prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi hävdade vid1975 års energipoliliska beslul enligt en reservation av att dentotala utbyggnaden bör stanna vid , dvs. lägre än vadriksdagsmajoriteien då ansåg. Samma utbyggnadsnivå föreslås i folkpartiregeringensproposition , som ännu inte behandlats av . Skall denmålsättningen uppnäs måste några av de smärre utbyggnaderna släppas fram. Ivalet mellan dessa två handlingslinjer, å ena sidan en ulbyggnad av en stororörd älv med högsta bevarandevärde och å andra sidan en ulbyggnad av smärreanläggningar, har vi vall den senare handlingslinjen. Bakom den står såvitt jaghar förstått en klar riksdagsmajoritet. Vi avslog tre ansökningar som gällde Edänge iMellanljusnan, Klippen i älv och en mindre utbyggnad i iHallstahammar. Vi biföll tvä ansökningar. Den ena gällde Sölvbacka i Ljunganoch den andra gällde Sädvajaure i Skellefte älv. Det sistnämnda ärendet måstedock prövas av och finns därför med i den energipolitiskapropositionen, som ännu inte har behandlats i kammaren. Ialla dessa ärenden framfördes starkt motstridiga önskemål, dels från dem somovillkorligen ville ha en utbyggnad, dels från dem som ville bevara Vi vägde de olikaargumenten mycket noga både i vad gällde de enskilda ansökningarna var för sigoch vid en jämförelse dem emellan. Resultatet blev alltså all vi avslog i trefall och gav klarsignal i tvä. Vägledandeför vår bedömning har varil atl vi vill tillgodose två för oss vikligaönskemål. Det ena är all skydda de stora orörda Norrlandsälvarna med myckethögt bevarandevärde. Del andra är all uppnå den ulbyggnad av vattenkraften somen klar majoritet i har uttalat sig för. EIVORNILSON (c) replik: Jag har fått några direkta frågor från som jag skulle viljabesvara. Jag tycker alt jag i mitt anförande hartalat om all jag har tagitställning för bygdens befolkning. Personligen ser Jag det som viktigt att manundersöker möjligheterna all effektivisera redan befintliga kraftverk och inte bygger ul några ytteriigare älvar. Bergskommun har också begärt prövning efter beslulet, och del visar all man även därhar ändrai åsikt i frågan. Eftersomjag kommer från , där vi i kommunfullmäktige har fattal ettprincipbeslut om atl motsätta oss vidare utbyggnad av våra älvar, har det intevarit svårt för mig att ta den ställning jag gjort i den här frågan. PERBERGMAN (s) replik: Jag vill inte ta upp någon debatt om de här lerawaitimmarna, som växlatmed åren. De var en produkt av vad man ansåg varautbyggbart i fråga om vattenkraft. skall det vara och enlängre målsättning. Mendet är inte fråga om alt kunna bygga ut till varje pris. Vi har inte variteniga om var vi skall ta lerawaitimmarna någonstans, och det är detta frågangäller. EricEnlund sade attjag inte hade svarat på en fråga som han dä ställde. Men jag kanju inte svara förrän Jag fåren fråga,ochJagvill därför svara nu: Vi står fastvid vårt ställningstagande 1977 om , som det fanns uttryckt i denriksdagshandling som då förelåg. () replik: Del finns, , ingen skillnad mellan och mig närdel gäller respekten för människors önskemål. Men här uppstår gäng efter annan,som jag sade i mittanförande,olösligakonflikier mellan tvä var för sig mycketrespektabla och beaktansvärda intressen. Och måste man välja del ena. EivorNilson redogjorde i silt inlägg inte på något sätt för hur hon skulle kunnalösa problemet atl uppnå den utbyggnadsnivä som såvitt Jag förstårslår enig bakom utan all förverkliga några av de smärre utbyggnadsföretag somvi har förslag om-om man vill bevara de stora Norrlandsälvarna. Där gav EivorNilson inget som helst besked. Sedanvill jag säga lill Per : Jag tycker del är en underlig metod somutskottsmajorileten använder i motiveringen för sitt ställningslagande. Man hänvisar till denfolkpartistiska energipropositionen, och så säger man på s. 12 atl "hänsynmöjligen kan ha tagits till förslag lill riktlinjer för energipolitiken somännu inte godkänts av ". DenJuridiken - eller advokatyren, vad man nu vill kalla det - måste förklaras häri kammaren. Varför talar man om en proposition som ännu inte är behandlad iriksdagen när det finns tvä tidigare propositioner med därtill hörandeutskottsbetänkanden och tvä riksdagsbeslut att tala om? Varför nämner inte utskottsmajorilelenmed ell enda ord i sin skrivning - del är något annat att det finns med ireciten i betänkandet - riksdagsultalande om en utökning avvattenkraften med ? Och varför citerar man inte vad som står icivilutskottels betänkande 1977/78:9, där man refererar uttalande ochvisserligen uttalar någon tveksamhet om att de riktlinjer som antogs 1977skulle kunna ge så stort tillskott men där man inte lar avstånd frånytterligare utbyggnad? Ärmotiven bakom de häregendomligheterna i civilutskottels majoritets-skrivningalt man vill dölja eller i vart fall inte bli påmind om att man villeha en utbyggnad med ytterligare och 1977 ville öppna dörrarna förenulbyggnad av älv, som i bevarandevärde står i högsta klass? Detta tyckerJag att Per på någol säll måsle förklara. EIVORNILSON (c) replik: Herrlalman!Eric tycks tro alt jag är en expert på energifrågor. Så är inte fallet.Jag har sagt atl jag vel all man kan effekiivisera befintliga kraftverk. har gjort en undersökning, där det visat sig att man kan få ut 10TWh om man effektiviserar befintliga kraftverk -detta utan alt behöva röra deoutbyggda älvarna. Vihar inom tagit ställning vad gäller de stora älvarna, och nikänner alla till vad vi sagt. Jag har agerat utifrån mina känslor och utifrån ståndpunkten att manskall kunna effektivisera de kraftverk som finns . Där har svar. PER () replik: Jag trodde inte attjag skulle behöva upprepa för att vistår fast vid värt ställningstagande när det gäller . Meddet beskedet är också sagt atl tidigare beslut om antalet terawattimmar ickevar bindande för utbyggnader var som helst i landet eller för derekommendationer i riksdagsbeslutet som ställde sig bakom. Detfinns inget stöd för en sådan tolkning i tidigare propositioner ellerriksdagsbeslut. Nukan det vara svårt alt läsa regeringsbeslutet, eftersom man där inte behövermotivera alla de åsikter och tan kar som man för fram. Men det finns iproposition 115, som ännu inte har behandlats av , stöd förmotiveringen för alt dispensgivning skall tillämpas. När propositionen ärbehandlad av barden kanske upphöjts lill att gälla som riktlinjer förenergipolitiken. () replik: Del finns inga delade meningar mellan och mig närdetgälleratt utnyttja möjligheterna till effektivisering av redan befintligaanläggningar. Men om man skall nå upp till den utbyggnadsnivä som riksdagenönskar och uttalat sig för måste man dessutom, om man vill skydda de storaälvarna, medge ytterligare några mindre utbyggnader. PerBergman gav inte något som helst svar pä min egentliga fråga, dvs. vad som äranledningen till att man i utskotisbelänkandets motivering inte redovisar deriksdagsuttalanden som faktiskt föreligger i ärendet utan i stället antyder,atl regeringen skulle ha byggt sill ställningslagande på innehållet i enregeringsproposition som ännu inte är behandlad. Per sisla inlägg varklargörande pä en punkt: socialdemokraterna menar alltså att såsmåningom skall byggas ut. Det var ett värdefullt besked i denna debatt. Talmannenanmälde att Per anhållit att till protokollet antecknat atl han inteägde rätt till ytterligare replik. Jag skall inte delta i den konstitutionella debatten i denna fråga. Jagvill i stället säga några ord om principen att livsviktiga frågor inte skallavgöras över deras huvuden vars förhållanden det gäller. Jag tänker i deltasammanhang särskilt ta upp samernas ställning. Jagvill ur 26 § förslag lill förordning angående "de svenskaLapparne och de bofaste i " anföra följande citat: "Betänkerman, huru föga egnadt ett lappsamfund är att förhandla lill gemensamt beslutoch atl ingå aftal samt lill samfäldt gagn använda inflytande medel, så tordefinnas lämpligast atl åt Konungens Befallnings-hafvande uppdraga ärenden afdylik art; och synes Konungens Befallnings-hafvandes rätt i förevarande fallböra sträcka sig derhän ätt, äfven om samtliga Lappar kunde finnas villigemedgifva upplåtelse. Konungens Befallningshafvande dock må pröfva, huruvidasådan må ega rum." Detgäller ett mycket gammalt dokument, som dock manifesterar förmy n-derskapetsprincip i svensk förvaltning. Samerna är de under förmynderskap satta. Virikssvenskar tror "att det är bäst för dem" - vi tänker för dem ochvi vet alt deras syn på de egna näringarna inte är den rikliga. De kommeralltid "för sent" med sina invändningar, någol som också i dagåterigen har framhållits. På det sättet har exploateringen av deras land gåttlill. Jagkänner inte till den språkliga bakgrunden till namnet Sölvbacka, men detpåminner om att ordet "sölf i gammalt språkbruk betydde silver. Tankarnagår då till ett annat "", som jag skrivit en bok om,nämligen Nasafiäll, upptäckt av malmletare. Namnet påminner också omsmällhyttan vid Silbojokk, dvs. Bevarade handlingar är ennedslående läsning för den som tänkt stort om svensk förvaltning liksom omsvenskens sinne för rättvisa och oväld. bevarar härvidlag dokumentsom inte är uppbyggliga. 3 protokoll 1979/80:33-34 Utbyggnadenav Sölvbackaström -marna gäller det ett nytt fall, där samerna står inför ingrepp som hotar derasnäring. Här upprepas alltså historien. Deras intressen har varil perifera, intevärdaatlbeakia, inte avgörande-eller kommer t ill uttryck för sen t. Jag har entjock mapp på mitt rum över frågor som har kommit upp i bara undermin korta riksdagstid och som visar samma sak. Alla regeringar är tydligen lika- gamla tiders stormaklsregeringar, de konservativa, de som kallat sigsocialistiska eller arbetarregeringar, och även de liberala. Därför är mittinlägg i dagens debatt en uppmaning, allvarlig och uppriktig från min sida,till myndigheter, regeringar och folkförsamlingar att lyssna på enfolkminoritel som hotas lill sin existens. Ta med dem i förhandsplaneringen,fråga dem försl - kom inte efteråt! Låt inte detta som sketl i Sölvbackaupprepas! Ochså en röslförklaring. Om talmannen trots de förfatlningsrelateradesvårigheterna i denna fråga ställer proposition kommer jag atl rösta förutskottets hemställan. Motiveringen är vad jag nu anfört samt följande: Folkviljan i den glesbygd där ingreppen sker- 14 000 människor talartill mig. Jag tycker atl "", alltså kraftintressen söderut,inte längre bör härja i "nordkrafts" region. De långsiktiga verkningarna av utbyggnaden - arbete för stunden menavfolkning längre fram. Fråga kommun, därdet funnits gott omkraftbyggnadsarbete , hur det ser ut . Fisket och friluftslivet. Detta är en del av det omistliga . Vinsten ur energisynpunkl är marginell. I allmänhet innebär utvinningav energi här uppe alt kraften skall transporteras söderut. har överskottpå energi. Givetvis skall vi solidariskt dela med oss, men det har skett i enutsträckning som kan anses tillräcklig. Vad som utvinns skall föras bort genomkraftledningar. Kostnaderna för dem är enorma. Utöver anläggning och vårdkostar de mark som inte producerar någonting och som markägaren inte får rimligersättning för. Jagtycker alt , som jag betraktar som en god vän, har talat oerhört"krasst". Vem har klassat älvar? Har samerna varit med och klassatSölvbackaströmmarna? Var samerna med och klassade Riisem? Jag har mängder avhandlingar som visar alt så icke har skett. Närdetgäller detta att man måsle bygga ut de små älvarna trots atl de ger så litetenergitillskolt att vinsten kanske kommer bort i transporten lyckerjag alt manför ett oerhört cyniskt resonemang. 1 ett skede där vi definitivt måsle övergåtill alt finna nya energikällor och där forskning, teknik och vetenskap, somJag tror på. kommer all ge oss miljövänliga kraftkällor vore deltragiskt om vi skulle offra våra stora älvar. Del vore också tragiskt alt byggaut en sådan slröm som den nu akluella, om del bevisligen är så all de som bor inärheten inte vill del. Jag klandrar inte vad som har skett, men om del går attställa proposition kommerjag atl rösta med utskottsmajoriteten. Jaglyssnade med ell visst intresse till , för den uppläggning han hadeär såvitt jag kan finna korrekt. Vi är överens om atl vi behöver ytteriigare 5 TWhelektrisk kraft från vattenkraften. och vpk har velat gå upp till 66TWh, medan vi andra har stannat vid 65. Närvi diskuterade den här frågan 1977 sade vi: Detta mål kan man uppnå på iprincip två vägar. Jag bortser från delta med alt effektivisera existerandekraftverk, för det vill väl varje människa göra. Den ena vägen är att bygga uten av de större älvarna, den andra är alt bygga ut en rad små vattendrag. Visade i våra reservationer atl del från miljösynpunki är bättre att tillåta ettfåtal ingrepp i större älvar med god kraftnytta än alt söka tillgodoseönskemålen om en ökad elproduktion genom ett stort antal ingrepp i mindrevattendrag. Den ståndpunkten hade vi dä. Därför gick vi emotSölvbackaströmmarna 1977, därför var vi för . Den ståndpunkten hållervi fast vid. Det är vår sakliga ståndpunkt. Det är på det sättet all det intebara gäller Sölvbackaströmmarna. Del kommer att finnas många sådana tillfällennär man förstör natur och miljö pä ell sätt som upprör människorna för att näett myckel litet krafttillskotl. Och del kommeratt finnas många somEivor som säger: Jag representerar bygd. Jag vill inte bygga ul. Delfann vi vara en sämre metod för atl uppnå det av fastställdaenhälliga målet om en viss kraftproduktion frän vattenkraft. Delär därför som vi går emot den här utbyggnaden av Sölvbackaströmmarna. Det äringen idé att göra denna debatt lill en formaldebalt. Vi respekterarregeringsbeslut även om de är okloka, men del beslul det här gäller ärju nästaninte alls effektuerat ännu - älven finns där . Och finns det fullmöjlighet atl förhandla med kraftproducenter utan atl kränka vederbörandesrätt. Det är del som regeringen uppmanas till. Omman alltså ser en viss logik i tal om all vi här har tvä olikameningar om hur man bör uppnå del eftersträvade målet på så harjagsvårare att förstå agerande, och jag förstår att kännersig litet förvirrad över sill eget parti. Det är ändå så, alt iregeringsställning uttalade sig för en ulbyggnad avSölvbackaströmmarna. Därefter kom i opposition, och försl efter det atlbeslulet väl hade fattats, väckte en pariimotion, i vilken man sade attriksdagen skall ultala sig för att Sölvbackaströmmarna icke skall byggas ul.Man måsteju ha menat någonting med denna partimotion, men när kröp in iregeringsställning igen, återgick man till ståndpunkt. Del är ickesärskilt ärofullt. Man förstår all helt enkelt slår kvar vid denståndpunkt som hennes partiledning gav uttryck för , och som hennespartiledning -enligt vad jag har hört - med en viss envishet drev uppe i dessabygder under valrörelsen. Vi har ägnat den här frågan ett betydande intresse i densocialdemokratiska riksdagsgruppen. Del speglar vår principiella syn på hur manbör gå fram när del gäller ulbyggnad av vattenkraft. I de här miljöfrågorna serjag så liten mening i all för mycket små tillskott av kraft, som ur landelssynpunkt icke kan tillföras någon större betydelse, utföra ting som av en lokalopinion upplevs som kränkande och som ovedersägligen innebär betydande ingreppur miljösynpunkt. Del är visserligen alllid en svår avvägning, men vi har redovisat hur vi vill göra den avvägningen. Utbyggnadenav Sölvbackaström -marna Sölvbackaströmmarna kommerförmodligen att följas av liknande ärenden och dä kommer vi att inta, såvittjag kan se, samma ståndpunkt. Låt bli alt göra ur kraftsynpunkt relativtbetydelselösa ingrepp i miljön, som av en opinion upplevs som kränkande! OlofPalme försöker nu att göra det här till en debatt om på vilket sätt utbyggnadenav vattenkraft skall ske i det här landet. Det har vi diskuterat , och dåville socialdemokraterna ha möjlighet atl bygga ut Sölvbackaströmmarna. Detfick de inte. Del har vi diskuterat , och då tog man vissa principiellariktlinjer för vilken vattenkraft som skulle vara utbyggbar genom beslul ivattendomstolen och vilka sträckor som skulle vara undantagna från ulbyggnadgenom att sade så. Sedan finns det då, vill Jag säga, en grå zon närdel gäller sådana frågor där regeringen äger rätt att pröva. Detförhållandel att Sölvbackaströmmarna 1977 inte tillhörde de älvsträckor somuttryckligen undaniogs från utbyggnad innebär inte automatiskt attSölvbackaströmmarna skall utbyggas, ulan del är en prövning som regeringen haratt göra. Därför skall inte försöka pådyvla atl vihade den uppfattningen 1977, all Sölvbackaströmmarna till varje pris skullebyggas ut. Detär mot denna bakgrund som vi är ense i utskottet i en kritik mot den hanteringsom regeringen givit frågan om ulbyggnad av Sölvbackaströmmarna. Vi kommerfram till att regeringen har försatt i den situationen, att riksdageninte har ett fritt val, utan man har skapat en rätt. Detvar vårdslöst av att säga att älven finns ju fortfarande. Det ärinte det som är avgörande. Man har påbörjat en mängd arbeten dessutom, som synsi dag, och del betyder atl nu kan vi inte diskutera från denna utgångspunkt.Man hargivit en rätt, och jag utgår från atl inte villatl socialdemokraterna skall säga: Den rätlen tar vi bara ifrån bolaget. Delfår väl, om fattar ett sädanl beslul, bli en förhandling där bolagetsom sådant skall hållas skadeslöst. OlofPalme sade atl socialdemokraterna brukar respektera regeringsbeslut, även omdessa är okloka. Har den uppfattningen skall han rösta med ossreservanter, för vi respekterar alltså regeringsbeslutet, även om vi tycker attdet är oklokt. kommer nog i litet beråd här, för del är väl ell ovedersägligt faktumatt älven ännu inte är utbyggd. Vore den utbyggd, så vore det inte någon idéalt slå här och resonera. Vifråntar inte delta bolag någon rätl. En sådan harju regeringen dess värre givitbolaget. Men jusl eftersom utbyggnaden inte har skett, sä har man möjlighet allförhandla bort utbyggnaden, om man vill - det är självklart. 1sitt första långa och något snåriga inlägg underlät atl besvaraden fråga som del vore verkligt intressant att höra svar på. En viss dag beslutarregeringen alt tillåla utbyggnad av Sölvbackaströmmarna. Sedan detta sketlväcker en pariimotion, där man säger atl skall ultala altSölvbackaströmmarna skall undantas, och denna motion propagerade man för ivalrörelsen där uppe i bygderna. Menar man ingenting med den motionen? Om mannu intog denna partiståndpunkl efter det atl tillståndet var givet måste man juanse inte bara atl skall uttala sig för lål mig säga änglarna utanatt skall uttala alt det skall fattas ett beslut, nämligen altutbyggnaden icke skall äga rum. Vad menar ni med den där pariimotionen? Vi lyssnar i spändförväntan. Jagharju inledningsvis redovisat alt vid den genomgång av ärendet somcivilulskottet gjort har vi konstaterat-och det är samtliga inom utskottetöverens om - att med hänsyn till den form som yrkandena givits i centerpartietstvå motioner skulle ett bifall till motionerna inte förändra den verkligasituationen . Regeringens beslul kom , efter det atlpropositionen avlämnats. Jaghar sagt tidigare i diskussionen atl visst är det ur vår synpunkt beklagligtatt vi inte lål mig säga utformat våra ursprungliga yrkanden på ett annat sätt,sä atl de hade varit möjliga atl hantera i della sammanhang. Vid vår genomgänghar vi bara konstaterat atl principen att vi måste respektera ettregeringsbeslut, även om vi i utskottet-med undantag för folkpartisterna-ärense om alt det är oklokt, får ta över i det här fallet. Dettablir liksom ännu värre, för nu säger att ett bifall till centernsmotion dess värre inte skulle förändra verkligheten. "Men vi villeväl", förklarar . Närvi har konstaterat delta, kan vi dra endera av två slutsatser. Antingen kancentern säga att man dä ändrar sill yrkande så alt del också förändrar verklighetenoch så atl man kan komma bort från den utbyggnad som man säger sig inte viljaha. Eller också skall säga atl man inte menar något med detta yrkandeoch atl man inte ens tekniskt förändrar någonting. Då blir motionen från börjanmeningslös. Del är en ofruktbar ståndpunkt som . Han förklarar att är emot denna ulbyggnad, alt intetycker om den men att inte stöder dem som vill stoppa den. Det är enganska ofruktbar ståndpunkt. Jag kan förstå och sympatisera med , som har djärvheten alt vilja ta silt eget partis motioner på allvar. Jagvill dä informera om att yrkandena gick ut på en ändring avriktlinjerna. Ändring av riktlinjer medför inte alt man plockar bort ett givettillstånd. Om man verkligen hade velat någonting i denna fråga, är inte hellersocialdemokraternas agerande i utskottet och det förslag som de har framlagt effektivt. Dåskulle man ha föreslagit lagstiftning och sagt alt nu ger vi genom en lagregeringen rätt att ta tillbaka delta lillsländ. Men det har intesocialdemokraterna velat eller vågat. Imitt första inlägg sade jag attjag betraktar socialdemokraternas agerande idenna fråga såsom rätt myckel elt utslag av taktik. Det är inte förbjudet allvara taktisk i denna riksdag och i det politiska livet, och socialdemokraternahar skickligt utnyttjat tillfället atl bedriva ell taktiskt politiskt arbete idenna fråga. Det förändrar dock inleden verkliga uppfattning som ligger bakomfrån socialdemokraternas sida. Jagvill gärna säga alt denna debatt ändå har medfört en del klarlägganden som integörs i utskoltsbetänkandet. Först och främst är alla överens om att vi skall haen viss ulbyggnad av vattenkraften för att utvinna elkraft - upp lill 65 TWh.Då kan man välja mellan två alternativ. Det har framgått klart och tydligt attvi alla är överens även om detta. Antingen bygger man ut ett antal mindre älvaroch effektiviserar de anläggningar som redan finns. När man då väljer de småälvarna, lar man dem som har elt relativt lågt bevarandevärde. Eller ocksåbygger man ut en stor älv. Det besked vi har fått frän ochsocialdemokraterna innebär att de har vall della senare allernaliv, dvs. Kalixälv som har högsta bevarandevärde, nämligen klass 4. Jagvill bara göra en ytterligare kommentar med anledning av alt häruttrycker sina sympatier för . Man kan inte säga nej både till småutbyggnader och lill stora utbyggnader och klara målet: enutbyggnadsnivå pä . Det går rakt inte. Jag kan inte låta inlägg och inte heller ståulan rättelser. Det har sagts alt vi skulle vara överens om här i kammaren atlantingen måste vi bygga ut några stora älvar eller många små vattendrag, vilketockså vore bekymmersamt ur miljösynpunkt, för att uppnå målet om ungefär 65 TWhvattenkraft. Del är nu inte rikligt. OlofPalme har rön vid detta mycket lätt och sagt att effektiviseringen är vi allaöverens om. Det är just det vi inte är. Att effektivisera befintligavattenkraftverk är genomförbart, men det är inte fullt lika lönsamt som attbygga ut nya älvsträckor. Personer med samma sakkunskap som kraftindustrinsexperter men tyvärr inte med samma resurser till förfogande som kraftindustrin- de har gjort arbetet på sin fritid - har i utredningar kommit fram till altdet är troligt att skulle kunna utvinnas genom effektivisering och attlönsamheten är svår atl beräkna. Detär ingalunda självklart all någon effektivisering kommer lill stånd, men det äralltså fullt möjligt alt den vägen nä samma mål som om man log i anspråkkontroversiella älvar. Jag tycker atl del är viktigt att det sägs. Sedanvill jag själv lämna en röstförklaring. Jag har stor respekt för mina kamratersom kommer att rösta på reservationen. Det är här fråga om ett beslul som har fattals avlandets regering. Del är ett beslut som vi i personligen ogillar,men jag har stor förståelse för atl man inte vill göra någonting som skullekunna uppfattas som atl man vill gå emot ett regeringsbeslut - det är alltså enrättstrygghetssak. Genomatl anhålla om att regeringen tar upp förhandlingar har ulskotlsmajoritetenändå visat på en utväg, och jag tycker att det ar viktigt atl slå fast att detär inte nödvändigt för att klara energiförsörjningen atl bygga ul älvsträckorsom befolkningen vill bevara.