prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 89 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 311 Nej - 18 1979/80:3 med anledning avmotioner om folkrörelsernas roll i samhället 1979/80:4 med anledning av motionom närvarolista i ulredningsbelänkanden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §10 Kartläggning av samhällets informationsflöden Föredrogs konstitutionsutskollets betänkande1979/80:5 med anledning av motion om en kartläggning av samhälletsinformationsflöden. I delta belänkande behandlades motionen 1978/79:575av m.fl. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringenhemställde om tillsättande av en utredning med syfte att göra en bredkartläggning av hur de faktiska informationsflödena i samhället förändrats isamband med teknologiska förändringar och samhällsutvecklingen i övrigt samtkonsekvenserna för demokratin, 2. att hemställde om att dennautredning borde arbeta skyndsamt. Utskottet hemställdeau skulle avslå motionen 1978/79:575. (vpk): De frågor vi tar upp i vår motion 1978/79:575 om en kartläggning avsamhällets informationsflöden är enligt min uppfattning av avgörande betydelseför demokratins utveckling i vårt land under de kommande decennierna.Beredskapen inför de teknologiska förändringarna på informations- ochkommunikationsområdena är låg, för att inle säga obefintlig, frånsamhällets sida. Det finns f n. endera ett slags passiv 3 protokoU 1979/80:23-24 teknologisk idealism, enövertro på fördelarna, eller motsatsen: ett underskattande av teknikensverkningar och farorna. Övertron har kommit till uttryck bl. a. iinformationsteknologiutredningen, där en av företrädarna för den häruppfattningen tilldelat de nya teknikerna de mest förunderliga egenskaper. Detfinns snart sagt inte ett samhällsproblem som de inte kan bidra till atl lösa.Demokratin skall de förbättra, människors isolering skall de bryta liksom deregionala ojämlikheterna i landet. Andra åter ser denna nyainformationsteknologi enbart som en massmediefråga utan återverkningar påsamhällets bas, på produktionslivet och det sociala mönstret. Vipekar, herr talman, i vår motion på den handfallenhet som utmärker behandlingenav elektronikindustrins revolutionering. Det allvariiga ärju att i hägnet avdenna handfallenhet arbetar i tysthet de stora multinationella bolagen vidare.I denna undfallenhetens skugga förbereds ett samhälle där kunskapsklyftorna kankomma att öka ytterligare, där maktlösheten och passiviteten förstärks. Förvilka är det som kommer atl fylla den nya tekniken med ett innehåll? Ja, inteär del arbetarrörelsen, inle är det fackföreningsrörelsen, folkrörelserna,invandrarorganisationerna eller de enskilda människorna. Snarare ärdel sådanakrafter som motverkar och motarbetar människors och samhällens utveckling motmer demokrati, sådana krafter som vill passivisera individerna och förslärkade multinationella företagens makt. Exemplet känner vi alla väl lill. Därutnyttjade CIA elektronikindustrin, med ITT i spetsen, och massmedia för attåterta makten från och stoppa den demokratiska utveckling sompåbörjats. Demokratinkan och får aldrig, konstaterar vi, uppfattas som en teknisk fråga. Demokratinär alltid en maktfråga, och vad det här gäller är alt bryta denmaktkoncentration som accelererar allt snabbare inom låt mig kalla delideologiproduktionens område. I annal fall hotas på allvar yttrandefriheten ivårt land - den överiåts till multinationella koncerner, vilkas huvudsakligasyfte är lönsamhet. Vikan konstatera att vi vet alldeles för litet om hur del framväxandeinformationssamhället egentligen kommer att te sig och vilka effekterna blir t.ex. för barnen och ungdomen. säger visseriigen konstitutionsuiskotiei alt defrågor vi tar upp är väsentliga, men så hänvisar man till en rad utredningar:videogramutredningen, yttrandefrihetsutredningen,informa-lionsteknologiutredningen osv. Utskottet framhåller emellertid självtatt detta är delfrågor inom ett större komplex. Och framför allt är de härutredningarna koncentrerade till specifika massmedier och tekniker, de ärkoncentrerade lill rättsliga och organisatoriska aspekter, vilket innebär attdet bredare samhällsperspektivet gått föriorat. Del är emellertid della bredasamhällsperspektiv som krävs, om vi skall kunna utveckla en sann och en reellmotberedskap. Informations-och medvetandeindustrin får ett allt större inflytande över våra liv. Denutvecklas till en Jättelik maktapparat, där nyckelordet heter kontroll. Eltland kanju ockuperas på många sätt, och informationsindustrin är nog såeffektiv. - alltså - konstaterade styrelseordföranden iRadio Corporation of , RCA, följande: Informationen kommer atf bli engrundläggande tillgång i världsekonomin. Jämförbar med energin. Den kommer attfungera som elt slags valuta i världshandeln, utbytbar mot varor och tjänsteröverallt. Vilkaåterverkningar detta redan fåll i tredje världens länder vel vi. Där är delsvårare att få information från det egna landet eller grannlandet än atl fåveta vad som händer i eller . Det finns forskning inom området. satsarexempelvis pengar på temat Människan och kommunikationsteknologin. Men tyvärrtvingas man konstatera aU de projekt banken valt att satsa på snarare är tillelektronikindustrins fromma än motsatsen. Mol denna bakgrund vill jag - trotsalt utskottet väl i och för sig intar en avvaktande attitydoch,om jag tolkatulskoltsbelänkandet rätt, inle avvisar en utredning på - yrkabifall till vpk-motionen. Det brådskar nämligen. BERTILFISKESJÖ (c): De frågor som tas upp i vpk-motionen och som vi nu fått ytterligaremotiverade är naturiigtvis viktiga. Ingen förnekar det. Ätt de är viktiga och ivissa fall brådskande visasju också av det väldigt omfattande utredningsarbetesom redan är i gång på della område. I belänkandeomnämns inte mindre än sex olika utredningar som på ett eller annat sättbehandlar de frågor som berörs i vpk-motionen. Ätt i det läget tillsätta ytteriigareen utredning har utskottet ansett vara en överiopps-gärning. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till utskottets hemställan. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Ja, det finns sex utredningar tillsatta. Men, som vi påpekat i vårmotion och som jag framhöll i mitt inlägg, dessa utredningar tar upp delfrågorsom huvudsakligen är inriktade på vissa tekniker. Ingen av dessa utredningartar upp frågan i det breda samhällsperspektivet, vilket är nödvändigt för skall kunna motverka den koncentration som är på gång och för att manskall kunna få en teknik, byggd på demokratiska värderingar, som utgår frånsamhälleliga behov och inte från multinationella koncerners. Från dessautredningar kommer vi tyvärr inte att få ett relevant disku-ssionsunderiag, därsamhällsperspektivet blir det avgörande. Får jag tolka uttalande så, att såfort var och en av de här utredningarna börjat presentera sitt material kan enny utredning komma att tillsättas, som utgår från det breda samhällsperspektivetoch inte bara lar hänsyn lill rättsliga och organisatoriska aspekter? Det är inte så lätt atl vare sig skriva direktiv om eller utredaallmänna uttalanden. De utredningar som omnämns i konstitutionsutskottetsbelänkande har alla mycket vittomfattande men också noggrant angivnautredningsuppgifter. Del är självklart att del samhällsperspektiv som Ändradspråklig utformning av lagförslag om prästs tystnadsplikt talaromkommer in som ett viktigt moment i,såvittjag kan förstå, alla de utredningarsom är nämnda här. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 575 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 5 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 575 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 304 Nej - 15 1979/80:6 med anledning av propositionen 1979/80:19om ändring i reli-gionsftihetslagen (1951:680). §12 Andrad språklig utformning av lagförslag om prästs tystnadsplikt betänkande 1979/80:7 med anledning av propositionen1979/80:20 med förslag till lag om tystnadsplikt för präst inom ,m. m., jämte följdmotion. I motionen 17 har ochjag vänt oss mol all lagtexten iförslaget till lag om tystnadsplikt för präst inom inte ärkönsneulral. I lagtexten omnämns nämligen en präst alllid såsom vore det enman. Som alla vel finns det dess värre i fortfarande en hel del manligapräster som hävdar att prästyrket skall vara ett privilegium för män. De troratt endast män är kapabla att vara präster, och de vägrar alt acceptera attmedmänniskor av det andra könet har samma mänskliga värde. Men så är del inte.Enligt svensk lag är prästyrket öppet för både kvinnor och män. Padeflesta andra yrkesområdena hade man inte behövt orda så mycket merom detla, men Just när del gäller präster tycks del vara nödvändigt attriksdagen vid varje möjligt tillfälleerinrarom att vi har och vill ha bådekvinnliga och manliga präster i . Det är eländigt alt det skallbehöva påpekas, men vi vet atl del behövs. Det är av den anledningen vi har motionerat om att det i lagtext somrör präster bör stå "han eller hon" när deua åsyftas. Vi har gjortdel eftersom en del manliga präster tycks vara så enormt bundna vidbokstavstolkning, både av viss bibeltext och av lagtext, att de inle vill setill de tankar, önskningar och värderingar som ligger bakom. Detfinns många invändningar mot och många hinder i vägen för jämställdhet mellankönen. En del hinder har sin grund i mänskliga fördomar, en del har sin grund iöppet eller förtäckt motstånd mot jämställdhet. I det här fallet tycks det avutskottets skrivning att döma inte vara fördomar eller motstånd mot våra idéersom medfört alt vi inte kan få bifall till vår motion. har vi mött ett nylthinder, nämligen den underiiga lag som innebär atl just i detta fallinle ensam har lagstiftningsmakten. Regeringen har, på grund av ettförbiseende, får vi hoppas, föreslagit kyrkomötet en lagtext som inle ärkönsneutral. Kyrkomötet reagerade inte, och med tanke på hur man där behandladekvinnoprästfrågan är det inte förvånande. Men här i finns faktiskt enklar majoritet, som i likhet med oss motionärer anser att det är altdet blir slut med diskrimineringen av kvinnopräster och att vi på alla tänkbarasätt måste visa att beslut om kvinnors rätl till prästämbetet varallvariigt menat. Ettav många tänkbara pedagogiska medel hade varit att göra den här lagtexten "predikolext" i frågan och i klara verba understryka att så längesvenska kyrkan vill ha nuvarande relationer med svenska staten får intediskriminering av kvinnliga präster förekomma. Men går det inle på grund aven övergångsbestämmelse till regeringsformen, där släppt denlagstiftningsmakt som vi på alla andra områden ensamma råder över. Jagkan bara konstalera att vi fått ännu ett nytt bevis på den absurditet som denuvarande relationerna mellan kyrka och stat innebär och mött ännu elt hinder ikampen för att skynda på jämställdhet mellan könen. Det här är ingen s. k. storfråga, men def är bara det aft det finns så många s. k. små frågor när delgäller jämställdhet. Om vi kunde få något resultat åtminstone i alla dem,skulle vi komma en bra bit på väg. Manskulle naturligtvis också i förstone kunna hävda atl vi egentligen bara begärten redaktionell ändring och att del ärjuristeri som gör atl utskottet inle villtillstyrka motionen. Men del är inle en redaktionell ändring Jämförbar med'Justering av kommateringen eller överväganden mellan och eller samf. Det är enprincipfråga, och därför är det bara atl hoppas atl regeringen före nästakyrkomöte har läst både vår motion och utskottsbetänkandel samt handlardärefter. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Jag gör det med en Andradspråklig utformning av lagförslag om prästs tystnadsplikt Utbyggnadav vissa medicinska verksamhetsområden m. m. önskan om att betänkandet,som ändå i sak ger oss rätt, blir noga studerat av alla kvinnoprästmolslåndare.Det är en from önskan jag har. Överiäggningenvar härmed avslutad. 1979/80:1 med anledning av svenskadelegations berättelse om rådets tjugosjunde session. §14 Utbyggnad av vissa medicinska verksamhetsområden m. m. Föredrogs socialuiskollels betänkande 1979/80:2 medanledning av motioner om utbyggnad av vissa medicinska verksamhetsområden m.m. 1delta betänkande behandlades motionerna 1978/79:361 av Bo Forslundm. (s), 1978/79:512 av MärtaFredrikson m. fl. (c), 1978/79:792av m.fl. (vpk), vari såviu nu var i fråga (yrkandet 9) hemställtsatl hos regeringen skulle anhålla om förslag som innebar att del ilag föreskrevs att yrkesmedicinska kliniker skulle inrättas vidsamtliga regionsjukhus och planeras med medicinsk,beleendevetenskaplig(psykosocial)och teknisk-hygienisk del med laboratoriumfullt uppbyggt , 1978/79:887 av () och () samt 1978/79:889 av MajPehrsson (c) och (). 1. beträffande lagstiftning ominrättande av yrkesmedicinska kliniker att skulle avslå motionen1978/79:792 yrkandet 9, 2. beträffande utbyggnad avyrkesmedicinen på region- och länsnivå att skulle avslå motionen1978/79:361, 3. beträffande ökad utbildning avögonspecialister(oftalmologer)m. m. att skulle avslå motionen1978/79:512, 4. beträffande utbyggnad avbarnreumatikervården att skulle avslå motionen 1978/79:889, 5. beträffande förebyggande av ryggsjukdomar m. m. atlriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:887. MAJ (): I motionen 1978/79:889 har och jag påpekat behovetav elt utökat antal vårdplatser för reumaiologisk specialist- vård för barn. Det behövs30-35 platser. Men finns endast 18-20 vårdplatser för reumatoida barn,nämligen vid den barnreumatologiska enheten vid lasarett.Det är därför enligt vår mening nödvändigt alt barnreumatikervården snarastbyggs ut och fördelas på ytteriigare platser i landet, exempelvis vidregionsjukhuset i och vid i . Detfinns mellan 2 000 och 3 000 barnreumatiker i landet. Tidig behandling ärangelägen, om barnen skall slippa onödigt lidande och en av handikapp prägladtillvaro. Med tidig och rätt behandling kan barnen kanske slippa både kryckoroch rullstol . Det är därför oerhört angeläget atl vårdplatserna förbarnreumatiker snabbt byggs ut. har i betänkandetRegionsjukvården bl. a. anfört alt det kan vara aktuellt au föriägga resurserför barn med reumatisk sjukdom till barnklinik i lämplig samverkan medklinik/sektion för reumatologi. Socialutskottetanordnade eu sammanträffande med företrädare för ,, och ,där frågor om reumaiologisk vård belystes. Företrädare för ochLandstingsförbundet framhöll att de var medvetna om att särskilda insatsermåsle göras i fråga om reumatikervården. Företrädarna för socialstyrelsenframhöll att i principprogrammet för hälso- och sjukvårdeninför 1980-talel förberett ett utvecklingsarbete om vårdsektorn rörelseorganenssjukdomar. Vidbehandlingen av elt antal under /78 väckta motioner omutbyggnaden av reumatikervården betonade socialutskottet att del fanns starkaskäl föratt den reumalologiska vården ägnades särskild uppmärksamhet vid denfortsatta strukturomvandlingen och utbyggnaden av hälso- och sjukvården samtatt del var angeläget att utredningsarbete om rörelseorganenssjukdomar sattes i gång utan dröjsmål och bedrevs med stor skyndsamhet. Deåtgärder .som har vidtagits och som redovisas i utskottets skrivning är bra,men det går enligt min uppfattning alldeles för sakta. Man utreder och utrederoch gör upp planer, men det lar väldigt . Många barn kommer därför ikläm. De får vänta - i dagens situation upp till - på den specialistvårdsom de så väl behöver. Vårdplatserna är för få. Alla måste hjälpas åt med alttrycka på för atl få fiera vårdplatser. Det är angeläget atl alla - riksdag,landsting, socialstyrelse och vårdinrättningar - samverkar så atl situationenför de små reumatikerbarnen snabbt förbättras. Jag har, herr talman,inget annat yrkande än utskottets. Utbyggnadav vissa medicinska verksamhetsområden m. in. PER (vpk): I socialutskottets betänkande nr 2, som vi nu behandlar, lar utskottetställning till yrkande nr 9 i motionen nr 792. Motionen är omfattande ochbehandlas i övrigt i andra betänkanden. Idet här ifrågavarande yrkandet krävs att det i lag skall föreskrivas inrättandeav yrkesmedicinska kliniker vid samtliga regionsjukhus i landet. Vi anser attdessa skall planeras med medicinsk, beieendeveienskaplig- Utbyggnadav vissa medicinska verk-samhetso/nråden m. m. psykosocial ochteknisk-hygienisk del med laboratorium och vara fullt utbyggda inom entreårsperiod. Med hänvisning till att en utredning om företagshälsovården ochden yrkesmedicinska verksamheten kommer att presentera ett betänkande i börjanav avstyrker utskottel motionens yrkande 9. Jagkonstaterar att i själva sakfrågan går utskottet i princip på samma linje somvårt motionskrav. I betänkandet finns en för utskottsskrivningar ovanligtbestämd formulering: "Utskottet utgår därför från att det utredningsmaterialsom regionsjukvårdsutredningen lagt fram och som utredningen omföretagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten kommer att presenteraskall leda till kraftfulla åtgärder för utbyggnad av yrkesmedicinen." Ivanliga fall brukar en motionär vara nöjd med en så stark skrivning, även omhans motion formellt blivit avstyrkt. Jag kommer emellertid inte att följa denlinjen, och Jag skall försöka utveckla varför Jag inte gör det. Undersenare år har kunskapen om riskerna i arbetsmiljön ökat i betydande omfaUning.Medvetenheten om dessa risker och kravet, särskilt från de unga som just träderin i arbetslivet, att dessa risker klarläggs och elimineras märks alltmer påvåra arbetsplatser - jag har märkt det själv också. Det är därför viktigt och,setl i ett längre perspektiv, också samhällsekonomiskt lönsamt att klarlägga dekomplexa sambanden mellan arbetsmiljö och ohälsa. För alt klara den uppgiftenkrävs en utbyggd yrkesmedicin som vetenskaplig bas för en utbyggdförelagshälsovård, omfattande alla arbetande. Menskall yrkesmedicinen bli en sådan bas, måsle den ha kvalitet. Den måsle gestillräckliga resurser både i fråga om kvalificerad personal och i fråga omteknisk utrustning. Det lar atl utbilda sådan personal. Därför måsteett första mål vara atl alla regionsjukhus får yrkesmedicinska kliniker meddenna höga kvalitet. Först längre fram kan det bli möjligt alt föra nerspecialiteten också på de vanliga centrallasaretten i varje län. Menhur har då intresset varit från sjukvårdshuvudmännens sida? Som jagser det har det varit ganska ljumt. fastlade en utredning den grundsom man avsåg atl bygga på i fortsättningen i vad det gällde utbyggnaden avyrkesmedicinen. Som framgår av både motionen och redogörelsen i utskottetsbetänkande så har vi fullt utbyggd yrkesmedicin bara på ell fåtal platser ilandet och långt ifrån i alla sjukvårdsregioner. hadehuvudmännen, landstingen, tillgång lill ekonomiskt handlingsutrymme, men siintresset var inte särskilt stort då. Man var betydligt mer intresserad av attplanera och bygga Jätteanläggningar för olika former av sluten sjukvård försådana som redan blivit sjuka. Under loppet av det här årtiondet, ,har intresset också varit minst sagt måttligt. har dessutom en ny faktorstött fill som näsfan omöjliggör en utbyggnad av yrkesmedicin och f ö. ocksåall annan utbyggnad. Komplikationen är kommunernas och landstingens alltsvårare ekonomiska situation med en kommunalskattenivå . En sådan situation ger väldigt litet handlingsutrymme för enexpansion av verksamheten. Del är mot denna bakgrundsom jag inte kan nöja mig med den positiva skrivning som finns iutskottets belänkande. Skall det bli något av med utbyggnaden av yrkesmedicineninom regionsjukhusen måste inle bara uttala sig kraftfullt omönskvärdheten av en utbyggnad, utan den måste också i lag ålägga huvudmännenatt planenligt genomföra en sådan utbyggnad. Men inte heller det räcker. Ettåläggande från statens sida måste paras med atl staten också ställer ekonomiskaresurser lill huvudmännens förfogande från statsbudgeten. En sådan överföringär helt nödvändig så länge som det nuvarande proportionella och därmed ocksåorättvisa kommunala beskattningssystemet behålls. Det har gått en utredning angav grunderna föryrkesmedicinens utbyggnad här i landet. Det har inte hänt särskilt myckel underden liden. Utvecklingen har varit mycket ojämn över landet. I kan vi -jag är från län - glädja oss över att ha en väl fungerandeyrkesmedicinsk klinik vid . Och det ärett regionsjukhus som vi,i motsats till vad regionsjukvårdsutredningen anser, vill ha kvar somregionsjukhus - del vill jag säga . Andra regionsjukhus i landet haringen eller ofullständigt utbyggd yrkesmedicin. Numåste verkligen se till att det som utskottet säger skall genomförasmed kraft, verkligen också blir gjort. Därför yrkar Jag bifall till motionen1978/79:792 yrkande 9. Utbyggnadav vissa /nedici/tka verk-sa/vhetsområden m. m. I motion 1978/79:512 har Jag lagit upp ett område inom ögonsjukvårdensom kräver ökad uppmärksamhet. Detmoderna samhället kräver i ökande grad att ögat skall arbeta perfekt. När deltakrav ställs blir pressen på synen så stark atl synstress blir följden även vidsmå felaktigeter på ögat. Synslress kan visa sig exempelvis i svidande ögoneller värkande rygg, axlar och nacke. Närmotionen skrevs tog jag med tillgängliga uppgifterom alt ca entredjedel av alla arbetsföra inte ser tillräckligt för det arbete de har. Allaär inte observanta på all ögat ej motsvarar de fininställda kraven. Undervåren har redovisats en undersökning vid arbetsierminaler med utbyggdadatasystem, utförd av forskare vid , som visar att över90 % av dem som arbetar regelbundet med längre pass vid bildskärmar drabbas avögontrötthet, huvudvärk och andra besvär. Deblir även mer stressade trots atl yrket som sådant inle är mer stressande änför andra yrkesgrupper inom samma förelag. Detdrar också en lextförminskningsvåg över landet. Det sker en komprimering synnerligen hopträngd text, där raderna kan tyckas flyta samman. Atl läsadella ställer höga krav på ögonen. Ävenandra områden kan medföra synstress och därmed följande besvär. Att köramotorfordon på mörk vägbeläggning innebär t. ex. en mycket stark synpåfrestningsom ökar när det är regn och dimma. Attse på TV kan vara synsiressande även vid små felaktigheter på ögat, och i detsammanhanget bör barns och äldres synstress uppmärksammas. Orsaker till synstressfinns i arbetsliv och fritidsverksamhet, och detla Utbyggnadav vissa medicinska verksamhetsområden m. m. kräver, som Jag sade, ökaduppmärksamhet. Imotionen framhålls all om inle synstress skall utvecklas till en ny folksjukdomkrävs motåtgärder. I motionen hemställs därför att åtgärder vidtas för ökadutbildning av oftalmologer och att en stimulans ges för utbildning avyrkesoftalmologer, specialiserade på arbetslivets problem. Enhelhetssyn på orsaker till synstress och åtgärder för all motverka den är ensynnerligen viktig fråga, angelägen alt salsa på. Iutskottsbetänkandet hänvisas till ett utredningsarbete om synvårdens innehålloch program. Till viss del har frågan tagits upp där. Dåjag anser det viktigt aft frågans allvar understryks vill jag i detta kortaanförande göra detta, för att poänglera vad som sagts i motionen och någotförstärka utskottets skrivning. Ett enigt utskott hänvisar till pågående utredningsarbete. Jag har ejnu något särskilt yrkande. RUNEGUSTAVSSON (c): Det råder egentligen inte några delade meningar mellan företrädarna förde olika motionerna och utskottet. tog upp en myckel viktig fråga. Utskottet har behandlat den vid olikatillfällen och klart understrukit behovet av en utbyggd barnreu-matologi.Utskottet har också redovisat vad som är på gång. Delsenaste inlägget från berörde frågan om synstress.