prot · G30976 · 1979-12-31 00:00:00 — Alla sju är utländskaoch samtliga har fritagningsklausuler som frilar sällskapen från allt ansvarför skador och förluster som orsakas av dess organ, personal och funktionärer.De här klassificeringssällskapen utfärdar föreskrifter för fartygsmaterial,materialdimensioner, utrustning, och de godkänner fartygsritningar. Dekontrollerar byggandet av fartyg, genomför periodiska besiktningar ochövervakar reparationer. Besiktningarna avser speciellt skrov och maskin. Klassificeringssällskapen har alltså oerhört viktigaåtaganden med avseende på de ombordanställdas säkerhet och rättighet till enså trygg arbetsplats som det är möjligt att få till sjöss. Jag tycker det ärrätt viktigt att diskutera om dessa sällskap gör misslag som är ödesdigraoch sätter människors liv i fara. Det hör visserligen inle tillindustriministerns område, men det sammanfaller i hög grad med ärendet . Jag vill i korthet säga någonting om hur det har gått tilli ett annat ärende där klassificeringssällskapen, som jag uppfattar det, hargjort stora misstag. I godkändes ett fartyg somheter Hilas av . Germanischer Lloyds som då var det sällskap somgodkände bålen hade klassat den i högsta standard. I klartext betyder det attfartyget till uppfyller de sjövärdighetsvillkor som finns inskrivna iGermanischer Lloyds grundbestämmelser, och att hon höll klass för s. k,storkusttrafik och hade förstärkning för gång i is. kontrollerarlivbåtar, brandskydd och andra föreskrivna säkerhetsåtgärder. Den 20 januari1976 sprang det här fartyget läck vid gång i bruten isränna på väg frånStockholm till . kunde man klara upp del här olyckstillbudet, ochfartyget kunde la sig in lill . Det blev stora förluster för det härlilla familjerederiet - det har väl gått miste om allt. Enligt en artikel i påtalar , del orimliga i att ett klassificeringssällskap skall fåundandra sig sill ansvar, när det bevisligen har begåtts grova misstag vidbesiktningen. Denna fråga diskuterades också pa i . Detta är ett ytterst allvarligt problem. Och vi kan nu seatt del också åsamkar svenska staten och rederierna stora förluster.Avslutningsvis kan man fråga sig hur många presumtiva flytande likkistor delegentligen seglar omkring på haven. Jag har tidigare tagit upp delta livsviktigaärende i kammaren, både 1977 och 1978, Klassificeringssällskapens handlande betydermycket från säkerhets- och trygghelssynpunkt för de ombordanställda Vi kanske nu kan hoppas på någon lösning av delta problem.Sommaren 1979 tillsatte ju dåvarande kommunikationsministern en utredning somleds av , generaldirektör för . Dennautredning skall se över dessa problem, kanske framför allt var ansvarsgrän- Om vissa fartygsleveranser från Varv Om vissa fartygsleveranser från Varv serna gårmellan klassningssällskapen, sjöfartsinspektionen och . sade alt skuldfrågan inte ärlöst. Jag tror inte heller att vi här skall försöka lösa den. Det pågårförhandlingar mellan varvets representanter och redarna, och dessa villnaturligtvis inle att vi skall försöka reda ut det som de i förhandlingar skallklarlägga. Jag tror också att de är bättre skickade för den uppgiften. Att har dragit in sina cerlifikat efter detatt verket har fåll in anmärkningar är inte något att förvånas över. riktigt vet vad som har förorsakat de senaste anmärkningarna drar detnaturligtvis in certifikaten för alt vara på den säkra sidan. Vi skall inte heller försöka lösa de tekniska problemen.Det finns det många som är bättre skickade att göra. Även dessa problem fär vällösas i de förhandlingar som pågår. Det är väl riktigt att man förhandlar istället för all vidta rättsåtgärder? Det tjänar ju alla parter på. Vad jag här har anklagat för är att han idenna fråga har gått ut med en rad tvärsäkra påståenden, som inte alls ärordentligt underbyggda. Vi får se hur mycket de är värda, när förhandlingar ochundersökningar är avslutade. Men det är olyckligt att han på detta vis har gåttut med tvärsäkra påståenden. De har klart och tydligt skadat varvets anseende -kanske mest för att man har fått tidningarna att tro på uppgifterna. Tidningar ochradion har då gått ut med än mer tvärsäkra påståenden, vilket inte alls är braför varvet och dess arbetare. TORKELLINDAHL (fp): Överläggningar pågår, och vi skall inte säganågonting, sade . Vid det senaste förhandlingstillfället kom inteSvenska Varvs representanter, så man kan ju diskutera i vilken utsträckning detegentligen pågår förhandlingar. En sak är absolut glasklar i skuldfrågan. Det år interedarna som har konstruerat, byggt, godkänt eller klassat fartygen. De har barakunnat konstatera att fartygen inte uppfyller kraven. Och när saken verkligenundersöktes, visade del sig att de hade rätt. Skulden ligger någon annanstans.Del är anledningen lill att jag anser att det bör tillsättas en utredning föratt klarlägga hur det har kunnat gå så här galet. Det är inte bara en fråga ompengar och ett varvs anseende. Det är också en säkerhetsfråga - fartyg har gåttmed livsfarlig överlast. Vad hade sagt om det verkligeninträffat en katastrof? Hade det då varit lika lätt att anklaga mig för attkomma med "tvärsäkra påståenden"? Det är mycket möjligt att jag gördet. , men jag skulle vilja höra vari jag har haft fel. Beslå migmed en faktisk felaktighet, ! Då kanske vi kan börja diskuteradet. Nej, det här är egentligen en fråga om förtroendet förSveriges varvsnäring, och det är en mycket allvarlig fråga. Man kan jämföra denna situation med ett annat fall: Jaggår för att köpa en vara, vilken som helst, och jag gör upp ett avtal medtillverkaren om att varan skall uppfylla vissa egenskaper. När jag så småningomskall betala upptäcker jag att varan inte klarar de krav jag hade ställt ochvad som står i villkoren. Om jag t. ex. som vanlig fritidsbätskonsument går ochköper en båt som inte klarar villkoren-den har för svag motor, den är för kleni skrovet eller den tål inte den belastning som försäljaren har utlovat - och försäljareninte ger med sig efter mina klagomål, då kan jag gå till allmännareklamationsnämnden och få rättelse. Det sades att den fråga jag tog upp skulle bli såbesvärlig för Svenska Varv. Men del kunde de ha tänkt på tidigare! Ett avfartygen har legat pä varv i avvaktan på en lösning. I december1979 började jag reagera. Det får vara någon måtta på hur man skall hapå sig och hur en oskyldig part skall drabbas. Detta anseruppenbarligen också industriministern. Vi får nog se till att någonting görs om förtroendet förSvenska Varv skall upprätthållas. Uppmärksamma att jag säger - jagpekar inte ut något speciellt varv. Tyvärr kan även andra varv drabbas avdetta. Eftersom frågan har varit uppe på koncernledningsnivå inom Svenska Varvoch man inte där har klarat av att lösa frågan , så är det elt djuptallvariigt problem. Och man måste försöka lösa del. Jag tycker inte det ärrimligt att den som har beställt en vara och finner att den inte är fullgod,dessutom skall stå för kostnaderna för det hela. Det kan jag verkligen inteacceptera. Det som är orimligt i detta fall är att manförst klassar fartyg i en viss klass-t. o. m. i högsta klassen-och sedan heltplötsligt bara drar bort klassen. I den fartygsolycka som jag beskrev - därrederiet har gjort stora föriuster - var fartygets bottenplåiar i ställetför 8. Och det var alltså godkänt för gäng i is. Klassificeringssällskapen är, som jag sade , sjustycken, och de är godkända som tillsynsmyndighet på samma sätt som svenskmyndighet. har en mycket liten del av besiktningarna av båtarna.Det är klassificeringssällskapen som står för den viktiga besiktningen ochgodkännandet av både maskiner och bottenplåtar i båtarna. stårför brandtillsyn, kontroll av livbåtar och en del annat. Därefter utfärdarsjöfartsverket en klassificering grundad pä de utländska klassificeringssällskapensgodkännande och har ingen möjlighet att undersöka delta. Sedan fär enskildarederier och svenska staten, dvs. vi skattebetalare, stå för kostnaderna.Klassificeringssällskapen har nämligen en fritagningsklausul som undantar demfrån allt ansvar, både ekonomiskt och mänskligt. Detta är til syvende og sidst en väldigt viktigarbetsmiljöfråga för alla som arbetar på våra båtar runt om i hela världen.Sverige är ju inte ensamt, frågan berör alla som använder sig av dessa storaklassificeringssällskap. Jag hoppas verkligen att den utredning som arbetaroch som skall framlägga sitt betänkande kan fåtilläggsdirektiv och påskynda utredningen. Om vissa fartygsleveranser från Varv Om vissa fartygsleveranser från Varv så att dessa ohållbara förhållanden kan ändras för att inte enskildamänniskors liv skall sättas på spel och hela deras ekonomi raseras. säger att det inte är redarnasom har konstruerat fartygen, och det skall vi väl vara glada för. Naturligtvisär det fartygskonstruktörer som har gjort det, och de har fått sina ritningargodkända innan produktionen satts i gång. Men redarna har fått ritningar ochbeskrivningar över fartygen som utvisar vad de går för och hur de är byggda. Omsedan inte klassificeringssällskapen sköter sina åligganden är detta verkligenbeklagligt, för de utgör ju den myndighet som är till för att bevaka att vi fåren produktion av fartyg i landet som är riktig. Jag instämmer med MargotHåkansson i att om klassificeringssällskapens verksamhet inte år bra, då måstevi verkligen se till all del blir en ändring, för det är ju ett viktigt jobb deutför. Det jag anklagar för är hans tvärsäkrauttalanden, bl. a. att fartygen inte uppfyller något som helst isklasskrav. Detsäger han alltså mot Lloyds, mot klassificeringssällskapen och mot de statligamyndigheterna, utan att på något vis göra några förbehåll. Detsamma gällerpåståendena att fartygen inte uppfyller fordringarna för s. k. heavy cargo ochatt företaget inte har uppfyllt de villkor som står i kontrakten. Mer vill jag inte säga i den här affären, för så mycketkan jag inte om den att jag studerat alla kontrakt och andra sådana handlingar.Jag tycker att vi skall överlåta den granskningen till dem som förhandlar omdet här. Vi borde nog vara något försiktigare och inte på det har viset ställaut företag och jobbare för allmänheten. TORKELLINDAHL (fp): Jag håller med om det honsade om klassificeringssällskapen, men jag vill tillägga att det i det härfallet också finns anledning att se på . Jag vill också än engång upprepa min fråga, om industriministern är beredd all försöka utreda hurdel här egentligen har gått till. Det handlar ju om stora pengar och om miljö-och säkerhetsfrågor. Vi bör ändå ta reda på hur det har gått till och hur viskall bära oss åt för att undvika att det blir en upprepning, Mina tvärsäkra påståenden har av till att gälla uttalandet att fartygen inte uppfyller någraisklasskrav. Men det är helt enkelt så. De uppfyller faktiskt inget isklasskrav- punkt och slut. Jag har i mina tidigare inlägg redovisat vari felenbeslår. Vem som är ansvarig för dem får vi försöka ta reda på. Men ensak är vitydligen eniga om, och det är att redarna inte är de som är ansvariga förfelen. Har då inte några statliga myndigheter reagerat? Ja, finskasjöfartsverket är definitivt på det klara med hur det ligger till. Så passmycket innanläsning klarar även jag att jag förstår att det inte råder någratvivel om alt deras tolkning är riklig. Det jag tycker är betänkligt är att manfrån svenska myndigheters sida och från klassificeringssällskapenssida i efterhand försöker gå in och ändra tolkningar och bestämmelser så att deskall kunna passa för redan existerande fartyg. Det har alltför mycket tycke avförsök att rädda sitt eget skinn. Så får inte säkerhetsfrågor behandlas, ochdärför får inte statsrådet underlåta att fillsätla en utredning som klargör hurdet har gån till - det rör sig om alltför allvarliga frågor. undrar jag om inte t. o. m. med mig om att det är orimligt att de som är oskyldiga i den här härvanskall vara de som får betala för misstagen. De som tillsammans med redarna fårbetala är skattebetalarna, och det kan inte heller vara rimligt. Om vissa fartygsleveranser från Varv MARGOTHÅKANSSON (fp): Det är som jag inledningsvis sade enkomplicerad fråga som vi diskuterar . Man vet att många stora sjöolyckorinle har orsakats av kollision eller grundkänning. Det är inte så länge sedanen stor båt gick under utan att man kunde finna någon anledning till det. Mångamänniskoliv krävs, och man gissar att olyckorna beror på svagheter i skrovet.Flera av de här fartygen med skador på skrovet eller kanske heltotillfredsställande bottenplåtar är godkända av klassificeringssällskapen.Trots att det har utfärdats cerlifikat av den högsta klassen händer sådana härsaker. Jag tror inte att man kan lita alltför mycket påklassificeringssällskapen, då de kan utfärda intyg för fartyg som det händersådana här oförklarliga saker med. Det gäller också de båtar som vi diskuterari dag och som inte håller isklassen. kan naturligtvis inteheller som godkännande myndighet undandra sig ansvaret. Det är alltså en svensk myndighet som har ansvaret för deombordanställdas liv och för enskildas egendom. Det är ytterst allvarligt attett litet rederi kan bli av med allt vad det äger. Skattebetalarna får betalaväldigt mycket pengar på grund av att ansvarsförhållandena är oklara. Det är dei högsta grad eftersom man har en fritagningsklausul som gör alt vederbörande undgårallt ansvar för klassningen. Jag tycker all del är rimligt alt fråga sig vadklassningen av fartyg egentligen är värd. Det är ju ingen mening med all ettfartyg klassas i högsta klass, om klassningssällskapen kan undandra sig alltansvar. Därmed kan också undandra sig allt ansvar. Jag motser enmansutredningens förslag ochhoppas att den här debatten kan föra ärendet framåt på ett sålt som är gynnsamtför Svenska Varv, , klassningssällskapen och över huvud tagetalla som är berörda. Det är de enskildas, rederiernas eller skattebetalarnaspengar som går åt i onödan vid dessa tragedier. Jag vill fatta mig helt kort. Jag har intesagt att redarna skall betala. Till den frågan har jag inte tagit ställning.Naturligtvis vore det intressant att höra vilka anser skallbetala - staten i den ena eller andra formen eller möjligtvis tjänstemännen ochandra vid varvet som, enligt åsikt, eventuellt har gjort någotkonstruktionsfel. Om vissa fartygsleveranser från Varv tycker frtigan får behandlas på ett senare stadium, då man verkligen vet vad somhar skett. Vem skall betala det hela, frågade . Det är klart att det blir Svenska Varv, men förelaget får skyndasig. För som går kostar del . Sedan vill jag säga, all har en leverantör levererat enfelaktig vara har vederbörande ansvaret alt se till att det hela rättas till,antingen på del sättet alt en fullgod vara levereras i stället eller att densorn mottager leveransen får ekonomisk kompensation. Sedan kan man alltiddiskutera formen för kompensationen. Jag kan vidare konstatera all grunden för talet i börjanom tvärsäkra, icke underbyggda påståenden från min sida har ryckts undan. Hadenågon av mina meddebaltörer visat litet intresse och satt sig in i frågan, hadesådana tvärsäkra påståenden om vad jag har sagt icke kommit med i den härdebatten. Överläggningenvar härmed avslutad, § 8 Föredrogs och hänvisades Förslag och redogörelser1979/80:6 till försvarsutskottet /80:9 och 10 till finansutskotlel § 9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:130 och 131 § 10 Anmäldes och bordlades 1979/80:24om tillsättande av en parlamentarisk beredning i anslutning lill densociala vårdlagstiftning som föreslås i propositionen 1979/80:1 om 1979/80:15 med anledning avmotioner om utbildning i jåmställdhetsfrågor m. m. § 11 Meddelande om fråga Meddelades alt följande fråga framställts 1979/80:302 av Hans Nyhage (m) till budgetministern ombryggerinäringens betydelse för Boråsbygden: I den strukturplan förbryggeribranschen som statliga framlade föreslås att 10av de nuvarande 22 bryggerianläggningarna i vårt land skall läggas ner underåren 1980-1983, Brygginvest har därvid uppenbarligen främst haftföretagsekonomiska aspekter bakom sitt förslag. Ett av de företag som skulle beröras av ennedläggning är Falken i . Därest delta förverkligas innebär det ännu ettallvarligt slag mot Boråsbygden, som varit hårt drabbadav företagsnedläggelser med åtföljande sysselsätlningssvårigheter främst inomtekoområdet. F. n. utgör också förhållandena vid ett mycket svårtbekymmer. Kommer regeringen vid sitt ställningstagande tillutredningen om bryggerinäringens framtid att beakta de samhällsekonomiskakonsekvenserna för Boråsbygden? § 12 Kammaren åtskildes .