prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — 13. att med bifall tillpropositionens förslag och med avslag på motionen 1979/80:994 yrkande 7 tillArbetsmarknadsservice för /81 anvisade ett förslagsanslag av , 14. beträffande barntillsyn inomarbetsmarknadsutbildningen att skulle avslå motionen 1979/80:994yrkande 12, 15. beträffande översyn avbristyrkesutbildningen alt skulle avslå motionen 1979/80:1466, 16. beträffande administrationen aversättning för studieresor i samband med arbetsmarknadsutbildning att riksdagenskulle avslå motionen 1979/ 80:321. 17. beträffande frågan omutbildningsfonder i företagen att med bifall till motionen1979/80:994 yrkande 19 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 18. alt godkände de ipropositionen förordade grunderna för ersättning till ledsagare tillhandikappade, 19. alt med bifall tillpropositionens förslag och med avslag på motionen 1979/80:994 yrkande 25 tillBidrag till arbetsmarknadsutbildning för /81 anvisade ett anslagav 2 , 20. beträffande varselvillkoren isamband med äldreslödel att motionen 1979/80:1022 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 21. beträffande beredskapsarbeten påvägar i de regionalpolitiskt mest utsatta kommunerna all skulle avslåmotionen 1979/80:984, 22. beträffande utvärdering ochredovisning av beredskapsarbeten inom den statliga sektorn att skulleavslå motionen 1979/80:1485, 23. beträffande vägarbeten iVästernorrlands län som beredskapsarbete alt skulle avslå motionen 1979/80:408yrkandena 1 och 2, 24. beträffande upprustning avgrusvägsnälel i som beredskapsarbete att skulle avslåmotionen 1979/80:397, 25. beträffande medel för projekteringav dubbelspår m. m. att skulle avslå motionen1979/80:742, 26. beträffande åtgärder motviltolyckor som beredskapsarbete all skulle avslå motionen1979/80:743, 27. beträffande medel förberedskapsarbeten till Ekelorps borg alt skulle avslå motionen1979/80:1816, 28. beträffande storleken avstatsbidrag till beredskapsprojekt i de primära rekreationsområdena attriksdagen skulle avslå motionen 1979/ 80:1888, 29. beträffande omfattningen avberedskapsarbeten i AMS egen regi att skulle avslå motionerna1979/80:408 yrkande 3, 1979/80:728, 1979/80:1806 och 1979/80:1807, 30. all medgav att regeringenfick bemyndiga AMS alt under /81 besluta om avskrivning av vissalånefordringar enligt 3 protokoll 1979/80:111-112 31. alt med bifall tillpropositionens förslag och med avslag på motionerna 1979/80:324 och1979/80:1368 yrkande 3 till Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1980/81 anvisade ell reservationsanslag av , 32. att med bifall tillpropositionens förslag till Stöd till lageruppbyggnad för /81anvisade ett förslagsanslag av , 33. beträffande nya dagpenningklasserom 200,210 och , m. m., att skulle avslå motionerna1979/80:573 yrkande 4 och 1979/80:994 yrkandena 20 och 21, 34. beträffande inrättande av endagpenningklass om . att skulle avslåmotionen 1979/80:994 yrkande 22, 35. beträffande höjning av det kontantaarbetsmarknadsstödet alt skulle avslå motionerna 1979/80:573 yrkande3 och 1979/80:994 yrkande 23, 36. beträffande enhetligtutbildningsbidrag, m. m., all skulle avslå motionen 1979/80:573yrkandena 1 och 2, 37. alt med bifall tillpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1979/80:994 yrkande 24 tillKontant stöd vid arbetslöshet för /81 anvisade ettförslagsanslag av 1 ,, 38. beträffande höjning avarbetsgivaravgiften till arbelslöshetsfonden att skulle avslåmotionen 1979/80:994 yrkande 26, 39. beträffande avstängning frånarbetslöshetsersättning vid svårigheter att ordna barntillsyn alt riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:320, 40. beträffande avräkning av änke- ochänklingspension mot kontant arbetsmarknadsunderslöd att skulle avslåmotionen 1979/ 80:1804, 41. att med bifall tillpropositionens förslag till Totalförsvars-verksamhet för /81anvisade ett förslagsanslag av , 42. alt med bifall tillpropositionens förslag till : Anskaffning av utrustningför /81 anvisade ett reservationsanslag av , 43. att med bifall tillpropositionens förslag till : Förvaltning av utrustningför /81 anvisade ett reservationsanslag av , ' 44. beträffande inriktningen avpolitiken för arbete ål handikappade att skulle avslå motionen1979/80:994 yrkande 3, 45. beträffande åtgärdsplanering inomarbetsförmedlingen att skulle avslå motionen 1979/80:994 yrkandena 4och 5, 46. beträffande rätten till arbete åtalla oavsett handikapp, m. m., att skulle avslå motionen 1979/80:1817yrkandena 1, 4 och 5, 47. beträffande aktionsprogram motutslagning och social utslötning all skulle avslå motionen1979/80:219, 48. beträffande transferering av medelfrån socialförsäkringssystemet. m.m., all skulle avslå motionen 1979/80:982yrkandena 1 och 4, 49. beträffande anställning avhandikappade i att skulle avslå motionen 1979/80:1793, 50. beträffande beloppsgränserna förbidrag till speciella arbetstekniska hjälpmedel att skulle avslåmotionen 1979/80:1455, 51. beträffande kombination av bidragtill arbetsbiträde och halvskyddad sysselsättning att skulle avslåmotionerna 1979/80:994 yrkande 9 och 1979/80:1475 i motsvarande del, 52. beträffande maximeringen avbidraget till arbetsbiträde, m. m., att skulle avslå motionen1979/80:1475 i motsvarande delar, 53. att godkände vad ipropositionen anförts om ändrade grunder för bidrag till arbetshjälpmedel åthandikappade, all gälla fr. o. m. , i den mån frågan intebehandlats i föregående punkter, 54. att godkände vad ipropositionen anförts om ändrade grunder för näringshjälpen, all tillämpas fr.o. 55. beträffande uppföljning avstödformen anställning med lönebidrag för de allmännyttiga organisationernasdel att med anledning av motionerna 1979/80:734 och 1979/80:994yrkande 8 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 56. beträffande lönebidrag med 100 %till de allmännyttiga organisationerna att skulle avslå motionen1979/80:1471, 57. beträffande försöksverksamhet försysselsättning ål rörelsehindrade ungdomar att skulle avslå motionen1979/80:996, 58. att med anledning av propositionensförslag godkände vad som förordats beträffande anställning med lönebidrag, iden mån frågan inte behandlats i föregående punkter, 59. alt med bifall tillpropositionen till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning /81 anvisade ell reservationsanslag av 1 , 60. alt skulle anta det inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslaget till lag om ändring i lagen(1971:282) om arbetarskydds-avgift, 61. all godkände de ipropositionen förordade allmänna riktlinjerna för finansiering av stöd tillforskning och utveckling samt utbildning och information beträffandemedbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt samt till utbildningav slyrelserepresentanler för de anställda, 62. att med bifall tillpropositionen till Bidrag till arbetarskydds-fonden för /81anvisade ett reservationsanslag av , 63. beträffandeåtgärder för ökad sysselsättning ål handikappade på den reguljäraarbetsmarknaden via att skulle avslåmotionen 1979/80:441, 64. att riksdagenmed bifall till propositionen medgav att regeringen vid behov fick besluta omnya platser för skyddat arbete under /81, 65. att med bifall tillpropositionen till Bidrag till för budgetåret1980/81 anvisade ett förslagsanslag av 1 . beträffande tidpunkten för en proposition om denframtida sysselsättningspolitiken av , . FridaBerglund, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av motionen 1979/80:994yrkande 1 begärde att regeringen lade fram en proposition i så god tid att denkunde behandlas av . 2. beträffande samhällskontrollvid nedläggning av företag av , . , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa alt med bifall till motionen 1979/80:994 yrkande18 begärde all regeringen lade fram förslag till lagstiftning i enlighet medvad reservanterna anfört, 3. beträffande personalförstärkningtill arbetsmarknadsverket av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:994 yrkande6 samt med anledning av dels propositionens förslag, dels motionerna1979/80:1490 yrkande 3 och 1979/80:1817 yrkande 2 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. 4. beträffande anslag till Arbetsmarknadsservice avAnna-Greta , , , . , och (alla s) som under förutsättning av bifall till reservation 3 ansett att utskottet under 13 bort hemställa att med anledning av propositionens förslag ochmed bifall till motionen 1979/80:994 yrkande 7 till Arbetsmarknadsservice /81 anvisade ett förslagsanslag av , 5. beträffande barntillsyn inomarbetsmarknadsutbildningen av , , . , , och (alla s) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:994 yrkande12 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. beträffande anslag till Bidragtill arbetsmarknadsutbildning av , , . , och (alla s)som ansett att utskottet under 19 bort hemställa alt med anledning av propositionens förslag samtmed bifall till motionen 1979/80:994 yrkande 25 till Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning för /81 anvisade ell anslag av , 7. beträffande volymen avberedskapsmedlen för vägprojekt av , , , . , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) som ansett att utskottet under 31 bort hemställa att med anledning av propositionen och motionen1979/80:324 samt med bifall till motionen 1979/80:1368 yrkande 3 tillSysselsättningsskapande åtgärder för /81 anvisade ettreservationsanslag av 2 , 8. beträffande nyadagpenningklasser inom arbetslöshetsförsäkringen, m. m. av ,, , , , (alla s) som ansett all utskottet under 33-35 borthemställa 33. beträffande nyadagpenningklasser om 200, 210 och , m. m. att med bifall tillmotionen 1979/80:994 yrkandena 20 och 21 samt med anledning av motionen1979/80:573 yrkande 4 skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lag omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 34. beträffandeinrättande av en dagpenningklass om . attriksdagen med bifall till motionen 1979/80:994 yrkande 22 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna antört, 35. beträffande höjning av det kontantaarbetsmarknadsstödet att med bifall till motionen 1979/80:994yrkande 23 samt med avslag på motionen 1979/80:573 yrkande 3 skulle anta avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd. 9. beträffande anslag tUl Kontant stöd vid arbetslöshet,m. m. av , , , ,, och (alla s) som - underförutsättning av bifall till reservation 8 - ansett att utskottet under 37 och38 bort hemställa 37. att med anledning avpropositionens förslag samt med bifall till motionen 1979/80:994 yrkande 24till Kontant stöd vid arbetslöshet för /81 anvisade ettförslagsanslag av 1 , 38. beträffande höjning avarbetsgivaravgiften till arbetslöshetsfonden alt med bifall tillmotionen 1979/80:994 yrkande 26 skulle anta av reservanterna framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1973:372) om arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbetsmarknadsstödet. 10. beträffandeavstängning från arbetslöshetsersättning vid svårigheter an ordna barntillsyn av () som ansett att ulskoltel under 39 bort hemställa / allriksdagen med bifall till motionen 1979/80:320 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört, 11. beträffande inriktningen av politiken förarbete åt handikappade av , , , , , och'Nils-01of (alla s) som ansett att utskottet under 44 och 45 bort hemställa 44:beträffande inriktningen av politiken för arbete åt handikappade att riksdagenmed bifall till motionen 1979/80:994 yrkande 3 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 45.beträffande åtgärdsplanering inom arbetsförmedlingen all med bifalltill motionen 1979/80:994 yrkandena 4 och 5 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 12. beträffande kombination av bidrag tillarbetsbiträde och halvskyddad sysselsättning av , , , , , ochNils-Olof (alla s) som ansett att utskottet under 51 bort hemställa att med bifall till motionerna1979/80:994 yrkande 9 och 1979/80:1475 i motsvarande del som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört om en försöksverksamhet . Tillbetänkandet hade fogals ell särskilt yttrande beträffande länsarbetsnämndernassammansättning av , , , , , och (alla s). ANNA-GRETALEIJON (s): Lägel på arbetsmarknaden har förbättrats klart under det senaste året.Efter de svåra åren kan vi nu konstatera all arbetslöshetenhar minskat, att antalet lediga platser ökar och att sysselsättningen är högreän . Del är glädjande all kunna göra dessa konstateranden. Jagskall, herr talman, försöka att ge en beskrivning av hur vi socialdemokratertycker att den här situationen borde utnyttjas. Mina kamrater i utskottetkommer senare att gå in på de olika reservationerna. Jag koncentrerar mig påreservation nr 1. Viföreslår i reservation nr 1, liksom i vår januarimotion, alt den nuvarandestarkare efterfrågan på arbetskraft utnyttjas för det första till att förbättrasituationen för de människor som är mest utsatta på arbetsmarknaden. För detandra menar vi att den här perioden skall användas för att få i gång denlångsikliga planeringen av sysselsättningspolitiken. Den relativt gynnsammasituation som vi är i bedöms tyvärr allmänt bli Det finns många oroande prognoser för vad som kommer att hända underhösten. De pekar i stort sett alla på all det, inte minst för ungdomarna,kommer all bli besvärligare. Dessutom är det ju så, att även om situationen ilandet som helhet är relativt gynnsam finns där ändå stora problem.Arbetslösheten är ojämnt fördelad. Bland invandrare och bland handikappade ärden myckel hög. Det finns stora regionala skillnader som vi inte har lyckatsupphäva. Arbetslösheten i vissa delar av landet är förfärande stor. Somjag sade måste vi nog tyvärr vänta oss att situationen framemol hösten blir änbesvärligare. Då kommer svårigheterna att öka för de handikappade, för de unga,för dem som är osäkra och som inte har yrkesutbildning och yrkeserfarenhetbakom sig. Vi måste därför ta chansen att nu ge dem ett fotfäste på denreguljära arbetsmarknaden. Vi får inte förspilla de möjligheter vi har just . Vimenar att en del av den politik som regeringen har fört har haft felaktiga utgångspunkter. Del talas ofta om behovetav en bättre anpassning mellan arbetssökande och lediga platser, och visst ärdet nödvändigt alt en sådan anpassning sker. Men vi menar att regeringen och deborgerliga partierna i det sammanhanget utgått ifrån en människosyn som är ossfjärran. Man tycks mena att förutsättningen för all människor skall vilja taett arbete är att de mer eller mindre tvingas till del. I del perspektivet kanman bl. a. se frågan om ersättningen från arbetslös-helskassorna, en fråga somSune kommer alt ta upp . Vi menar all tvångsåtgärder inte ärdel viktiga. Utgångspunkten för oss är i stället all människorna vill ha ettförvärvsarbete och alt vi måste utforma arbetsmarknaden och dearbelsmarknadspolitiska hjälpmedlen utifrån detta. Visocialdemokrater är helt övertygade om att viljan all få ell arbete är myckelstark. Vi menar att detta gäller även för de ungdomar som man kanskeupplever som passiva och ointresserade. Man vet från många olikaverksamhetsförsök, bl. a. inom ramen för sysselsältningsutredningens arbete,att när man kommer de här ungdomarna inpå livet så finner man alt de helst avallt vill få ett jobb. Vibehöver arbetsförmedlare som har tid både för kontakten med den enskildearbetssökanden och för kontakten med arbetsgivarna ute på arbetsplatserna. Vianser att man får igen de pengar som man satsar på en effektivarbetsförmedling. Minakamrater kommer alltså att senare i debatten presentera åtgärder som vi menarskulle medverka till alt vi kunde utnyttja den här relativt gynnsammasituationen på arbetsmarknaden till alt ge just de svaga grupperna en tryggadsysselsättning. Delandra område som vi socialdemokrater anser all regeringen verkligen borde haägnat sig ål är den långsiktiga sysselsällningsplaneringen. Tyvärr har vi frånden borgerliga majoritetens sida inte mött något egentligt intresse för alldiskutera de långsiktiga frågorna. Man lägger problemen åt sidan. komsysselsältningsutredningen med sitt slutbetänkande. Det har sedanremissbehandlats. Många remissinstanser har lagt ner ett väldigt arbete, och vitycker att del är märkligt att regeringen inte med kraft gripit sig anuppgiften att utarbeta en samlad sysselsättningspolitik för framtiden. Visst är det rikligt att en del remissinstanser har kommitin med sina svar . Men nog borde väl regeringen ändå kunnakomma med sitt förslag, så alt kan behandla det . Visst är det så all sysselsältningsutredningen i vissaavseenden är ganska allmän i sina formuleringar och all somliga saker måsteutredas vidare. Men det är inte heller något skäl för att skjuta på det hela.Det borde egentligen vara precis tvärtom. Och visst är det så att en del förslag somsysselsältningsutredningen kommer med är kontroversiella. Men sådant tillhör jupolitikens vardag, och det är en regerings uppgift all försöka lotsa framförslag ur kontroversiella synpunkter. Ett annat skäl för att regeringen inte kommer med någotförslag nu anges vara all det måste ske en samordning mellan de olikadepartementen, eftersom också belänkande skall ligga somunderlag för den samlade sysselsättningspropositionen. Det belänkandet har jufått namnet Vägar till ökad välfärd. Egentligen är del bra cyniskt, eftersom jukommissionen i myckel ifrågasätter hela det svenska välfärdsbygget. a. att man skall begränsade selektiva insatserna från statens sida. Vår mening är tvärtemot att det äralldeles nödvändigt att man för att kunna förverkliga väsentliga mål för vårpolitik, bl. a. den fulla sysselsättningen, i hög grad måste bygga på riktadeåtgärder. Det gäller möjligheterna all klara den regionala balansen,strukturomvandlingens genomförande, speciella problem i olika branscher ochmöjligheterna att klara en bra sysselsättning även i tider då priserna stiger. En hel del av de argument som används avBjurelkommissionen känner vi mycket väl igen. De har inte bara under det härårhundradet utan även under 1800-talel använts mot alla former avuljämningspolitik. Jag vill ställa en fråga till statsrådet , och jaghoppas att jag får ett klart svar. Frågan lyder: Är detsysselsättningsutredningens synsätt eller som skall liggatill grund för regeringens arbete med förslaget om en samlad sysselsättningspolitik? Arbetsmarknadssituationen är, som jag sade förut, bättreän tidigare, men vi vet ändå alla att vi har djupgående problem som vi måste taitu med. Visserligen kan vi nu glädja oss åt att industriinvesteringarna intelängre visar minustecken. Men vi har väldigt myckel att la igen från de år dåminskningen av industriinvesteringarna var förödande stor. Låt mig påminna omatt industriinvesteringarna i byggnader och anläggningar 1979 var uppe i knappthälften av nivå. Vi har problemet med de snabbi ökande energipriserna,och vi måste på allvar börja att ta itu med hushållningen med energi ochomställningen till de nya energikällorna. Mångaandra länder konkurrerar effektivt med svenska produkter. Denkonkurrensen kommer vi naturligtvis alt få möta på nya Nr 111 områden. De låga industriinvesteringarna har gjort att vi Torsdaeen den kommer att ha sämre förutsättningar att möta konkurrensen än vad vi skulle ha haft, om industriinvesteringarna legat på en bättre nivå. Här finns alltså mycket som vimåste ta igen, mycket som vi måste planera Arbetsmarknads-för. Den brist påtilltro till framliden som finns i del svenska samhället måste politikenvändas i optimism. Socialdemokraterna menar alt sysselsättningsfrågorna måsteses som en helhet. Samhället och samhällsekonomin är en helhet som kräver attalla delar fungerar, och därför behöver vi en samlad sysselsättningspolitik somkan möta framtidens problem. Vi beklagar att man från regeringens och denborgerliga majoritetens sida vill skjuta de här frågorna framför sig. I reservation nr 1 kräver socialdemokraterna altpropositionen om den samordnade sysselsättningspolitiken läggs fram i så godtid att den kan behandlas av under det här året. Sammanfattningsvis, herr talman, vill vi från vår sida medtillfredsställelse konstatera att läget på arbetsmarknaden nu är bättre än vaddel har varit . Vi säger då: För det första, utnyttja denhär liden för att ge de människor som har den allra svagaste positionen påarbetsmarknaden en verklig chans att få ett rejält fotfäste där! För delandra, utnyttja till förberedelser för att möta de problem som vivet kommer relativt snabbt! Vi behöver helt nya instrument för alt möta nya prövningarpå sysselsättningspolitikens område. Jag yrkar bifall till reservationerna 1-9samt 11 och 12. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Arbetsmarknadspolitiken är utformad somstorfinansens och marknadsekonomins soplunna och lydiga hjälpreda. Inomarbetsmarknadspolitikens ram får statsmakterna ta reda på de misslyckanden somvårt ekonomiska system ständigt producerar: arbetslöshet bland ungdomar,kvinnor, invandrare och även bland de grupper som traditionellt harstadigvarande arbete. Systemet producerar utslagning och utslötning frånarbetsmarknaden och handikappade som inte har något värde på arbetsmarknaden. Enligt arbetskraftsundersökningarna har vi avett år fått 85 000 fler sysselsatta . Av denna ökning svarardeltidsarbetena för 57 000. Enligt har antaletfullgjorda arbetstimmar ökat. Ökningen är pervecka, vilket omräknat ger 15 000-16 000 heltidsarbeten. Det är den ökning vihar haft . Denna mycket måttliga ökning av arbetsinsatsen skall sesmot bakgrund av det förhållandet att har varit inne i en högkonjunktur,en högkonjunktur som i ett längre perspektiv endast är en krusning på ytan iden ständiga utförsbacke vi är i. Den s. k. högkonjunkturen är alltså bara enliten våg, och vi kan inte se någon annan, större våg som kommer därpå. vi får en lågkonjunktur kommer det alt frestamycket hårt på sysselsättningen. Vad har vi då långsiktigt alt vänta? Vi vet att vi har ennedgång i industrialiseringsprocessen, utslagning av hela branscher, som intekompenseras av någon ny satsning av betydelse. Arbetsmarknadspolitiken, somden nu utformas, kommer framöver alt få la reda på mycket av resterna fråndenna process. Arbetsmarknadspolitiken är inte offensiv och inspireraralltså inte till något verkligt nyskapande. I stället är den underordnadstorfinansens och marknadsekonomins villkor. Jag förstår att utskottetsambifionsnivå är uppnådd, eftersom man skriver: "De arbetsmarknadspolitiskainsatserna ligger trots det relafivt goda sysselsättningsläget på en högnivå." Detta lyder på att förhållandena stämmer med ambitionsnivån iutskottet - om det är dess helhet eller inte framgår varken avutskoltsbelänkandet eller reservationerna. Men att döma av finns del tydligen anmärkningar mot den långsiktiga politiken. Är då sysselsättningsläget så väldigt bra och på en så högnivå som utskottet säger? Drygt 80 000 är arbetslösa, 150 000 är föremål för arbetsmarknads-politiskaåtgärder och vidare finns förfidspensionärer, som till stor del är utestängdafrån arbetsmarknaden på grund av brist på lämpliga jobb. Om vi räknar sammansiffrorna finner vi all ungefär en halv miljon människor ställs utanför den reguljäraarbetsmarknaden, och det behövs verkligen kraftlag för att bryta den utvecklingsom är på gång. Vi måste göra allvar av parollen arbete åt alla, ge den enverklig innebörd. Del finns alla skäl i världen att understryka kravet imotionen 1817, nämligen att skall uttala att rätten till arbete skallgälla oavsett handikapp. Arbetsmarknadspolitiken fungerar nu som tidigare som enakutbehandling. Man skall rädda människor så all de inte avlider, i stortsett. Ett aktionsprogram saknas, som skulle kunna undanröja orsakerna till dennuvarande arbetslösheten, utslagningen, utsorteringen. I huvudsak överlämnarregering och riksdag till storfinans och marknadskrafter att svara försysselsättningen - och även dess villkor.