prot · G309138 · 1979-12-31 00:00:00 — För riksdagensarbete hade det varit bättre om besluten fattats . För 16-17-åringarsom söker återbetalningspliktiga studiemedel finns fortfarande detta prövningsförfarandekvar. Kanske har vi att motse ytterligare en proposition på området. Onekligenförbättras på detta sätt statistiken över antalet framlagdapropositioner. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Borttagande av prövningen mot makes ekonomi i fråga omviss studiehjälp Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag begärde ordet endast för att om såerfordrades yrka bifall till utskottets hemställan. har gjortmig tjänsten att själv yrka bifall till ett utskottsförslag som vi har hört atthan inte gillar. Därför skulle jag egentligen inte behöva vara med. Sakdebattenhade vi ju, som sagt, i själva verket . Detta är ettkonsekvensbeslut. Den socialdemokratiska utskottsgruppen har ju också tagitkonsekvensen av detta, eftersom den uppenbarligen menar, att även om beslutetfrån dess synpunkt nu inte är så klokt, skall det stämma överens med det beslutsom fattades senast. Därför har socialdemokraterna inte ställt något avvikandeyrkande. Låt mig bara göra den kommentaren att i den mån vi vidgarklyftorna i samhället kan i varje fall detta lilla beslut inte lägga mångamillimeter till dessa klyftor. Det må vara riktigt att avskaffandet aväktamakeprövningen i studiemedelssystemet endast gynnar dem som är gifta medfolk som tjänar . Kanske förhåller det sig så. Meni dag talar vi bara om 18-19-åriga gymnasister, och antalet 18-19-årigagymnasister som är gifta med makar med inkomster . lär inte varastort. Det kan inte vara något allvarligt hot mot den ekonomiska jämlikhetennär vi tar ett litet steg mot en ökning av jämställdheten mellan könen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 12 protokoll 1979/80:137-138 Nr 138 § 6 Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:26 med anledning , av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag tilldriften av grundskolor 'Tnon m. m. jämte motioner. ' Bidrag tiU driften ''""''* ' , , , Bidrag till driften av grundskolorm. m. m. Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 12() under punkt C 11 (s. 259-269) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidrag för kommunernas vikariekostnadervid vård av adoptivbarn. 2. godkänna deriktlinjer för inrättande av tjänst som skoldirektör i kommun som förordats ipropositionen, 3. godkänna vadsom i propositionen förordats orn statsbidrag till förberedandedansarundervisning i . 4. godkänna deriktlinjer beträffande behörighet till ordinarie rektors-ochstudierektorstjänster som förordats i propositionen. 5. till Bidragtill driften av grundskolor m. rn. för /81 anvisa ettförslagsanslag av 11 . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:293 av rn. (s). vari yrkats attriksdagen beslutade att till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . att fördelas i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1979/80:425 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade att /81 anslå . till den kommunala musikundervisningen(yrkande 1). 1979/80:454 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att uttaladeatt staten successivt borde överta kostnaderna för den kommunala skolverksamheten. 2. att riksdagenhos regeringen hemställde om förslag om ytterligare medel till kommunerna föratt förverkliga SIA-skolan. att upptas på filläggsbudget fill 1980/81 årsstatsbudget. 3. att riksdagenuttalade att statsbidrag borde utgå för skolkuratorer och skolpsykologer,varvid delningstalet 1 000 elever per tjänst skulle gälla. 1979/80:526 av in. (vpk), vari såvitt nuvar i fråga yrkats att skulle uttala att åtgärder bordevidtas för att utjämna de materiella villkoren för undervisningoch hemställa hos regeringen om förslag härom (yrkande 1 c). 1979/80:663av och (båda in). 1979/80:1.305 av m. fl. (s) såvitt nu var ifråga (yrkande Nr 138 1979/80:1315 av m. fl. (s) samt1979/80:1316 av och (båda c). 1. att riksdagenbeträffande statens övertagande av kostnaderna för den kommunalaskolverksamheten skulle avslå motionen 1979/80:454 yrkandet 1, 2. att riksdagenbeträffande åtgärder för att utjämna de materiella villkoren för grundskolansundervisning skulle avslå motionen 1979/80:526 yrkandet 1 c, 3. att riksdagenbeträffande begäran om medel på tilläggsbudget för /81 skulleavslå motionen 1979/80:454 yrkandet 2, 4. att riksdagenbeträffande statsbidrag för skolkuratorer och skolpsykologer skulle avslåmotionen 1979/80:454 yrkandet 3, 5. att riksdagenbeträffande åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan skulle avslåmotionen 1979/80:293 i denna del, 6. att riksdagenbeträffande statsbidrag till den kommunala skulle avslå motionen1979/80:425 yrkandet 1 i denna del, 7. att riksdagenbeträffande statsbidrag för kommunernas vikariekostnader vid vård avadoptivbarn godkände vad som förordats i propositionen 1979/80:100, 8. att riksdagenbeträffande statsbidrag till förberedande dansarundervisning i grundskolangodkände vad som förordats i pr'opositionen 1979/ 80:100, 9. att riksdagenbeträffande medelsanvisningen med bifall till propositionen 1979/80:100 ochmed avslag på motionerna 1979/80:293 i denna del och 1979/80:425 yrkandet 1 idenna del till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /81anvisade ett förslagsanslag av 11 , 10. att riksdagenbeträffande riktlinjer för inrättande av tjänst som skoldirektör i kommun medavslag på motionerna 1979/80:1315 och 1979/80:1316 godkände vad som förordats ipropositionen 1979/80:100, 11. att riksdagenbeträffande vissa lärarkategoriers behörighet till ordinarie lärartjänstskulle avslå motionen 1979/80:663 i denna del, 12. att riksdagenbeträffande behörighet till ordinarie rektors- och studierektorstjänst medavslag på motionen 1979/80:663 i denna del och motionen 1979/80:1305 yrkandet 6godkände de riktlinjer som förordats i propositionen 1979/80:100. Reservation hade avgivitsbeträffande arbetsmiljön i skolan och medelsanvisningen av , , , , , ochGöran (alla s) som Bidrag till driften av grundskolor m. m. Nr 138 ansett att utskottet under 5 och 9bort hemställa Onsdaeen den ' '' beträffande åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i 7 mai 1980 skolan med bifall till motionen1979/80:293 i denna del som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Bidras till driften ' '' beträffande medelsanvisningen med anledning av propo- avsrundskolor sitionen 1979/80:100 och med bifalltill motionen 1979/80:293 i denna del ' samt med avslag på motionen1979/80:425 yrkandet 1 i denna del till Bidrag till driften av grundskolor m. rn. för /81 anvisade ett Vi skall nu behandla anslaget till driften avgrundskolan. Skolan har varit och är föremål för en intensiv debatt, och det ärbra. Visserligen förekommer det i den debatten många förenklingar ochgeneraliseringar, men i stort sett är debatten riktig och nödvändig. Somligasvartmålarochsäger att skolan aren stor krisbransch. Det förekommer också attsomliga förskönar och säger att allting egentligen är ganska bra. Bägge dessa grupper har naturligtvis fel. Sanningen liggernågonstans mittemellan. Klart är att skolans problem avspeglar de problem somvi upplever i hela samhället. Därför är det viktigt att vi tar upp endiskussion om skolans vardag och om de goda exempel som finns ute i vårakommuner, exempel på hur man arbetar efter de riktlinjer som hardragit upp i anslutning till de senaste årens stora beslut på skolområdet. Detär också viktigt att vi beskriver de svårigheter som lärare och elever har ochatt vi tar konsekvenserna av dessa och föreslår åtgärder som de känner ärägnade att ge dem en bättre arbetsmiljö. Särskilt för de elever som har svårigheter - det kan gällaunder fritiden, i hemmet eller i skolan - är skolan den förnämsta kanal somsamhället har när det gäller stöd och stimulans. Därför måste skolan ständigtutvecklas, och därför är de borgerliga regeringarnas passivitet på skolområdetillavarslande. De beslut som vi i stor enighet har fattat måste fullföljas ipraktisk handling. Tyvärr har vi inte sett så många positiva initiativ avansvariga borgerliga statsråd. Detta har skapat oro och osäkerhet. Det harförhindrat den utvecklingsprocess som är en nödvändighet för att SIA-skolanskall bli verklighet. Ett av de tydligaste exemplen på regeringens inställningtill dessa frågor var när man tog bort det endast gamla statsbidragetför allmän frifidsverksamhet. vilket avsevärt har försvårat föreningarnasmöjligheter att komma in i skolan. Därmed har skolan också berövats envärdefull tillgång som skulle ha kommit väl till pass i många utsattarektorsområden. Mot denna bakgrund har man anledning att bli djupt oroadnär man möts av rapporter om en på många platser hårt ansträngd arbetsmiljö. Här i har vi haft både frågestunder och interpellationsdebatter som behandlat problem på just detta område. Ingen kan vara okunnig om dem. Både elever och personal far illa. Denna situation måste förändras. Vi nås också av rapporter om stora skillnader mellan kommuner och landsdelar när 180 det gäller arbetet ochförutsättningarna för arbetet i skolorna. är dekommuner som också i andra sammanhang upplever svårigheter. Detta är den dystra verkligheten i inånga kommuner ochskolor. Dessa skulle vara betjänta av ett riktat, problemorienterat stöd, ettsådant stöd som vi föreslår i vår reservation. Andra kommuner och skolor däremot har lyckats bra i sittutvecklingsarbete. Där kan man se ett ökande inslag av kontakter mellan skolaoch arbetsliv/föreningsliv. Fackliga förtroendemän och föreningsledare berikarundervisningen med sina erfarenheter från en kärv vardag. Vi kan också seexempel på kommuner som i anslutning till skolan planerar och bygger ut sinfritids- och kultursektor. Ofta lyckas man åstadkomma goda kommunala satsningarför barn och ungdomar som utgår ifrån en samverkan över kommunalaförvaltningsgränser. Vi möts också av exempel på lokalt utvecklingsarbete pådet pedagogiska området. Entusiastiska lärare och elever jobbar tillsammansfram nya metoder och modeller för undervisning. Detta utvecklingsarbete föder isig mycket positivt. Ansvar, arbetsglädje och sammanhållning i klassen/gruppenär några effekter av sådant utvecklingsarbete i ordets rätta mening. Flerkommuner och skolor borde få uppleva detta. Men det behövs stimulans för attstarta en sådan process. Med vårt förslag, till vars förmån vi har reserveratoss, ges sådana möjligheter till stimulans av positiva processer. Vi vill satsa 102 milj. kr. på utöver det somregeringen har föreslagit för att få in fler lärare och övrig personal i dekommuner och skolor som upplever sådana problem och som är i behov av sådanutvecklingsprocess som jag talat om. Detta är en punkt i ettsammanhängande program för barn och ungdomar. I detta program finns ocksåförslag om satsningar på barnomsorgen, där finns krav på återinförande avstatsbidraget för den allmänna fritidsverksamheten och där finns förslag somger barn och ungdomar bättre möjligheter att delta i kulturaktiviteter. Vår stora satsning på att öka personaltätheten vill vitekniskt klara på så sätt att vi fördubblar den s. k. länsskolnämndsresursen.Därmed vinner vi många fördelar. Där finns redan en upparbetad kanal för dessapengar, genom vilken de kan nå ut till de skolor som har de mest utsattaarbetsmiljöerna. Konstruktionen är vidare sådan att storstadsområdena, somupplever de värsta svårigheterna, får det största tillskottet. Vi vet vidare averfarenhet att länsskolnämndsresursen på en del platser har deneffekten att den stimulerar till utvecklingsarbete. Vi vill förstärka dettaytterligare, eftersom det är nödvändigt. När vi hade de s. k. SÅS-medlen(Särskilda åtgärder på skolområdet), kunde vi glädja oss åt just denna effekt.Den summa vi nu föreslår är avsevärt större. Effekterna av detta torde ocksåbli betydande. De mellan 1 000 och 1 500 vuxna, som man med detta förslagskulle tillföra skolan, skulle säkert aktivt bidra till att förbättraarbetsmiljön i våra skolor. Jag tror de flesta i denna kammare kaninstämma i den beskrivning jag har givit av skolans problem och glädjeämnen.När vi skall angripa problemen behövs mer än arbetsgrupper och utredningar,särskilt när vi sä väl kan beskriva de svårigheter vi möter. Därför, herrtalman, har vi Bidrag till driften av grundskolor m. m. Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. socialdemokraterdragit konsekvenserna av situationen och i vårt budgetförslag gjort dennakraftiga prioritering av skolan. Det är en prioritering inom befintliga ramar.Vi har lyft fram skolan. Det är en medveten politisk prioritering. Det är ocksåett förslag som har mött gillande i vida kretsar, icke minst bland dem somarbetar i skolan. Om detta vittnar bl, a, lärarpres-sen. Många pratar om skolproblemen, men vi ser fåkonkreta förslag till förbättringar, I vår reservation läggs ett praktiskt ochrejält förslag fram, som syftar till att skapa en bättre arbetsmiljö i skolan.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen fogad tillutbildningsutskottets betänkande nr 26, Jag gör det i den förhoppningen attriksdagen gör detta förslag till sitt och därigenom verksamt bidrar till enbättre arbetsmiljö i våra skolor. INGA (vpk): Av olika skäl kommer den samlade skoldageninom SIA-skolan inte att kunna genomföras. I vart fall kominer den inte attkunna genomföras i den takt och den utsträckning som SIA-beslutet förutsatte. får bara av alla landetsgrundskoleelever läsa med den samlade skoldagen. Det är ju också så attkommunerna i och för sig inte har någon skyldighet att anordna en s. k. samladskoldag. Om det blir någon sådan beror i stor utsträckning på hurdan ekonomikommunen har. Visserligen underlättar statsbidraget möjligheterna, men det äralldeles för litet för att täcka de utgifter som är förenade med SIA-skolan.Dessutom finns det ute i kommunerna en mängd praktiska svårigheter på skolorna.Främst bland de praktiska problemen är nog lokalproblemet. Det finns fortfarandeskolor som inte har genomfört läroplan när det gäller lokaler för t,ex, grupparbete. kommunisterna har krävt enannan kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Vi menar bl, a, att allkommunal skolverksamhet borde få full kostnadstäckning från staten. Allra förstborde staten täcka de kostnader som SIA-skolreformen förde med sig. Den fria resursanvändningen gav visserligen kommunernastörre frihet att fördela pengarna, men statsbidraget blev och är fortfarandehelt otillräckligt. Det finns olika förutsättningar i olika kommuner bl, a, närdet gäller skolverksamhet. Själva grundförutsättningarna är helt olika på grundav skilda ekonomiska förhållanden, Dettajgör i sin tur att barnen går i skolanoch deltar i skolarbetet på olika villkor, beroende på var de bor, vilkaföräldrar de har och vilken kommun skolan ligger i. Det innebär att deorättvisor och de kristendenser som finns runt om i samhället kring skolanockså återspeglar sig i skolans verklighet. Den svenska skolan är en skola iett klassamhälle. var jag på en skolkonferens i minpojkes skola. Jag träffade då förstås all skolpersonal, men jag kom att samtalaspeciellt mycket med skolmåltidspersonalen -,skolbespisningstanter, som mansade . De berättade hur olika det var från kommun till kommun, Inorrkommunerna sade de att när det vår fisk på matsedeln fick barnen där hela bergav riktiga tomater och hela såar med färskklippt persilja, I söderkommunernavar matsedeln en helt annan. Där var de riktiga tomaterna ersatta med hoar avtomatketchup, och någon färsk persilja fanns det förstås inte, - Detta är baraett exempel på skilda förhållanden. Undersökning på undersökning dokumenterar de orättvisorsom finns på bildningens och uppfostrans område. Trots alla reformer finnsorättvisorna kvar. Bostads- och sysselsättningspolitiken leder till storasociala och ekonomiska skillnader mellan och inom kommunerna, som sedanåterverkar på skolornas förhållanden. Vid miljöinventeringen i framkom klaraskillnader mellan kommunerna, bl, a, när det gäller tillgången på böcker förbarnen och antalet behöriga lärare i skolorna, I en promemoria 1979 frånutbildningsdepartementet redovisas stora skillnader mellan olika kommuner närdet gäller kostnaderna för läromedel. Variationerna låg mellan , och 475kr. Dessa olika undersökningar visar att den obligatoriska ochför alla gemensamma undervisningen i de olika kommunerna bedrivs under väsentligtskilda materiella förhållanden. sker det en sortering av barnen,från förskola upp till universitetsnivå. Den skamligaste sorteringen sker i dens. k. anpassade studiegången. eller en femtedel av alla elever lämnargrundskolan utan att ha riktiga kunskaper i att läsa och skriva. De bråkiga ochmest omotiverade eleverna hamnar i den anpassade studiegången. De elever somallra mest behöver skolan tvingas mer eller mindre bort från den. I Bengtsforsär t. ex. var tionde elev anpassad. I en Uppsalaskola får vart fjärde barnvälja bort fysik och historia mot gymnastik. Den anpassade studiegången bordeförbjudas. Orättvisorna i skolan är helt oacceptabla, men de är också av denarten att t. o. m. en borgerlig regering skulle kunna förändra situationen ochskapa ekonomiska förutsättningar som garanterar arbetarbarnen samma materiellavillkor i den obligatoriska skolan som rikemansbarnen i och Lidingöhar. Jag sade att många elever lämnar skolan med stora kunskapsbrister,bl. a. i läsning, skrivning och räkning. Detta har tagits till intäkt för attskolarbetet är för svårt, för teoretiskt och för abstrakt. Man försöker nusänka ambitionsnivån och börjar tala om att man skall inrikta sina krafter iskolan på att ge baskunskaper. Barnen går i skolan. Den tiden borde merän väl räcka för att ge barnen mer än baskunskaper. Skall man ha en lägreambitionsnivå nu än man hade i den gamla folkskolan? I det tid i skolan att ge barnen kunskaper i en mängd som aldrig tidigarehar varit möjlig. Det måste vi också kräva att skolan gör. Man skulle även kunna tala om en självsortering av barneni skolan genom anpassningen till kunskapskrav, betygssystem samt kurs- ochlinjeval. Väldigt tidigt står det klart vilka elever som kommer att lyckas iskolan. De som lyckas är de som klarar sig i betygsjakten och som så småningomkommer att gå på gymnasieskolans teoretiska linjer och sedan läsa på högskolan.De som misslyckas får söka en mer praktisk inriktning på sin skolgång ellerslås ut. Åtskillnaden mellan manuellt och intellektuellt arbete Bidrag driften av grundskolor m. m. Nr 138 präglar hela vårt samhälle. Man förnekar detproduktiva arbetets betydelse p. . . ochförhöjer det intellektuella arbetet. Detta är en stor del av kärnan i den I skoldebatten talas det ofta om att man skall ökaden elevvårdande RV/- fil ri ft verksamheteni skolan och inte skilja på undervisning, fostran och social , I ; verksamhet. Det var också en tanke i SIA-skolans program. skolkuratorernaoch skolpsykologerna bör därför ingå i skolans arbetslag. Förutsättningarna föratt dessa skolkuratorer och skolpsykologer skall kunna utföra ett braelevvårdande arbete är mycket små. Det beror på det alldeles för högaelevantalet för varje tjänst. Man hinner helt enkelt inte med. Därför är detviktigt, menar kommunisterna, att det fastställs ett delningstalför dessa tjänster. För inte så länge sedan gick det 10 000 elever på enskolpsykolog i , Vi menar i vpk att det bör gå högst 1 000 elever på enskolkurator eller skolpsykolog. Detta överensstämmer också med de krav somdessa grupper själva ställer. Vi menar även att statsbidrag för dessa tjänsterskall utgå, precis som när det gäller skolsköterskor eller syokonsulenter. Jag skall , herr talman, beröra den kommunalamusikskolan. Den finns nu snart över hela landet men är av mycket skiftandekvalitet och omfattning. Avgifterna varierar kraftigt från kommun till kommun.Jag tycker att det borde vara en kulturpolitisk målsättning att bygga ut denkommunala så att man får en jämn och hög kvalitet över hela landetoch en sådan omfattning att alla som vill skall kunna få plats iundervisningen. stora betydelse har redovisats i skildasammanhang; SIA- och OMUS-utredningarna omvittnade detta. är ettbetydelsefullt komplement till och gymnasieskolansmusikundervisning. Genom SIA-reformen och den samlade skoldagens olikaaktiviteter kommer verksamhet att bli än viktigare, och den kommerockså, får man hoppas, att ingå som en integrerad del i skoldagen. I då allt större satsningar behöver göras på bl. a.fritidsområdet för att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning tvingaskommunerna av ekonomiska skäl att skära ner på denna form av verksamhet. Den kommunala är en helt kommunalangelägenhet, och ofta drabbas just av nedskärningar av anslag iträngda ekonomiska situationer. Stora skillnader mellan olika kommuner kan juockså konstateras när det gäller omfattningen av musikverksamheten,avgifternas storlek, lektionstid per elev, gruppstorlek, instrumentlån osv. Frågan om statsbidrag för har inånga gångertidigare behandlats av och har också utretts. Den resurs sommusikskolan skall använda är den s. k. förstärkningsresursen. Menförstärkningsresursen är helt otillräcklig för alla de ändamål som den skallräcka till. Det behövs ett statsbidrag till den kommunala för attgarantera en utbyggnad till hög och jämn standard över hela landet. Vänsterpartietkommunisterna föreslår för detta ändamål 50 milj. kr. Med detta vill jag yrka bifall till vpk-motionerna 425, 454 och Nr 138 526 i berörda delar. HANS NYHAGE (m): ' beskyllde i sitt anförande denborgeriiga gjras till driften regeringen för passivitet på skolområdet.Påståendet är enligt min uppfatt- , grundskolor ning häpnadsväckande.Göran måtte väl ändå vara medveten om att åtskilligt har hänt pådetta område sedan de borgerliga regeringarna kom till. Låt mig bara nämnanågra saker: den nya läroplanen för , det nya statsbidragssystemet,normgruppen, arbetsgruppen mot vald i skolan, skoldelegationen för uppföljningav SIA-beslutet och dessutom vad vi f. n. håller pä med inom utskottet. Det äralltså några exempel på vad sorn har gjorts från den borgerliga regeringenssida, och det kan knappast kallas för passivitet. För någon tid sedan diskuterade vi i denna kammareanslagen till studieförbunden. Då anfördes från socialdemokratiskt håll att deytterligare 23 milj. kr. som socialdemokraterna föreslog i ökade bidrag utöverde 800 milj. kr. som den borgerliga majoriteten stod bakom skulle vara direktavgörande för studieförbundens verksamhet. talar man från socialdemokratiskthåll sig varm för ytterligare ett bidrag pä 102 milj. kr. till ,vilket kort sagt skulle vara av avgörande betydelse för en bättre arbetsmiljö iskolan. De ifrågavarande medlen skulle tillföras den del avförstärkningsresursen som länsskolnämnden fördelar och användas för att ökapersonaltätheten i skolan. Tillåt mig då först konstatera att det föreslagna bidragetskulle räcka till att anställa en person vid var fjärde skola i vårt land. Medall respekt för vad dessa personer skulle kunna uträtta får denna åtgärd ändåinte den överväldigande betydelse som socialdemokraterna vill göra gällande.Två tredjedelar av anslaget skulle användas till utbildningsändamål. Det skulleonekligen vara intressant att få veta vilken lönesättning tänkersig för dessa människor då anslaget skulle vara tillräckligt för att kunnatillföra skolan 1 500 människor. Jag tycker att man gör det enkelt för sig då man baraplussar på inom område efter område utan att på ett konstruktivt sättredovisa hur man skall bekosta alla dessa anslagshöjningar. Utskottsmajoriteten, som självfallet i och för sig intekan ha någonting emot att skolan tillförs ökade resurser för sin verksamhet, har ansett sig vara skyldig att visa och ta ett samhällsekonomiskt ansvar och har därför med hänvisning till det statsfinansiella läget ej kunnat biträda det socialdemokra tiska förslaget. Därtill kommer, vilket inte är socialdemokraterna obekant, att vi införde nytt statsbidragssystem som gör det möjligt för kommunerna att flexibelt använda sina tillgängliga resurser.