prot · G30964 · 1979-12-31 00:00:00 — Men givetvis kan vi också säga att en del resurser hargått till prylkonsumtion, och vi måste i fortsättningen granska denutvecklingen noggrannare. Men vad är prylar? För den som vill spela ishockey gäller det attskaffa en ganska dyrbar utrustning, som också kräver energi för att produceras.Men det mesta som har tillkommit motiveras ju av att vi vill skydda spelarnafrån skador. Om man har skaffat sig den här utrustningen, vill man jukunna använda den. Därför har krav förts fram i kommun efter kommun påkonstfrusna isbanor. Det driver ytterligare upp elkonsumfionen. Men detta ärtrots allt enligt min mening ett ganska bra sätt att ge ungdomen chansen värdefull fritidssysselsättning. Jag skulle kunna ta många andra exempel,men av tidsskäl får det räcka med dessa från ungdomsområdet och från de gamlasbostadssituation. En annan fråga som jag skulle vilja besvara är varförenergipolitiken är så svår. Den har stor betydelse för utvecklingen inom vårtsamhälle. Störningar i energiförsörjningen kan för det modernaindustrisamhället få mycket allvarliga konsekvenser. En framsynt energipolitik kräver långsiktiga beslut. Fråndet att vi beslutar att bygga ett större kraftverk till dess det levererarström tar det . Varje energisystem drar stora kostnader. Vi måste alltsåförsöka se fill att utnyttja gjorda investeringar såväl som möjligt. Eftersom sade att linje 2 leder fill att viskall satsa ytterligare 15 miljarder i kärnkraften, får jag säga att av linje 3- alltså linje - framgår att de tio reaktorerna är byggda och attreaktorerna 11 och 12 är under byggnad. När vi socialdemokrater lämnadekanslihuset fanns de två reaktorerna på ritbordet. Regeringen har setttill att de förts ut i produktion. Därför tycker vi att när nu harvarit med och lagt ned åtskilliga miljarder i dessa reaktorer, så skall deockså användas. Den sista punkten som belyser vikten av energipolifiken äratt vi inte heller kan bortse från den rädsla människor känner för kärnkraften.Ibland är också kärnkraften en symbol för den oro niänniskor känner inför en nyoch okänd teknik, Alla dessa fyra punkter som jag här nämnt har spelat enroll när vi utformat linje 2, Vi har velat forma en energipolitik där vi hyserrespekt för människors oro för kärnkraften men där vi också känner ansvar föratt vi skall klara sysselsättning, välfärd och en god miljö. Vi är beredda att avveckla kärnkraften, men det skall skemed förnuft. Vi vill inte ersätta kärnkraften med en massiv satsning på kol ochett ökat Det skulle leda till fler sura sjöar, ökadluftförorening och fler cancerfall. Också miljöskäl talar alltså för att viunder en övergångstid bör använda de kärnkraftverk som byggts eller är underbyggnad. Detta innebär högst 12 reaktorer, som får användas längstunder vad som är en tekniskt säker livslängd, dvs, . Vi vill göra en säkerhetsstudie för varje reaktor som bliravgörande för i vilken turordning reaktorerna bör tas ur drift. Genom en skärpt hushållning, satsning på förnybaraenergikällor och en aktiv elpolifik skapar vi de praktiska förutsättningarnaför en planerad avveckling av kärnkraften, kan förefalla vara , men så är intefallet om man vill bygga upp ett nytt energisystem. Tvärtom måste vi börja ,om vi skall gå i land med den uppgiften, 1980-talel måste vi använda förteknikutveckling, organisationsutveckling, påbörjande av en investeringsplanoch för de första betydande byggåtgärderna. Det innebär att omkring 1990 ärtusentals yrkesverksamma i stat, kommun, industriföretag och bostadsföretagengagerade i alternativens framväxt, domineras av investeringsplanering och byggandesamt av att avvecklingen av kärnkraften systematiskt inleds.Säkerhetsstudierna, som görs för varje reaktor, kan leda till att reaktorer tasur drift även tidigare. Det innebär att vi är långt inne i ett nyttenergisystem, där delar av detta är i full drift och andra under byggnad. Delarav det nuvarande energisystemet håller på att ersättas. Det är frågor av det här slaget som vi som står bakomlinje 2 har börjat arbeta med. Det är problem av det här slaget vi måste ta itumed om löftena om avveckling av kärnkraften skall bli trovärdiga. Jag har uppfattat det så att vi i dagens debatt inte skallpolemisera mot varandra utan endast kort sammanfatta våra egna alternativ. Jagvill därför nu bara avisera att vi i den fortsatta debatten med representanterför linje 1 och linje 3 kommer att fästa stort avseende vid hur en avvecklingav kärnkraften i verkligheten skall kunna . Argumenten för vårt eget alternativ, som alltså densocialdemokratiska riksdagsgruppen och partistyrelsen beslutat rekommendera,skulle jag vilja sammanfatta i fem punkter: 1, Kärnkraftenavvecklas med förnuft, så att jobben, lönen och miljön tryggas. Linje 2 är detenda alternativ som har redovisat hur en avveckling kan ske, 2, Sverigesstörsta problem på energiområdet är det väldiga oljeberoendet. Genom attanvända kärnkraften under kan vi minska vårt beroende av olja, 3, Linje 2 slårvakt om sysselsättningen. En snabbavveckling hotar jobben och driver påomflyttningar och rationaliseringar, 4, De pengar viredan har satsat i kärnkraftverken utnyttjas. Vårt land har inte råd med enallvarlig kapitalförstöring i en svår ekonomisk lid. 5, Linje 2 ger osstid och råd att skärpa hushållningen och satsa på forskning, utveckling ochproduktion av förnybara energikällor. Nr 64 bygga ett Solsverige. En snabbavveckling leder tillett Kolsverige med svåra Onsdaeen den konsekvenser för miljön ochmänniskors hälsa. 16 ianuari1980 Linje 2:s förslag innebär alltsåatt högst tolv kärnkraftreaktorer skall användas längst under vad som är en tekniskt säkerlivslängd, vilket bedöms Folkomröstning '' ' - "8 "y reaktorerskall byggas. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) replik: Enligt de beräkningar jag har fått del av såkommer, , den fortsatta investeringen i nya resurser för attbygga färdigt och 3 att omfatta . Detär alltså ytterligare investeringar på som behövs för allfullfölja linje l:s och linje 2;s program. talade om 1960-talets elstandard. Vad manglömmer bort och vad företrädarna för linje 1 och 2 ofta försöker undanskymmaär att linje 3, nej-sidan, vill ha en ökad energistandard jämfört med . Viräknar med att man kan få fram större antal kilowattimmar än . Det äralltså icke fråga om att gå tillbaka till 1960-talets antal kWh, Vad vi somföreträder linje 3 räknar med i mycket större utsträckning än företrädarna förde andra alternativen är att satsa kärnkraftsmiljarderna på ökad hushållning,på en effektivare energianvändning. Om man har bättre maskiner kan man görarner nytta med mindre energi. Det är genom att satsa miljarderna i näringslivetsom man har en möjlighet att bygga upp en bättre och modernare maskinpark ochpå det sättet få ut mer nytta av den energi man sätter in. Det är så vi tyckeratt en klok energihushållning skall gå till, I stället för alt satsa ännumycket mer på att bygga ut kärnkrafts-el än nu vill vi ha effektivareenergianvändning. Men jag upprepar att vi räknar också med en ökadelproduktion, och det gör vi utan att använda mer olja och kol än vadalternativen 1 och 2 innebär. Det har visat sig på många områden att vi genom detekniska framstegen fär högre standard utan att behöva använda så mycketnaturresurser. Det är just den eleganta tekniska utveckling som villarbeta för. Jag hoppas att har rätt när han säger att detkommer all bli en avveckling även om ja-alternativen 1 och 2skulle få majoritet. Men hur kan vi veta det? kan vi fatta ett beslut attbörja avveckla kärnkraften. Vi kan inte binda beslutsfattare att börjaavveckla kärnkraften. Det är nu vi har chansen att bestämma oss för om vi skallfortsätta in i kärnkraftssamhället eller om vi skall börja marschen urkärnkraftssamhället, () replik: bortser från att produktionenav det elfte och tolfte aggregatet har startats, och att man därvid bundit sigför stora belopp och att man beträffande de här 15. miljarderna i verkligheteninte skulle kunna spara mer än drygt halva beloppet. Men minfråga, , gällde ju: Om icke aggregaten 11 och 12 skallanvändas, varför lät dessa reaktorer gå ut i produktion? 16 När vi lämnade kanslihuset fanns deju, med egna ord, på ritbordet.Nu finns de ute i verkstäderna. De är i produktion och vi har, ,tyvärr inte varit i kanslihuset , har sett till att dessaaggregat har kommit i produktion, och min enkla fråga är: Varför har ni låtitstarta produktionen av elvan och om de inle skulle användas för attproducera elektrisk kraft? Det var väl inle några egyptiska pyramider ni skullebygga? Så vackra tycker jag inte kärnkraftverk är. Sedan skulle jag vilja fråga : Hur skall nifå er energiförsörjning att gå ihop? Ni har i linje 3 räknat med att vi från1985 skall öka energikonsumtionen här i landet med ,alltså med . Men enbart ökade energikonsumtionen i delhär landet på ett enda år med , alltså , Det tyder på alt ni medlinje 3:s alternativ går rakt in i en energikris, en elransonering. Det tyckerjag är ett nrycket stort äventyr, i ett läge där ekonomi kräverkrafttag för att vi skall kunna värna om sysselsättning och välfärd. Risken äratt vi hamnar i kolsamhället i stället för i solsamhället. Jag skulle viljasäga till alla som är intresserade av miljön: Det är en tillbakagång, icke enframgång. () replik: har tydligen fått uppgift omatt aggregaten 10 och 11, i Forsmark och , skulle kosta 7 miljarderall färdigställa. Jag har fält den uppgiften att de skulle kosta 15 miljarder.Såvitt jag förstår har vi inte möjlighet att här slita den tvisten. Vi harolika informationskällor. Varför har vi inte medan vi varit i regeringsställningstoppat denna utbyggnad, frågar . Vi har inte haft majoritet iriksdagen. Med hjälp av socialdemokraterna skulle vi ha kunnat lyckas rned allstoppa denna utbyggnad, men ni har inte velat hejda den. Med en minoritet bakomsig kan man inte diktera besluten - det är inte demokratiskt. Det är medanledning av att vi inte har majoritet, så att vi kan besluta själva, som vi nuvill ha en folkomröstning. talar om ökningenav energianvändningen . Men låt oss se frågan i ettlitet längre perspektiv! Vårt land använder inte mer energi än 1973,trots de enorma prognoser som gjorts. Socialdemokraterna räknade i sinenergiproposition, där man lade fram ett program som omtalades som en oerhörtstark satsning på energihushållningen, med en tvåprocentig ökning avenergianvändningen , I själva verket har det i genomsnittinte varit någon ökning. Prognoserna har varit oerhört överdimensionera Je ochdikterade av elproducenternas intresse av all bygga vidare pä kärnkraften. INGVARCARLSSON (s) replik: Jag tror att jag mycket väl kan förklaravarför och jag använder olika siffror. har nämligeninte tagit hänsyn till att man, om man vill stoppa byggandet av aggregaten 11och 12, drabbas av mycket stora avbeställningskostnader. Beställningar är alltsåutlagda, och även om arbetena inte är färdigställda får samhället ochskattebetalarna vid 2 protokoll 1979/80:64-66 elt genomförande av linje 3 punga ut med rätt storapengar. Det är den huvudsakliga förklaringen till att vi anger olika belopp.Det väsentliga är dock vad man får betala vid ett byggstopp, inte hur långtarbetena har fortskridit. Vidare försökte göra det mycket enkelt försig genom alt säga att var tvingad alt gå med på byggandet avaggregaten 11 och 12, Socialdemokraterna var inte i regeringsställning, och detvar där ni fattade besluten på de punkterna. Vi kan alltså inte ha tvingat ertill dessa beslut, 1 er första regeringsdeklaration hade ni möjlighet attuttala er för en folkomröstning, men ni yrkade inte på en sådan när nistartade byggandet av aggregaten 11 och 12, Det var först när socialdemokraternatog initiativet till en folkomröstning, efler Harrisburghändelsen, sompartierna kom överens om att en sådan omröstning skulle komma till stånd.Centern aktualiserade inte den tanken förrän trepartiregeringen upplöstes, ochdå hade ju ni kommit en lång bit på vägen med byggandet av aggregaten 11 och12, Jag måste också korrigera - tyvärr, måstejag säga, eftersom borde kunna detta bättre - när det gällersiffrorna för energiförbrukningen. Det som vi skall diskutera och ifolkomröstningen är ju hur skall klara sin elkraftförsörjning, och detär inte så att den har varit oförändrad , Genomsnittssiffran förökningen av elförbrukningen har, trots den djupa lågkonjunkturen, varit3,, Enligt linje 3 skall vi under 1990-talel komma ned till . Hur i all sin dagar skall vi klara detta utan att hamna i ettransoneringssamhälle? Vi skall inte blanda ihop den totala energiförbrukningenmed elförbrukningen. Det är elkraft som produceras i kärnkraftverken, och dentotala elförbrukningen, som talar om, är en helt annan fråga, somberör vår oljeimport. Det finns på det området stora och besvärliga problem,men dem skall vi inte folkomrösta om. Dessa problem tvingas vi la itu medförmodligen , om inte skall hamna i en besvärlig kris. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet fä antecknat att hon inle ägde rätt till ytterligare replik. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): , , motioneradevpk här i om folkomröstning i kärnkraftsfrågan. har detkravet ständigt upprepats i partiets energipolitiska uttalanden. Det har ocksåständigt avslagits. Det var inte förrän efter händelserna i som dethelt plötsligt stod klart för alla alt en folkomröstning var höjden av visdom. Vi i vpk hälsar naturligtvis med tillfredsställelse dennaanslutning till vår uppfattning från alla övriga partier. känner vibesvikelse och förakt, därför att idén med folkomröstningen - att svenskafolkel skulle få ta ställning till tvä klara alternativ - har förfuskats ochschackrats bort av parlitaktikerna inom de tre kärnkraftspartierna,, och socialdemokraterna. Vi känner besvikelse, därföratt motivet till en folkomröstning framför allt var att åsikterna om kärnkrafteller inle skär tvärs igenom partierna. Det var därför viktigt att väljarnaskulle kunna ta ställning utan de bindningar till partilojalitet som så starktpåverkar ställningstagandet vid vanliga val. Vi känner förakt förkärnkraftspartierna, därför att de inte vågat gå ut med klara och entydigabesked till väljarna utan med taktiska manipulationer delat sig på två linjermed samma program, Vpk:s ståndpunkter, såsom de framförts i våra motioner underde här åren, har i samband med partiledaröverläggningarna på nyttformulerats i fem punkter. De är följande; Endast två alternativ kan accepteras - ettja-alternativ och ett nej-alternativ. All föra fram två lolvreaklorsalternativ som skiljer sig endast på någon punkt måste betecknas som försök att vilseleda allmänheten. På valsedeln skall alternativenbetecknas med JA resp. Den av ja-sidan genomdrivnaformuleringen av ingressen på valsedeln är propagandistisk och kan ejaccepteras. De statliga anslagen måste fördelasmed vardera hälften på ja-sidan (oavsett antalet "alternativ" ellerkampanjledningar) och nej-sidan. Regeringen bör tillsätta ensärskild nämnd, förslagsvis beslående av tre personer, för att leda offentligaförhör med efterföljande s, k, vetenskaplig medling om rapporterna från bl. a.konsekvensutredningen och reaktorsäkerhetsutredningen. Av dessa fem punkter har endast en - den fjärde om likafördelning av de statliga bidragen mellan ja- och nej-sidan - gått alt fåigenom. Del blev litet för magstarkt att inför svenska folket gå ut och begäratvå tredjedelar av anslagen till ja-sidan och låta nej-sidan få endast entredjedel, t, o, m, för kärnkraftspartierna fast det ett slag lekte dem ihågen. Den femte punkten, om offentliga förhör och vetenskaplig medling, har senaregett upphov till en motion från med efterföljande reservation iutskottsbetänkan-del, och vi kommer självfallet att stödja den reservationen. De återstående tre punkterna i vårt program handlar allaom det grundläggande och viktiga kravet att svenska folket skall få ta klarställning till tvä alternativ, nämligen; Skall vi ha kärnkraft eller inte iSverige ? Och här finns det bara ett klart och otvetydigt besked.Det är Folkkampanjens Nej till kärnkraft-alternativ, nej-alternativet sorn villStoppa all vidare utbyggnad av kärnkraften nu och avveckla de sex reaktorer somär i drift senast fill 1990, Ja-sidans alternativ, hur man än försöker maskeradet med olika linjer och innehållslösa krav om förstatligande, ger inga garantierför att vi någonsin skall bli av med kärnkraften här i landet. Det har ocksåsagts och erkänts av framträdande representanter på ja-sidan. De som är ärligavet att vi inte kan garantera några politiska beslut eller längre frami liden. Men vad vi kan göra är alt skapa handlingsfrihet för dem som då kommeratt bli tvungna att fatta besluten. Och det gör vi inle genom att beslutaom en ökning av kärnkraftsberoendet , en ytterligare miljardsatsningsom effektivt kommer att minska våra möjlighe- ter attbygga ut förnyelsebara energislag. Vi binder de politiker som skall fattabeslut vid ett kärnkraftberoende, som det kommer att blimyckel svårt, förmodligen omöjligt, för dem alt la sig ur. Man vill först ökakärnkraftsberoendet och sedan inbilla folk att det man då gör är attavveckla. Kärnkraftspolitikernas agerande är anmärkningsvärt. De harlyckats med konststycket att än vackla fram och tillbakamellan olika ståndpunkter. Fram till haveriet i var de utprägladekärnkraftshökar. Det var ingen måtta pä hur bra och ofarlig kärnkraften varoch hur känslomässigt och orealistiskt vi motståndare uppträdde. EfterHarrisburg kom de plötsligt på att kärnkraften kunde vara farlig, att denoroade människorna och att en folkomröstning, som de förut kategoriskt avvisat,var nödvändig. Detta fastän alla som var det minsta insatta visste att det sominträffade i inte alls var något oväntat, att det förr eller senaremåste inträffa och att det i material fanns klara varningarför just sådana olyckor. Men kärnkraftspolifikerna blev tagna på sängen. De visstetydligen ingenting om att det fanns sådana risker vid drift av kärnkraftverk.De framställde sig själva som lika okunniga som de har porträtterats av HasseAlfredsson i den nu så välkända lunchrevyn, därhän låter dem utbrista:"Det var det djävligaste! Det hade vi ingen aning om!" Om kärnkraftenvar så farlig måste den stängas av med detsamma, hette det då. Men först skulleman avvakta utredningar. När de var färdiga och visade alt allt egentligen varlite värre än man hade trott, var det dags att byta fot igen. Då var ju deallmänna valen avklarade och då var det helt plötsligt lämpligt att på nyttkräva tolv reaktorer i drift. Det är på det sättet, herr talman, del skapasklarhet i sakfrågorna och förtroende för det politiska arbetet. Utredningar som tillsatts av statsmakterna för attklarlägga kärnkraftsfrägan har gång på gång genomförts på ett sätt som äruppseendeväckande. Experter och material som visat på uppenbara nackdelar medkärnkraft har förts åt sidan, och obekväma fakta har inte fått komma fram,vilket redan har framhållits av . Så var det när det gällde reaklorsäkerheten, där varningarna förreaktorolyckor bagatelliserades och inte på något sätt lyftes fram ikommissionens slutrapport. Så var det när det gällde slutförvaringen avavfallet, där en överväldigande majoritet av experter var tveksamma, men detändå bestämdes alt förvaringen var tillräckligt säkert garanterad för att geladdningstillstånd för nya reaktorer. Så var det i konsekvensutredningen, därkärnkraftens verkliga kostnader inte redovisades utan påstods ligga långt underkostnaderna för andra energislag och också långt under verklighetens priser. Slutligen: kan vi läsa i morgontidningarna hurexperterna i blivit överkörda avpolitiker som inte vill att de alternativa energikällorna skall framstå ialltför positiv dager. Med sådana metoder försöker man driva igenom enkärnkraftsulbyggnad i som ger oss en absolut tätplats i världen när detgäller installerad kärnkraft per invånare. Det gör man i direkt motstånd moten stor folkopinion och mot en stor grupp av medborgare som kännertveksamhet inför kärnkraften. Tillsammans utgör dessa två grupper enöverväldigande majoritet som inte vill ha kärnkraft i . Man talar om konsekvenserna och riskerna för att vi skallhamna i ett fattigmanssamhälle om man inte får bygga ut kärnkraften. Manförsöker lura opinionen med tal om fattigdom, torparliv m. m., som vi harhört från . Men kärnkraften minskar ju på intet sätt vårtoljeberoende. Det är lögn att stiga fram och påstå det. 1 ja-alternativetsenergibalans minskar inte oljan mera än vad den gör i nej-sidans alternativ. Man talar om kol och beskyller oss på nej-sidan för attvilja införa ett kolsamhälle. Men faktum är att på litet , , har ja-sidan ingenting annat att ta till än kol, och då kommerkolberoendel att öka mera i deras alternafiv än i nej-alternativet. Det vore ärligt, om man redovisade de synpunkterna ochinte enbart sköt in sig på . Tala om hur ni skall klara energiförsörjningennär ni skall avveckla ! Samma sak har gällt när man har talat om sysselsättningen.Både och konsekvensutredningen, som ändå var partiskautredningar, har i sina betänkanden visat att det inte finns någon risk för attjobben minskar. Ändå upprepar man ständigt som papegojor att om vi inte byggerut kärnkraften så kommer det att bli arbetslöshet i . Var finnsärligheten i argumentationen? Det är också fel vad påstod härnyss om ökningen av energikonsumtionen och energiproduktionen. Om konsumtionenhar ökat med så är det ju inle av energiproduktionen, utan detIngvar talar om är elproduktionen. Man får inte blanda ihop begreppenpå det sätt som han gjorde, för då förvillar man ju folk helt och hållet. Detär av elproduktionen det är fråga om och inte av helaenergiproduktionen. Alla fakta om kärnkraften som kommit framunder visar alt vi som är motståndare till den har fått rätt på punktefter punkt. Den är förknippad med risker som inte går all förutse elleröverblicka, och det gäller vid alla steg i produktionsprocessen. Avfallsfråganär olöst och lägger ett arv på kommande generationer som vi inte borde kunnastå till svars för att ha varit med, om att utmäta. Avfallet skapar också detoupplösliga sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen som är vår tids störstaproblem och olycka. Kärnkraftssamhället slutligen leder till kontroll ochövervakning på grund av sin farlighet, på ett sätt som för oss in i polisstatenoch ett samhälle som är ytterligt sårbart på alla plan. Därför måste vi säga nej till kärnkraften, befria oss frånden koncentration till stora system och det utlandsberoende som den medför ochsatsa på inhemska, förnyelsebara energikällor, på hushållning och på planmässiganvändning av alla våra resurser. Endast så kan vi skapa förutsättningar förett bättre samhälle både för oss själva och för dem som kommer efter oss. Jag vill,herr talman, yrka bifall till reservationen. LENNARTBLOM (m) replik; här repliken riktar jag mig naturligtvisockså till , eftersom kommunister och centerpartister år pågemensam linje. Får jag först påpeka alt den låtplals som , enligtvad många har sagt, intar när det gäller energiförbrukningen inte är något somhelst argument för vare sig det ena eller det andra. Eftersom är ettkallt land och ett industriellt avancerat land, så är energiförbrukningen hög.Kan vi inte använda olja ulan går över till kärnkraft, så förblir naturligtvisockså energiförbrukningen hög. Att vi intar en tätplats når det gällerenergiförbrukning, vilket av somliga framhålls som något skrämmande, är baraden andra sidan av att vi har en hög levnadsstandard. Kärnkraften minskar inte oljeberoendet, säger herrSöderqvist och de övriga som står bakom linje 3. Det är mer eller mindre fel.Det är alldeles speciellt mycket fel om man gör del som är rimligt, nämligenanvänder hetvatten från kärnkraftverken för alt uppvärma våra större städer.Hetvatten frän Forsmark innebär att vi sparar över 1 miljon kubikmeter olja perår. Kärnkraften minskar alltså oljeberoendet. Dessutom minskar naturligtvisoljeberoendet i den mån man använder kärnkraftsel i stället föroljeuppvärmning. Det kan vara skäl att erinra om att det finns ungefär200 kärnkraftverk i världen som är i drift. kommer det att varakanske uppemot 500.