prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Påståendet är, horribelt ochhelt ogrundat. De fyra kärnkraflsreaklorerna skulle ju dessutom ha produceratytteriigare ! Vad skulle de ha använts till? För att få avsättning för den överproduktion av el somblev en följd av att startade, så har man från kraftproducenternassida sfimulerat till användning av direkt-el för bostads- och lokaluppvärmning.Men detta leder också till en väldigt ojämn belastning av elproduktionsapparatenunder sommar resp. vinter. 1970 var skillnaden mellan sommarförbrukningen ochförbrukningen den kallaste månaden . 1973 hade skillnaden bara stigittill . 1976 var skillnaden 3,6, och 1979 var den 4,9 TWh-dvs. i detnärmaste en fördubbling av skillnaden jämfört med . Delta medförde t.ex, alt vi, trots att vi har stor överkapacitet 9-10 månaderom året, tvingadesatt ta ut avvara oekonomiskaoljekondenskraftverk. Visst förlorar pengar på att vi harfyra färdiga men outnyttjade reaktorer stående. Men detta beror på att man, pågrund av att 1972 och elförbrukningsprognoser slog fel, har fått enkraftigt överdimensionerad elproduklionsapparal. Förlusterna på grund av överdimensioneringenpåverkas endast i ytterst ringa män av om dessareaktorer får las i drift eller ej. Några miljarder har varken förlorats påutebliven start eller kan inbesparas genom start av reaktorerna 7-10! Konsekvensernaav dessa felinvesteringar kan inte i efterhand elimineras. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det var litet svårt att ur den svada som OlofPalme lät flöda från talarstolen i sitt första inlägg vaska fram några direktkonkreta uppgifter, men jag skall ändå göra ett försök. Som vanligt från linje 2 och socialdemokraterna påstodockså nu att en avveckling fram till 1990skulle medföra att brådstörtat kaos, torparliv och elände kommer att drabba detsvenska folket. Det är ju rätt märkligt, när man betänker alt del förstakärnkraftverket 1 startades och att det gick ganskabra för gamla utan kärnkraft. Del finns orsaker till att vi är motståndare tillkärnkraften. Del är riskerna i hela proceduren, från brytning tillupparbetning- om sådan skall förekomma. Det är avfallsproblemen, som inte ärlösta. Det är alldeles riktigt, som sade, att man måste vägariskerna och fördelarna mot varandra. Det är då helt uppenbart att linje 2, medsocialdemokrater och folkpartister tillsammans, tar dessa risker. De är bereddaatt ta dessa stora risker, som ingen ännu kan överblicka och kontrollera, ochde säger alt vi måste göra det för att kunna klara vår energipolitik. När det gäller energitillförseln den närmastetioårsperioden, dvs. under 1980-talel, kan det vara intressant all titta litetpå vad man säger på ja-sidan i konsekvensutredningen och jämföra det med vad visäger på nej-sidan. Framför allt måste oljeförbrukningen minskas. 1978 hade vien oljeförbrukning på . Ja-sidan säger alt skall denminska till 225, alltså minus , och det är mycket bra. Vi säger all denskall minska till 222, och det är minus - dvs. ungefär samma siffra. Hur skall oljan ersättas? Ja-sidan säger att vi skall ökakolanvändningen från 17 till , Vi säger alt den skall öka till -det är en obetydlig skillnad. Ja-sidan säger alt vi skall ha solvärme1990. Vi säger alt vi skall ha 4 Twh. När det gäller användningen av barK ochlutar i massaindustrin är del ingen skillnad, vi vill ha samma ökning på bådasidor. När det gäller biomassa förespråkar ja-sidan användning av 1990,vi förespråkar . Allt dettasammantaget ersätter olja. Det är på dessa områden oljan sparas in, inte genom de kärnkraftverk som man på ja-sidandessutom vill starta och som man har räknat med skall ge 1990. Vad skall man ha denna el till? Ja, då är del intressantatt titta pä elanvändningen. Vi kan först titta pä industrin. Man påslår påja-sidan all man vill prioritera den svenska industrin och att del är viktigtatt den får elektrisk kraft. 1978 var elanvändningen inom den svenska industrin39 TWh. Ja-sidan vill öka industrins elanvändning till 57 TWh.Vi på nej-sidan har nämnt en siffra som är obetydligt lägre, . Där är detalltså inte någon större skillnad. Detär därför inte sant när det påslås alt vipå nej-sidan på något sålt skulle sätta industrin i strykklass. Men vad gör man med all denna kärnkraflsbundna el? Låt osstitta på övrigsektorn, dvs. uppvärmningssidan, där vi 1978 förbrukade 41 TWh.Där vill ja-sidan öka användningen till . Det är en mycketkraftigare ökning än vad man tillåter i industrin. Det är alltså inte sant prioriterar industrin - massafabrikerna, stålverken osv. - utan manprioriterar värmesidan. Det är där man skall placera sill stora överskott av elsom man får om man framhärdar i alt starta ytterligare sex reaktorer. Vi på nej-sidan har sagt alt vi genom besparingsåtgärderoch en vettig användning kan hålla övrigseklorns elanvändning - värmesidan - påungefär oförändrad nivå, nämligen från 1978 till 1990, jämförtmed de som ja-sidan vill använda. Del är här problemaliken kommer in.Efter år 2010, när man skall avveckla sina kärnkraftverk - vilket man talar sävackert om - har man bundit upp sig i övrigseklorn för betydligt mer än desiffror som gäller , Och var skall man producera denna el någonstans som manskall värma upp bostadsbeståndet med? Det är ju del som är intressant. Allt tal om all man på ja-sidan slår vakt om den svenska industrin, arbetskraften, exporten osv., är tomt prat. Man prioriterar inte industrin, man prioriterar alt producera el i kärnkraftverk för att värma upp bostadsbeståndet. Och måste man växla om, och då är delfråga om vad man vill la ijlLDel blir kol. Det är ja-sidan som leder oss in i Kolsverige och''inte vi pä nej-sidan. _ _--'''' Del kan bli så som det blev för ' som jagdebatterade med här , när han besökleEmsfors bruk nere i Smålandförra veckan. Han sade då att det kommer alt bli nöd och elände, all brukenkommer all få stänga om vi inte får starta kärnkraftverken. En av jobbarna stegdå upp och sade: Ja, men vi levererar ju överskott från vår elproduktion här päbruket varenda dag till riksnätet. Vi har ingen brist pä ström, - Del är såpropagandan förs. Jag vill gärna hålla med , som tidigare sadeatt den debatteknik som används av och andra ledandesocialdemokrater är demagogi. Det är ingen studiecirkel i energipolitik, utandel är verkligen fråga om alt skrämma folk med arbetslöshet, torparliv ochannat elände. Men det kommer vi inte att drabbas av. Vi behöver ingenkärnkraft. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservation 1 av m, fl, i motsvarande delsamt 3:o) motion 1853 av m, fl, i motsvarande del. och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då JörnSvensson begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringäven beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevote-ringsproposilion: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i belänkande 15 punkt A mom. 1 antar reservation 1av m. fl. i motsvarande del röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 1853 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i belänkande 15 punkt Amom. 1 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Proposifionergavs på bifall till l:o) utskottetshemställan. 2:o) reservation 1 av m. fl. i motsvarande delsamt 3:o) motion 780 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då Kjell-OlofFeldt begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkande 15 punktA mom. 2 antar reservation 1 av m. fl. i motsvarande delröstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 780 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Amom. 2 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröst: ning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1853 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Amom, 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1853 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl. i motsvarande del.och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betiinkande 15 punkt Amom, 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejliar kammaren bifallit reservation 1 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 1853 av m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den somvill att kannnaren bifaller finansulskollels hemställan i betänkande 15 punkt Amom, 5 röstar ja. den det ejvillröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1853 av m, fl, i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 96 ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde Torsdaeen den rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. ning gav följande resultat: '''' " -'* Finansdebatt Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 2 av m. fl,anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt A mom, 6 med godkännande av utskottetsmotivering röstar ja. den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottels hemställan med godkännande av den ireservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 162 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1853 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Amom. 8 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1853 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 309 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Amom. 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKjelUOlof begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 162 TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffandeutskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels hemställan i motion 345 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Svenssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller finansutskottelshemställan i belänkande 15 punkt Amom. 10 röstar ja. den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i motion 345 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 309 Nej - 17 Propositioner gavs på dels godkännande av utskottetsmotivering, dels godkännande av den i reservation 4 av m. fl,anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Den som vill att kammaren godkänner finansutskottets motivering i belänkande15 punkt A beträffande mom. 10 röstar ja. den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservation 4 av m. fl.anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 5 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Amom. 11 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medonuöstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 162 Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan. 2:o) reservation 6 av m. fl. i motsvarande delsamt 3:o) motion 1853 av m. fl, i motsvarande del. och förklaradesden förstniimnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan ibetankande 15 punkt B mom. I antar reservation 6 av m. fl, imotsvarande del röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 1853 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 15 punkt Bmom. 1 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 6 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165 Nej - 144 Avslår - 17 Mom. 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1853 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 15 punkt Bmom. 2 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1853 av m. fl, i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 309 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 6 av m, fl. i motsvarande del.och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i belänkande 15 punkt Bmom, 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 162 § 9 Bidrag till Föredrogs näringsutskottelsbetänkande /80:29 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avserbidrag till jämte motioner. I propositionen 1979/80:100 bil. 14 ()hade regeringen under punkten B 7(s. 53-62) föreslagit att tillInteramerikanska [IDB] för /81 anvisa ettförslagsanslr» av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:217 av in, fl, (vpk),vari hemställts all skulle 1. uttala sig förutträde ur IDB, 2. avslå förslagetom anslag med . 4 protokoll 1979/80:96-97 1979/80:1782 av m. fi. (s). varihcmstiillts att som sin mening gav regeringen till kiinna vad som imotionen anförts om utträde ur IDB. 1. beträffande anslag alt med bifall tillpropositionen 1979/ 80:100 bil. 14 punkten B 7 och med avslag på mofionen 1979/80:217 yrkandet 2 till för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 2, beträffande utträde ur IDB att skulle avslåmotionen 1979/80:217 yrkandet 1 och motionen 1979/80:1782, Reservation hade avgivils av IngvarSvanberg. , , ,och (alla s) som ansett att utskottet under2 bort hemställa beträffande utträde ur IDB attriksdagen med bifiill till motionen 1979/80:217 yrkandet I och motionen1979/80:1782 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. INGVARSVANBERG (s): Det ärende som är föremål för behandling -frågan om - är inte precis något helt nyttoch fräscht ärende. För fjärde året i följd diskuterar vi frågan, och del ärtredje året som vi har som propositionsläggare. Jag skall inskränka mig till att anlägga några allmännasynpunkter, för några nya argument blir del väl knappast tal om. , när frågan om anslutningen till IDB första gångendrevs igenom av de borgerliga, hade man framför allt två motiveringar. Förstoch främst skulle vi få till stånd en väldig ökning av exporten. Svensktnäringsliv skulle tjäna myckel på detta. Vi skulle få inflytande i banken,vilket skulle innebära möjligheter till en bättre politik på området. Men vikan konstatera att ingenting av detta har förverkligats. Visocialdemokrater - som var motståndare till en anslutning i banken - flnner nuall våra bedömningar var helt rikliga. I propositionen sägs det alt vi fält enexport till projekt på 260 milj. kr. Sedan är det en öppen fråga hurmyckel vi skulle ha fått exportera ulan att vara anslutna till IDB - troligtvisdel allra mesta. Här har man bundit sig för insatser på ca 85 milj. kr. för denärmaste åren. Men det är en dyr export. Det är pengar som staten betalar tillbanken för alt den svenska industrin skall få exportera och tjäna pengar. Qmman i stället använde de pengarna till exempelvis export till skulledet svenska näringslivet säkerligen tjäna mera på del. Vi kan konstatera attmedlemskapet inte haft någon större betydelse för vår export, som vi alltsåfått betala väldigt myckel för. När det gäller inflytandet i organisationen framgår det avpropositionen alt röstetal motsvarar av det totala röstetalet ibanken. Då förstår man hur mycket kan åstadkomma här. ändå intede ekonomiska aspekterna. Vad som för oss varit det väsentliga är attanslutningen till denna bank står i strid med de bislåndspolitiska och deutrikespolitiska idéer som vi socialdemokrater företräder. Det mesta av vårinsats har gått till militärdiktaturer i , till projekt som stöder deekonomiskt besuttna i dessa länder. Det här är inte något som vi har hittat på. Jag ber att fåcitera några rader, som väl regeringen bör slå för. I samband med IDB:s årsmöte1979 yttrade dåvarande statssekreteraren , som var ordförandei den svenska delegationen: "Vinoterar------ att lejonparten av lånen fortfarande går till medel- och höginkomstländer.Vi är bekymrade över att de delar av bankens utlåning som går till sådanabetydelsefulla sektorer som jordbruk och social infrastruktur faktiskt harminskat . Min regering anser att banken bör göra ökadeansträngningar att styra sin utlåning till de fattigare länderna och till delägre inkomstgrupperna inom regionen." Det är alltså alldeles riktigt som vi säger - och delmedger - att pengarna inte går till de länder som mestbehöver dem. Men vi skall ju påverka banken. Jo, var så god och påverka med0,av makten i banken! Jag tycker att bättre än så kan inte här bevisas attvi hade rätt. Det får räcka med det anförda, men jag vill bara säga attvi socialdemokrater gjorde den riktiga bedömningen då gickin i banken. Vi anser att vi under de här fyra åren har företrätt en förnuftetspolitik. fanns det ett antal borgerliga - framför allt inom ,och där särskilt några yngre centerpartister - som tvekade. Men med hänsyn tillpartipiskan log man till den underliga motiveringen att vi skulle gå med ibanken och se hur det var. Qm det sedan visade sig att det inte var bra skullevi ansöka om utträde. Men så har inte skett. När man fann att det inte var braatt vara med tillsattes en utredning. Denna utredning arbetar f. n. Jag skullevilja vädja till dessa riksdagsmän att äntligen bekänna färg och medge attdenna utredning inte är något annat än ett uppehållande försvar, ett denobotfärdiges förhinder för att slippa göra någonting.