avslå motionen 1979/80:1698, 10. att beträffande antaletveckotimmar för fysisk träning skulle avslå motionen 1979/80:1702, 11. att beträffande ökatutrymme för idrott skulle avslå motionen 1979/80:1892 yrkandet 1, 12. att beträffandeundervisning i hälsofrågor skulle avslå motionen 1979/80:290, 13. att beträffandedansundervisning skulle avslå motionen 1979/80:292, 14. att beträffandeundervisning i datalära skulle avslå motionen 1979/80:659, 15. att beträffandeundervisning i kristendom skulle avslå motionerna 1979/80:242, 1979/80:288 och1979/80:1300, 16. att beträffandeundervisning i religionskunskap skulle avslå 21 Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. motionen1979/80:890, 17. att beträffandegrundskolans sekularisering och religionskunskapens avskaffande som ämneskulle avslå motionen 1979/80:526 yrkandet 1 a. 18. att beträffande andligvård och vägledning inom skolans ram skulle avslå motionen 1979/80:291, 19. att beträffande andligvård genom skolpastorer skulle avslå motionen 1979/80:881, 20. att beträffande betygensavskaffande i skulle avslå motionen 1979/80:526 yrkandet 2, 21. att beträffandeöverförande av läromedelsproduktionen i samhällelig ägo skulle avslå motionen1979/80:526 yrkandet 3, 22. att beträffande prövningav samhällets kostnader för läromedel m. m. skulle avslå motionen 1979/80:1720, 23. att beträffande transportav skolelever skulle avslå motionen 1979/80:1314. Punkt 10(Bidrag till studie- och yrkesorientering m. Regeringen hade under punktenC 9 (s. 251-257) föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen förordats beträffande förlängning av försöksverksamhetenmed studie- och yrkesorientering, 2. till Bidragtill studie-och yrkesorientering rn. m. för /81 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen /80:874 av m. fl. (s). vari yrkats att riksdagenbeslutade att till Bidrag till studie-och yrkesorientering m. m. anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . för löntagarorganisationernas utbildning av företrädare iSSA-räd och lokala yrkesråd samt fackliga skolinformatörer. 1. att riksdagengodkände vad som i propositionen 1979/80:100 förordats beträffande förlängningav försöksverksamheten med studie- och yrkesorientering. 2. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:874 till Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. för budgetåret1980/81 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivitsbeträffande medelsanvisningen av . , , och (alla s) somansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1979/80:100 och med bifall tillmotionen 1979/80:874 till Bidrag till studie- oeh yrkesorientering rn. /81 anvisade ett förslagsanslag av . I det ärende som är under behandling socialdemokratiska minoriteten i utbildningsutskottet reserverat sig pä enviktig punkt i betänkandet från utskottet. Reservationen gäller ett anslag påytterligare 2 miljoner för löntagarorganisationernas utbildning av företrädarei , yrkesråden samt de fackliga skolinformatörerna. Med reservationen stöder vi en socialdemokratisk motionsom förordar detta förhöjda anslag. SÖ hade t. o. m. förordat en ytterligarehöjning av anslaget, som SÖ betecknar som viktigt. Ambitionerna att närma skolaoch arbetsliv finns hos SÖ och uttalas även av alla som yttrar sig i denaktuella skoldebatten. De här formerna för samverkan mellan skola, samhälle ocharbetsliv är en relativt ny företeelse . Planeringsråden kom såsakta och blir först nu permanenta i varjelän. Lokalt har de kanske ännu inte funnit sin form, men på flera håll harmänga framsteg gjorts. För att utbilda ledamöter i SSA-råden har under entreårsperiod särskilda anslag utgått till LO och TCO. har med 2miljoner således 6 miljoner utgått till utbildning avlöntagarledamöter, alltså inte bara i SSA-råden utan också i yrkesråden, och avde skolinformatörer som medverkar i skolan. har en ny mandatperiod startat, och därmed har på flerahåll nyvalda ledamöter utsetts att verka . I dettaläge föreslår regeringen att statsbidraget skall utebli. 6 milj. kr. harbetalats ut, säger regeringen, och är organisationerna hjälpta genom attmånga personer har fått sin utbildning. Därför behövs inga ytterligare bidrag,framhåller statsrådet , och följaktligen sparar vi detta statsbidragnästa budgetår. Vilka slutsatser skall organisationerna, dvs. LO och TCO,dra av en sådan avspisning? Ja, att döma av de reaktioner som har kommit ettantal av oss riksdagsledamöter till del i uttalanden har de dragit slutsatsenatt de inte har statsmakternas förtroende. Alla lovsånger om vikten av kontaktmellan skola och arbetsliv är kanske ingenting som löntagarorganisationernaskall bry sig om. Regeringen går emot de fackliga organisationerna, vilkavill skapa en levande kontakt mellan arbetsliv och skola. Genom att de viktigakontinuerliga utbildningsinsatserna inte stöds försvåras LO:s och TCO:sambitioner härvidlag. SSA-råden, yrkesråden och skolinformatörerna är relativtnya företeelser i vår skola. De som från fackligt håll är engagerade i olikaroller behöver flera introduktionskurser. Man behöver utbilda flera, eftersomavgångar sker och verksamheten ökar. Det är ytterst olyckligt att i detta skedeav pionjäranda från de fackliga företrädarnas sida nu ge dem en känsla avbetydelselöshet. Besvikelsen är uttalad över att statsbidraget tillutbildningen slopas. Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter in. med detsagda tolka LO:s och TCO:s besvikelse härvidlag. , herr talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad till utskottsbetänkandet. Ett bifalltill denna reservation skulle ge de fackliga organisationerna en bekräftelse påatt de i hög grad har statsmakternas fulla förtroende i sin viktiga roll attföra arbetsliv och skola samman. HANS NYHAGE (m): I nu föreliggande utskottsbetänkandebehandlas bl. a. en rad frågor, som berör organisation ochverksamhet. Som vi alla är väl medvetna om har under de senaste årenfattat åtskilliga beslut på här ifrågavarande område. Så sent som våren 1979fattade sålunda beslutet om en ny läroplan för . I sambanddärmed framfördes från moderata samlingspartiet ett antal förslag, som framförallt syftade till att stärka kvalitetskravet i skolan. I den mån vi inte flckgehör för våra förslag, redovisade vi våra synpunkter genom de reservationersom vi fogade till det ifrågavarande utskottsbetänkandet, utbildningsutskottetsbetänkande /79:45. Åtskilliga av de förslag som jag åsyftade har tagitsupp i motioner till årets riksdag. Givetvis vidhåller vi moderater våratidigare redovisade uppfattningar, och det skulle därför ha varit naturligt föross att här yrka bifall till dessa motionsyrkanden. Med hänsyn till attriksdagen så har fattat beslut i dessa ärenden och att arbetet medfärdigställandet av den nya läroplanen nu pågår inom ochutbildningsdepartementet i enlighet med intentionerna i riksdagsbeslutet, harvi dock i detta sammanhang inte funnit anledning att ge någon särmening tillkänna på annat sätt än som framgår av det särskilda yttrande som vi har fogattill utskottsbetänkandet. Det är inte heller min avsikt att här utveckla våraståndpunkter i några skilda frågor, utan jag nöjer mig med att underförevarande omständigheter hänvisa till det förut angivna utskottsbetänkandetfrån föregående . Vad så slutligen beträffar densocialdemokratiska.reservationen kan jag nämna att kommer att taupp den i sitt anförande senare under debatten. INGA (vpk): Arbetarklassens kamp för rätten tillutbildning och uppfostran är lika lång som dess historia. När arbetarklassenorganiserade sig, fackligt och politiskt, tillhörde bildningsfrågorna de förstasom ställdes på dagordningen. Den svenska skolan är en skola i ett klassamhälle. Detinnebär att barnens deltagande i skolarbetet sker under olika villkor beroendepå vilken klass de tillhör. Det innebär också att de orättvisor och dekristendenser som finns i det omgivande samhället återspeglar sig i skolansverklighet. Skolreformerna under har haft som mål attverka för jämlikhet i utbildningen. Man skulle komma bort från sorteringen avbarn i folkskola eller läroverk. Alla skall ha samma grundutbildning och likachanser till högre utbildning. / verkligheten går de olika samhällsklassernasbarn fortfarande i olika skolor. Höghusbarnen i södra förorter går iandra slags grundskolor än Lidingöbarnen. Skolorna i Slottsstaden i ärinte av samma slag som de i .