prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:58 § 1 Val av valprövningsnämnd Företogs val av ordförande,ersättare för ordföranden, sex ledamöter och sex suppleanter ivalprövningsnämnden, Valberedningen har berett de päföredragningslistan upptagna valen. Den har därvid enhälligt beslutat omgemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter i valprövningsnämnden.Även i övrigt föreligger enhälliga förslag. Förslagen framgår av en i kammarenutdelad promemoria. I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att tilltalmannen få överlämna de gemensamma listorna. Kammaren utsåg - för tiden frånvalet till dess nytt val av valprövningsnämnd ägt rum - till ersättare för ordföranden regeringsrådet De av avlämnadegemensamma listorna för val av ledamöter och suppleanter i valprövningsnämndenupplästes av talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor, utsettsför tiden från valet till dess nytt val av valprövningsnämnd ägt rum till ledamöter i valprövningsnämnden hovrättslagmannen riksdagsledamoten riksdagsledamoten riksdagsledamoten Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. suppleanter i valprövningsnämnden hovrättsrådet riksdagsledamoten sekreteraren . Erikssonriksdagsledamoten organisationschefen § 2 Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. § 3 Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna1979/80:108-110 § 4 Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:20 med anledning av propositionen 1979/80:58 om fortsattreformering av inkomstskatten, rn. m., jämte motioner. Regeringen (budgetdepartementet)hade i propositionen 1979/80:58 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändringi komrnunalskatlelagen (1928:370), 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändringi lagen (1958:295) om sjömansskatt, 6. lag om ändringi lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skall m. m., 7. lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 8. lag om ändringi lagen (1970:172) om begränsningar av skatt i vissa fall, 9. lag orn ändringi lagen (1962:381) om allmän för'säkring, 10. lag omändring i lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring. Det under 7 angivna förslaget hadeupprättats i samråd med chefen för kommundepartementet, och de under 9 och 10upptagna förslagen i samråd med chefen för . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen lämnas förslag om en fortsatt reformering avinkomstskatten. Marginalskattesänkningar föreslås inkomstermellan ca . Den största sänkningen, med 4procentenheter, genomförs i skikten mellan , och . Vidareföreslås att en marginalskattespärr införs, enligt vilken den sammanlagdastatliga och kommunala marginalskatten inte får överstiga en viss gräns. utgöra i inkornstskikt upp till 30 basenheter- . år 1980-och förinkomstdelar därutöver. Den gällande regeln om begränsning av det totalaskatteuttaget, den s, k, 80/85-procentregeln, föreslås anpassad tillmarginalskattetaket, I propositionen redovisas den lagtekniska regleringen avden reform av del kommunala skatteunderlaget som utgjorde ett led ipropositionen om den kommunala ekonomin (prop, 1978/79:95). Grundavdraget vidden kommunala inkomsttaxeringen föreslås i det sammanhanget höjt från 4 500kr. till , medan det statliga grundavdraget föreslås slopat. Densärskilda skattereduktionens storiek anpassas till de nya reglerna förgrundavdragen och en teknisk anpassning av den statliga inkornstskatteskalangenomförs. Även utformningen av folkpensionärernas skattelättnaderbehandlas i propositionen. föresläs en höjning av det extraavdraget. Vidare läggs förslag fram om deklarationspliklsgränsen förfolkpensionärer vid taxering. Slutligen föreslås i propositionen att avgift förarbetslöshetsförsäkring, som har varit avdragsgill endast inom ramenför det s. k. kapitalförsäkringsavdraget, skall få dras av från inkomsten iförvärvskällan. De nyareglerna föreslås träda i kraft ,'' Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. 1 detta sammanhang hade behandlats dels de med anledningav propositionen väckta motionerna 1979/80:129 av m.fl. (s), vari hem.ställts alt skulle 1. med avslag påpunkten 1 i propositionen anta av motionärerna framlagt förslag till lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, innebärande bl, a, attindexregleringen av skatteskalan skulle slopas liksom den föreslagnamarginalskattespärren och att fysiska personer - i stället för skattereduktion- skulle ha rätt till särskilt avdrag från slutskatten med ett beloppmotsvarande av den påförda kommunalskatten, dock lägst 700 och högst 2 400kr,; motionärernas förslag medförde något större sänkningar av totalskatten änenligt propositionen för inkomster upp till , men mindre förinkomster däröver, 2. avslå det ipropositionen punkten 2 framlagda förslaget till lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 3. avslå det ipropositionen punkten 3 framlagda förslaget till lag om ändring avtaxeringslagen (1956:623), 4. med avslag päpunkten 4 i propositionen anta av motionärerna framlagt förslag fill lag omändring i uppbördslagen (1953:272), 5. avslå det ipropositionen punkten 5 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 6. avslå det ipropositionen punkten 6 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, 7. avslå det ipropositionen punkten 7 framlagda förslaget till lag om Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. ändring ilagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 8. avslå det ipropositionen punkten 8 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 9. avslå det ipropositionen punkten 9 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 10. avslå det i propositionen punkten10 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, 11. hos regeringen hemställa attbruttoskatiekommitténs arbete skulle slutföras och läggas till grundför ett regeringsförslag som underställdes riksdagerr för beslut underinnevarande . 1979/80:130 av m. (vpk), vari hemställts att beslutade 1, att hosregeringen hemställa om skyndsamt förslag om slopande av indexregleringen iskattesystemet, 2, att avslåregeringens förslag till sänkning av marginalskattesatserna för , 3, att avslåregeringens förslag om marginalskattespärrar, m, m,, 4, att hosregeringen hemställa om förslag i enlighet med vad i motionen anförts rörandefolkpensionärernas beskattning med innebörden alt folkpension ochpensionsfillskott jämte en sidoinkomsl om , skulle vara befriade frånbeskattning, 5, att slopa helamomseffekten på livsmedel, 6, att hosregeringen hemställa om skyndsamt förslag om en extra skattereduktion om 1 000kr, vid beskattningsbara inkomster mellan , och , samt medavtrappning i övriga inkomstskikt enligt i motionen angivna regler, 7, att höjabolagsskatten till , 8, att höjaskatten på stora förmögenheter enligt i motionen angiven skala, 9, att slopa80/85-procentsregeln, 10, atthöja skatten på arv och gåvor med i genomsnitt , 11. att hemställa hosregeringen om skyndsam utredning av de samlade marginaleffekterna av ökade inkomster, bidragsbortfall och avgiftshöjning ar, vilken borde följas av skyndsamt förslag i frågan. dels motionen 1979/80:4 av OlofPalme m, fl. (s) till den del den överlämnats tiv finansutskottet tillskatteutskottet, nämligen såvitt avsåg yrkandena 2 och 3 (delvis) att riksdagenskulle 2. hos regeringenanhålla om ett skyndsamt förslag till skatteomläggning med enutformning som i huvudsak överensstämde med vad som i motionen anförts och meddet uttalade syftet att underlätta den nu förestående avtalsrörelsen, 3. hos regeringenanhålla om skyndsamt förslag till åtgärder för att stimuleraindustriinvesteringarna bl. a. genom ett extra skatteavdrag i samband med attvissa fondmedel togs i anspråk. dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:307 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle uttala sig för en radikal förändring av avdragssystemet ibeskattningen och hos regeringen begära att förslag härom föreladesriksdagen, innebärande 1, slopande avsparavdragel, 2, slopande avrepresentationsavdraget, 3, slopande avrätten all göra avdrag för underskott i en förvärvskälla från inkomsten i enannan förvärvskälla, 4, begränsning avränteavdragen så att sådana medgavs för räntor pä elt skuldbelopp om maximalt200 ,, men ej däröver, 5, begränsning avavdragsrätten när det gällde utgifter för upprustning och ombyggnad avhyresfastigheter, 6, höjning avschablonavdraget under inkomst av tjänst, 7, förändring avavdragsreglerna, så alt medgivet avdrag ej skedde som från inkomsten utanfrån skallen med viss procentuell andel av beloppet, 1978/79:1141 av m. fl, (s), 1978/79:1629av m, fl, (s) såvitt nu var i fråga (yrkande 2), 1978/79:1724av () och Per (), 1978/79:1728av m, fl, (c) och 1978/79:1739av Per (). 1, beträffande detkommunala skatteunderlaget att med avslag pä motionen 1979/80:129 idenna del skulle bifalla propositionen 1979/80:58 i motsvarande del, 2, beträffandeskatten inkomster och marginalskatlespärr att med avslagpå motionen 1979/80:4 yrkandet 2, motionen 1979/ 80:129 i denna del och påmotionen 1979/80:130 yrkandena 1-3 skulle bifalla propositionen i motsvarandedel, 3, beträffandebruttoskatt att skulle avslå motionen 1979/ 80:129 i denna del, 4, beträffandeindustriinvesteringar att skulle avslå motionen 1979/80:4 yrkandet 3i motsvarande del, 5, beträffandemoms på mat att skulle avslå motionen 1979/80:130 yrkandets, - 6, beträffandeextra skattereduktion m, m. att skulle avslå motionen 1979/80:130yrkandet 6, 7, beträffandeskärpt bolagsskatt och skärpt skall på förmögenhet, arv Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. in. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. och gåva att skulle avslå inotionen 1979/80:130 yrkandena7-10, 8, beträffandemarginalskatlespärr i kombination med lönestopp i vissa fall att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:1739, 9, beträffandeutredning om marginalskatteeffekter att skulle avslå motionen1979/80:130 yrkandet 11, 10, beträffande folkpensionärernasbeskattning att med avslag på motionen 1979/80:129 i denna del och påmotionen 1979/80:130 yrkandet 4 skulle bifalla propositionen i motsvarande del, 11, beträffande avdrag för premie förarbetslöshetsförsäkring att med avslag på rnotionen 1979/80:129 idenna del skulle bifalla propositionen i motsvarande del, 12, beträffande vissa ulredningsfrågorm. m. alt skulle avslå a, motionen1978/79:307, b, mofionen1978/79:1141, c, motionen1978/79:1629 yrkandet 2, d, motionen1978/79:1724, e, motionen1978/79:1728, 13, beträffande författningsförslagen alt riksdagenskulle anta de i propositionen framlagda förslagen till a. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt rned den ändringen att 10 a § skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebä rande en redaktionell ändring, b. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), c. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), d. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), e. lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, f. lag om ändring i lagen (1956:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m. m, g. lagom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, h, lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, i, lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, j. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Reservation hade avgivits av ErikWärnberg, , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 1-4, 10och 13 bort hemställa 7 och2 mom. beträffande detkommunala skatteunderlaget, skatten inkomster ochmarginalskattespärr att med bifall till motionen 1979/80:129 i dessadelar och motionen 1979/80:130 yrkandena 1-3 samt med anledning av motionen1979/80:4 yrkandet 2 skulle avslå propositionen 1979/80:50 i motsvarande delar. 3 mom. beträffande bruttoskatt att med bifall till motionen 1979/80:129 i dennadel hos regeringen begärde att bruttoskattekommitténs arbete skulleslutföras och läggas till grund för ett regeringsförslag som underställdesriksdagen för beslut under innevarande , 4 mom. beträffande industriinvesteringar att med bifall till motionen 1979/80:4 yrkandet3 i motsvarande del hos regeringen begärde skyndsamt förslag till åtgärder föratt stimulera industriinvesteringarna bl. a. genom ett extra skatteavdrag isamband med att vissa fondtnedel togs i anspråk i enlighet med vad som anförtsi motionen. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. 10 mom. beträffande folkpensionärernas beskattning att med avslag på motionerna 1979/80:129 i dennadel och 1979/80:130 yrkandet 4 samt med anledning av propositionen beslutade ienlighet med vad reservanterna anfört. att med anledning av vad reservanterna anförtoch hemställt skulle 1. tned avslag pådet i propositionen punkten 1 angivna förslaget anta av reservanterna framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1947:576) orn statlig inkomstskatt, 2. anta det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) med de ändringar att dels 19, 48 och 53 §§ och anvisningarna till21,24 och 32 §S skulle utgå ur förslaget, dels punkt 2 av anvisningarna till 50§ skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 3. anta det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. med avslag pådet i propositionen punkten 4 angivna förslaget anta av reservanterna framlagtförslag till lag orn ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. avslå de vidpropositionen fogade förslagen till a. lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, b. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser orn kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m. c. lagom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, d. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, e. lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, f. lagom ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. När under vårsessionen, på skatteulskottetsförslag, rned stor majoritet avslog folkpartiregeringens proposition orn 1980 Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. tn. årsskatter motiverades avslaget i huvudsak av två omständigheter. Dels varförslaget oacceptabelt från fördelningspolitisk synpunkt, dels hade inte regeringenklargjort på vilket sätt som statens skattebortfall skulle kompenseras, I fråga orn den fördelningspolitiska profilen kvarstårkritiken i del närmaste oförändrad när av den nya regeringen nu harfått en ny proposition att ta ställning till. Visserligen har marginalskatten iett litet skikt för lägre inkomsttagare sänkts en procentenhet och i någotannat läge höjts I %, mendetta måste för vara en myckel svag krok alt hänga upp sin ändrade inställning på. pekade nämligen på att det var de utmanande stora skattesänkningarna för höginkomsttagarna som var den värsta slötestenen och sorn bl. a. skulle försvåra avtalsförhandlingarna. Dessa utmanande stora skattesänkningar kvarstår inte baraoförändrade utan t. o. m. ännu mer markerade i det förslag som nubehandlar. Det mesta av höginkomsttagarnas stora skattelättnadertotalt uppkommer visserligen genom indexregleringen - och jag är nredveten omatt inget borgerligt parti ville upphäva denna - men för de allrahögsta inkornsltagarria betyder i det enskilda fallet rnarginalskattelaket ändåmera. Av utskottets ledamöter är det nu bara socialdemokraterna som kvarblivitvid sin kritik av marginalskattespärren. Vi hävdar fortfarande att det måstevara stötande för landets arbetande människor med srnä eller medelstorainkomster att en inkomsttagare med en halv miljon i årsinkomst får drygt i sktillelällnad, att en inkomsttagare med 200 000 i årsinkomst får . i skattelättnad medan låginkomsttagaren med 50 000 i årsinkomst bara får . Dessa exempel gäller vid oförändrade årsin komster i en kommun som har den genomsnittliga, utdebiteringen. I kommuner med högre utdebitering blir höginkomstlagar nas favörer ännu större. Marginalskaltespärren verkar nämligen på det sättet all staten går in och tar över alla kommunala skaltehöjningar på den del av inkomsten som är över ca , medan de inkomsttagare som har lägre inkomster själva får betala hela kommunalskatten. Undantaget från denna regel är någon enstaka kommun med extremt låg skatt. Jag skall i rättvisans namn också säga alt de av mig anförda räkneexemplen får något lägre effekt för de kommuner som ligger under genomsniltsuldebiteringen. Den vanligaste invändningen mot att anföra sådanaräkneexempel som jag har gjort är att man inle kan utgå från oförändradeinkomster . Men de som säger detta säger altutrymmet för lönehöjningar är synnerligen begränsat. Det kan därför vara skäl att uttrycka de föreslagnaskattesänkningarna på ett annat sätt, nämligen i form av ökning av dendisponibla inkomsten. Propositionens och utskotlsmtijoriletens förslag innebäratt en inkomsttagare rned . får sin disponibla inkomst höjd med 2,,en inkomsttagare med . färdendisponibla inkomsten efter skall höjd , den som tjänar , ,och den som har en halv miljon får sin disponibla inkomst höjd med 11,, Man kan uttrycka detta enklare ändå och säga att den somtjänar klarar en oförändrad levnadsstandard utannågon ökning av inkomsten vid inflation. För att den som tjänar 50 000kr. 1979 skall få en oförändrad standard 1980 vid en inflationsutveckling på11,, måste denne få en löneförhöjning på . Delta är ytterligheter ifråga otn årsinkomster och skattelättnader, men även i fråga om inkomster somligger betydligt närmare varandra föreligger mycket stora skillnader när detgäller vilket inkomstpåslag som behövs för att 1980 behålla standard.Det är mot denna bakgrund man får se vårt bestämda påstående att den avregeringen föreslagna och av utskottsmajoriteten tillstyrkta skatteomläggningenför 1980 allvarligt försvårar en uppgörelse på arbetsmarknaden. Men, invänderdå någon, del socialdemokratiska alternativet ger ju lika stora behov avinkomstökningar i de vanliga inkomsllägena som regeringsförslaget ger, och t.o, m. någon tia mera sedan indexet genom den ökade inflationen skapaten ytterligare skattesänkning i regeringsalternativel, medan socialdemokraternavidhåller sitt skalteförslag . Detta är riktigt, men vad som skiljer de båda alternativenåt är att den socialdemokratiska motionen inte har de jättestoraskattesänkningarna för de inkomsttagare som redan har det hyggligt, utan vårtförslag har en låginkomstprofil som är bättre. Med det socialdemokratiskaförslaget blir det genom skattesänkningen disponibla utrymmet efter skattprocentuellt ungefär lika stort såväl i vanliga inkomstlägen som i högre, ochde senare har inte som i regeringens förslag fått sin levnadsstandardgaranterad genom skattesänkningar. Ur rättvisesynpunkt är alltsåreservanternas förslag överlägset majoritetens. Därtill skall läggas attreservanternas förslag är 1 1/billigare för staten attgenomföra, varför möjligheterna att hjälpa ekonomiskt svaga grupper genomriktade åtgärder är betydligt större än orn rnan, som majoriteten vill, skallge dessa pengar i huvudsak åt dem som har de bästa inkomsterna, I såväl officiella papper från de borgerliga, t. ex.utskottsmajoriletens skrivning, som i debatten harsagts, då man försvaratmarginalskattetakel, alt det måste väl vara rimligt att man får behålla 20 %eller vid riktigt höga inkomster av en löneförhöjning eller annan inkomstökning.Det resonemanget är förknippat med åtminstone två svagheter. För del förstagäller inte marginalskattespärren bara vid inkomstökningar, ulan den gällerockså för redan förut uppnådda inkomster. För det andra gäller inlemarginalskattespärren vid lägre inkomster, då avtrappningen av sociala bidrag iförening med ökning av progressionen kan ge en sådan effekt, all mindre än 20 %blir kvar av en inkomstökning. Vad gäller tidigare inkomster kan med fog hävdasatt inkomstnivån anpassats till skattenivån, varför man nog tvingas till attsamtidigt som man gör väsentliga förändringar i de högsta progressionsskalornaockså tvingas till något slags inkomstpolitik. Detta antyds också i motionen avPer . Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Därtill skall läggas alt den avriksdagen beslutade progressionsskalan alltmer salts ur spel genom utnyttjandetav allehanda avdrag. Andra ledamöter av utskottet kommer att gå närmare in pådetta ämne, varför jag bara vill erinra om ett par saker. Man anklagar socialdemokraterna för att först pä senare årha intresserat sig för denna fråga, medan de förhöllsig itirnligen passiva. Till detta skulle jag vilja säga alt del är först undersenare år som avdragsfloran blivit det verkliga problemet. Delta hänger sammantned alt vårt skattesystetn fungerar om vi har en lugn prisutveckling, men detinbjuder till missbruk när inflationen galopperar i väg, vilket varit falletunder senare är. Denna brist på funktion i skattesystemet under inflationstiderhänger samtnan med all avdragsrätt föreligger för räntor och andra kostnader,medan den uppkomna värdehöjningen eller förmåner som hänger samman med avdragenhar ringa eller ingen beskattning. Personlig konsumtion blir i inånga fallockså numera avdragsgill genom att varupriser och andra omkostnader ihanteringen förvandlas till räntor. Avbetalningshandeln med bilar är ettexempel pä delta, men många flera sådana missbruk kan påvisas. Jag vill därför uttrycka min tillfredsställelse med altett enigt utskott understrukit kravet på att en utredning skall komma tillstånd för alt förhindra missbruket rned underskottsavdrag. Lät rnig ocksåuttrycka den förhoppningen all utredningsresultatet snart kommer fram och gerunderlag och förslag till att stoppa denna art av skatteflykt. I delta sammanhang är det lämpligt att berörasocialdemokraternas inställning till frågan om sänkt marginalskatt. Vi har oftaframställts sorn motståndare till sänkta marginalskatter, åtminstone när detgäller de största inkomstlagarna, och det betraktas som något av en sensationoch omvändelse, når vi säger att vi är beredda att sänka marginalskatternaöver hela fältet. är det inte så alt detta är något helt nytt, för alltsedankommunalskatterna började höja marginaleffekterna upp till dagens nivåer har vimed olika åtgärder velat dämpa kommunalskatternas höjning. Den konstruktion somvi nu valt, dvs, avdrag på kommunalskatten i form av reduktion avtolalskalten, är en sådan åtgärd. Även om reduktionens maximibelopp hindrarmarginalskattesänkningar i de högsta inkomsllägena, så tror vi all vi harbörjat i rätt ände. Vi har dessutom i partimotioner klart sagt ifrån att varjeöre vi får in till samhället genom stoppade avdrag är vi beredda att användatill sänkning av marginalskallen, och dä även i fråga orn de översta skikten. Jag nämnde inledningsvis alt folkpartiregeringensproposition avslogs av två skäl: dels därför att det fannsfördelningspolitiska motiveringar, dels därför att propositionen inte hadenågot förslag till hur statens inkomstbortfall skulle kompenseras. Som framgårav vad jag sagt anser jag inte kravet på en bättre fördelningsprofilvara uppfyllt, och det är enligt mitt sätt all se tveksamt om kravet päkompensation för skattebortfallet är uppfyllt. Regeringen menar visserligenall man helt kan bortse frän alla skattesänkningar på gtund av indexregleringenav skalleskalan, men jag anserdetta vara felaktigt, eftersom man på del sättet också får minskade effekter avindirekta skattehöjningar vid sidan av mervärdeskatten. De skattehöjningar somgenomförts på tobak, alkohol, oljeprodukter och el har tidigareredovisats som åtgärder för att begränsa konsumtionen, men menarutskoltsmajoritelen att man också skall använda dessa skattehöjningar somkompensation för den sänkta inkomstskatten.