prot · G309150 · 1979-12-31 00:00:00 — Om man ser på befolkningsutvecklingen i skogslänen finnerman att den i stort seft har varit positiv under 1970-talef, Utvecklingen hardock vänt i negativ riktning i Västernorrlandsoch . Vad gäller sysselsättningen uppvisade skogslänen enpositiv trend under början av 1970-talef, har däremot betydandeproblem uppstått på arbetsmarknaden. Detta hänger samman med bl, a, detbesvärliga konjunkturläget och strukturförändringar inom bl, a, skogssek torn. Skogslänen uppvisar därför genomsnittligt högrearbetslöshetssiffror än övriga delar av landet. För del uppgickvid februari månads slut andelen kvarstående arbetslösa arbetssökande avbefolkningen i åldrarna fill . Genomsnittet för riket var . Inom har Ange konimun drabbatsspeciellt hårt av befolkningsminskning. Minskningen har uppgått till under1970-talet, vilket motsvarar omkring 1 500 personer. Ävenålderssammansättningen är mycket ogynnsam. Av den kvarvarande befolkningen är22 % . Samtliga sju kommuner i länet har lägre förvärvsfrekvens änriksgenomsnittet, och Ange kommun ligger lägst. Förvärvsfrekvensen för kvinnor ligger f. n. I motionen 1480 har och jag redovisat denbesvärliga situation som Ange kommun befinner sig i. Eftersom Ange har utgjortoch utgör en betydande järnvägsknutpunkt har varit dendominerande arbetsgivaren på orten. De synnerligen kraftiga rationaliseringarsom verket genomförde drabbade därigenom Ange hårt. Eftersonisysselsättningen inom statlig verksamhet, SJ och postverket, har haft avgörandebetydelse för sysselsättningen inom Ange kommun har vi i vår motion bl. a.framhållit betydelsen av atf Ange prioriteras vid lokalisering av statligverksamhet. Vi förutsätter atf den statliga decentrali-seringsdelegafionenkommer atf beakta de synpunkter som vi har framfört i vår motion. I en annan motion från , av m.fl., aktualiseras konsekvenserna av den beslutade nedläggningen av 5 iSundsvall. I motionen framhålls atf det är angeläget att fastigheternadisponeras på eft sådant sätt att sysselsättningen främjas. har av regeringen fått iuppdrag att utreda den framtida användningen av mark och lokaler. Enligt deuppgifter som utskottet inhämtat har detta arbete påbörjats av försvaretsfastighetsnämnd. Jag vill här understryka att det är angeläget aft man så snartsom möjligt kan framlägga konkreta förslag om en ändamålsenlig användning avLV5:s lokaler för framtiden. Jag vill fortsättningsvis göra någrakommentarer i anslutning till de socialdemokratiska reservationerna 2 och 3. I reservation 2 tar socialdemokraterna på nytt upp fråganom införandet av en fullmakfslag om etableringskontroll. Utskottet är inteheller berett att tillmötesgå defta krav men framhåller aft om delnuvarande etableringssarn-rådet inte ger påtagligt resultat kan det blinödvändigt att överväga nya former för lokaliseringspåverkan. I detsammanhanget kan någon form av lagstiftning komma att aktualiseras. I reservation 2 far socialdemokraterna även upp två andrafrågor som behandlades av utskottet . Socialdemokraterna begär aftkommunal sfyrelserepresenfafion skall införas i företag som fårlokaliseringsstöd samt att som villkor för lokaliseringsstöd bör gälla attkollektivavtal finns på arbetsplatserna. Utskottet framhåller beträffande den kommunalastyrelserepresentafionen aft defta kan införas som stödvillkor om det i detenskilda fallet anses påkallat. Dessutom finns det även andra vägar atttillgodose kommunernas informationsbehov bl, a, genom det s, k, DIS-sysfemet,Därmed torde kommunernas möjligheter att få upplysningar om företagens planervara väl tillgodosedda. När det gäller kravet på kollektivavtal som villkor förlokaliseringsstöd gäller redan nu atf stöd endast får beviljas om mottagarenvisar aft de anställda uppbär lön och andra anställningsförmåner som är minstlikvärdiga med dem som utgår enligt tillämpligt kollektivavtal. Det finnsdärför ingen anledning att nu ändra på denna ordning, I reservation 3 tar socialdemokraterna upp frågan omhandläggningsordningen m, m, för glesbygdsstödet. Socialdemokraterna vändersig där emot aft stödet till företag i glesbygden i huvudsak handläggs avlantbruksnämnderna, I ett par län sker handläggningen hos de regionalautvecklingsfonderna. Socialdemokraterna begär att företagsstödet ifortsättningen skall handläggas av länsstyrelserna. Motiveringen till att företagsstödet handläggs avlantbruksnämnderna är att man utgått från atf stöd främst kommer aft lämnastill företag inom de areella näringarna. Med hänsyn till att de regler som nugäller har tillämpats - knappt eft år - har utskottet intefunnit anledning atl föreslå någon ändring. Med det anförda får jag yrka bifall fillutskottets hemställan på samtliga punkter. FRIDABERGLUND (s): Inledningsvis en kommentar tillindustriministerns historieskrivning om regionalpolitiken, I ett trängt lägetog industriininistern etts, k, skamgrepp, och det tycker jag inte kan fåpassera utan kommentarer. Den första lokaliseringsutredningen på 1960-falet, den s,k. Näslundska utredningen, kom till tack vare att det dåvarande bondeförbundetstödde socialdemokraterna. Både högern och folkparfiet log ställning emot denutredningen, I den s, k. Lemneska utredningen, som kom 1970, rådde storenighet. Det fanns en reservation från en socialdemokratisk ochLO-representant, som gick ut påinförandet av fraktsföd som ett lokaliseringspolitiskt medel. Det kravet kundeinte dåvarande representant i utredningen, , stödja. Därefter har vandrat sin egen väg. Under många årkrävde man här i atf målsättningen för regionalpolitiken skulleutredas. Det kravet lämnade man och övergick till att kräva ökade planeringstalför skogslänen. har man övergett också det kravet. Sedan fyra år tillbakaförverkligar man sin regionalpolitik. Resultatet av den politiken har blivitutflyttning från skogslänen. Det här var ett koncentrat av centernslokaliserings- och regionalpolitik, som också finns verifierad i riksdagenshandlingar. Regionalpolitiken kom till för att lösasysselsättningsfrågorna på ett tillfredsställande sätt i landets olikaregioner. Regionalpolitiken måste vara en del av samhällets insatser för aft gemänniskorna en trygg försörjning och en social trygghet. Det är allfid fråga ommänniskor och om hur deras tillvaro skall utformas. Bristande överensstämmelsemellan mål och medel innebär att många människor far illa, har i sitt inlägg redovisatsocialdemokraternas syn på regionalpolitiken och behovet av en samordningmellan den ekonomiska politiken, närings- och regionalpolitiken samtsysselsättningspolitiken. Jag skall inte gå närmare in på defta utan kort konstateraatf brist på samordnad politik drabbar vissa regioner mycket hårt. Både ipropositionen och i utskottsbetänkandet framhålls att är det län somhar den i särklass sämsta situationen. Den förda borgerliga politiken harinneburit atf , som är ett län med stora utvecklingsmöjligheter,hotas av kaos. Detta gäller i än högre grad om den borgerliga politikenfortsätter att låta marknadskrafterna styra utvecklingen. Man brukar säga att nyckeln fill utvecklingbestår i att man har naturresurser aft bearbeta och förädla. För det krävs bådearbetskraft och kapital. Av dessa tre produktionsfaktorer har ettöverflöd. Dess naturtillgångar exempelvis är unika sedda ur europeisktperspektiv. har arbetskraftsresurser, som genom förutseendeutbildningspolitik är av hög klass. Men de utbildade människorna tvingas genomden nuvarande bristen på närings- och regionalpolifik ut i sysslolöshet, arbetslösheteller måste flytta. Om övriga kommuner i landet hade samma antal människorutanför den ordinarie arbetsmarknaden som exempelvis kommun har, såskulle antalet arbetslösa människor uppgå fill ca 1 miljon. Dessa jämförelsetalvisar problemens vidd. Till vill jag säga att vi hade ensysselsättningsökning . 11 000 människor fick jobb i Norrbottenfack vare investeringar i de statliga industrierna NJA, och . Andrabidragande orsaker var tillkomsten av tekniska högskolan i och stödetfill både jord- och skogsbruket. är ett vinstlän. Resurser av olika slag strömmar Norrbottningen exempelvis exporterar mer ängenomsnittssvensken. bruttovinst från kraftverken i Lule älvöverstiger . Dessutom tillkommer statens intäkter påenergiskatten. Tittar vi framåt så skall vi finna att de stora vinsterna,exempelvis , kommer från länets elkraft. Utdelningar och koncernbidrag till aktieägarna i LKABuppgår till för . har dessutom försettindustrierna i med färdigutbildad arbetskraft. Norrbottenskostnader för detta uppgår till åtskilliga miljarder kronor. Länets externägda skogsindustri skapar normalt vinster somi stor utsträckning hamnar på andra håll i landet. subventionering av SJ har vissa år beräknats uppgåtill 200 milj. kr. Jag har tagit fram de här siffrorna för atflitet grand balansera den diskussion som förs om att är en tärandedel av landet. Med en politik där man tar till vara länetsutvecklingsmöjligheter blir även en tillgång förfolkhushållet. De senaste årens utveckling inger emellertid oro. Ser manexempelvis på de senaste årens insatser i , finner rnan aft denstörsta anslagsposten är beredskapsmedel. Det är en följd av att det inte harsatsats på långsiktiga investeringar i de statliga företagen. Senast avslog den borgerligariksdagsmajoriteten eft förslag orn investeringar i . Det visar atf manfortsätter atl försöka aft rned konstgjord andning uppehålla liv i länet. Jag tycker att det rimmar illa att tala om attskapa regional balans, som man avslår de socialdemokratiska förslagenom investeringar som skulle öka sysselsättningen och ge stabilitet åtlänefs näringsliv. En viss tillnyktring kan dock förmärkas i kanslihuset. Jagtänker då på aft man har justerat ner planeringstalen, dvs. även regeringen harinsett att det blir inga fler jobb även om man ideligen upprepar att skogslänenskall öka sin befolkning. Finns det inga arbeten, flyttar människorna till deområden, i regel storstadsområdena, där jobben finns. De gör det oberoende avvad vi här i kammaren har bestämt om planeringsfalen. Saknas det en näringspolitik,så har planeringstalen inget värde. Det tycks också ha gått upp för regeringen. går det upp också för industriministern, hoppas jag,att om det infe finns arbete i de primära centra så kommer det inte atf finnasarbete i inlandet heller. Jag tycker att skall hälsaindustriministern att det förhållandet att flera har flyttat från Luleåområdetinte har inneburit ett enda jobb i t. ex. kommun. Det är så verklighetenfungerar. Också den borgerliga regeringen måste inse attinvesteringar i de statliga industrierna är det enda som kan rädda denregionala balansen och se till att vi får en utveckling i . Detkostar pengar, men det finns kapital somproduceras i länet, det har jag redovisat tidigare. Jag skall också beröra det särskilda yttrandetom behovet av forskningsinsatser i . Vi har tidigare frånsocialdemokratiskt håll krävt ökade forskningsresurser som ett komplement fillregionalpolitiken. Den borgerliga riksdagsmajoriteten har i avsaknad av ensamordnad politik avslagit de socialdemokratiska förslagen med hänvisning bl.a. till det statsfinansiella läget. Vi har krävt utbildning i företagsutveckling vid högskolani . Det skulle kosta ca . Det anser man på borgerligt håll attvi inte har råd med . Detta säger något orn de regionalpolitiskaprioriteringarna - eller hur, , som kommer efter mig här italarstolen? En viktig regionalpolitisk insats var tekniska högskolansplacering i . Vi socialdemokrater anser att det är angeläget att utvecklasmå och medelstora industrier i länet, om vi skall få en balans. Instrumentetför att vi skall lyckas är att vi utnyttjar högskolan som en resurs. Vibeklagar djupt att den borgerliga riksdagsmajoriteten är kallsinnig på den hårpunkten. Får jag slutligen kommentera densocialdemokrafiska reservationen 3 som gäller handläggningsordning förglesbygdsstödet. sammanfördes de olika glesbygdsstödformerna för skulle vinna större effektivitet och enklare administrativ handläggning.Länsstyrelserna skulle handlägga glesbygdsstödet utom stödet fill företag iglesbygd, som skulle administeras av lantbruksnämnderna. Redan då framhöll vifrån socialdemokratiskt håll att det vore mest effektivt och enkelt ornlänsstyrelsen också skulle administrera denna stödform. Vi fick inget stöd avmajoriteten för vårt förslag. Det har visat sig att den handläggningsordningsom råder är otymplig, och det har också verifierats av AndersHögmark bl. Det är också sä att lantbruksnämnderna saknarkompefens för de frågor de skall behandla, och det blir onödigt krångligt förallmänheten som skall söka stödet. Länsstyrelserna har också påpekat detta, och vi har fåtten redogörelse för detta i samband med vårt utskottsbesök i detta är inte utskottsmajoriteten villig att förenklahandläggningsordningen, utan håller halsstarrigt fast vid det gamla beslutet -till men för dem som arbetar med glesbygdsfrågor ute i länen. Det här är svårtatt förstå eftersom vi i andra sammanhang enligt de borgerliga skall motarbetabyråkrati och krångel. Det är ingen ursäkt atf byråkratin och krånglet inte varatlänge. Desto större anledning bör det vara att snabbt få slut på det. Jag kaninte förstå varför man skall hålla fast vid extra krångel när det gällerglesbygdsfrågor. Aft avskaffa det kosfar ingenting extra. Det innebär endastatt man uppfyller ett önskemål från dem som i praktiskt dagligt arbete sysslarmed glesbygdsfrågorna. Det skulle också underlätta för glesbygdsmänniskornaaft klara sina ansökningar om man kunde vända sig till samma myndighet. Jag tycker att det hade varit förnuftigt av de andra borgerliga ledamöter som har samma inställning som han att biträdavårt förslag. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall filreservationen nr 3. I detta anförande instämde (). () replik: Får jag först tacka för henneskorta och koncenterade inlägg om vad regionalpolitik har inneburit.Tyvärr kände jag inte riktigt igen innehållet, men det kan ju bero på att detvar fråga om tappning. Jag är medveten om att det finns stora problem iNorrbotten när det gäller aft skapa nya arbetsfillfällen. Men man kan ändå intekomina ifrån aft regering och riksdag har gjort betydande insatser under de senasteåren. Låt mig bara påminna om det beslut fattade för några veckorsedan angående tidigareläggning av vissa landstingskommunala projekt, som juinnebär atf man ifrån samhällets sida gör betydande satsningar för aft skapaarbetsfillfällen i . Det nämndes ju också av industriminister att detpågår överläggningar i etableringsdelegationen om atf etablera ny verksamhet iNorrbotten. Låt mig bara hoppas att dessa överläggningar skall ge till resultatatt det blir en lokalisering av ny verksamhet i . När det gäller andra insatser för atf förbättrasysselsättningen framförde vi från olika förslag tillförstärkta regionalpolitiska insatser i form av ökat glesbygdsstöd i bl. a.stödområdena 5 och 6. Vi fick inte gehör för våra synpunkter vid dettillfället. Med tanke på att det regionalpolifiska beslutet infe har varit ikraft så länge, har vi emellertid inte återkommit med liknande förslag i år.Som jag nämnde i mitt huvudanförande kan vi ändå konstatera aft glesbygdsstödethar räknats upp med 20 milj. kr. Det tror jag är riktigt och angeläget, och jagutgår från att en del av dessa medel koinmer till del. () replik: Skulle, , rapporterna i denpågående länsplaneringsomgången entydigt tala för att det är tveksamt omlantbruksnämnderna skall fortsätta aft administrera stödet fill företag iglesbygder, kommer säkerligen fler än jag på den borgerliga kanten attifrågasätta den nuvarande handläggningsordningen. Och i så fall tror jag att vikan komma fram till en gemensam uppfattning om formerna för denna administre-ring. Om nu har alla dessa tillgångar - alla dessanaturresurser, all denna välutbildade arbetskraft, dessa idérikamänniskor-varför gör man då inte någonting åt situationen? Det är farligt omnorrbottningarna är fångna i tron aft det bara är de stora basinvesteringarnasom löser problem. Det är idéerna och de utvecklingsbara projektensom saknas, och de kommer inte via statliga insatser. Smålänningarna, som ärett föredöme i många avseenden, har kunnat utveckla sin bygd utan alltför storastatliga insatser.De har haft idéerna, de har seft vad marknaden har krävt och dehär Nr 150 skapatprojekt som har givit sysselsättning. Förhållandena är, det är jag den medvetenorn, något olika i och i , men fattigdomen var stor äveni de södra delarna av landet . Det gäller alltså aft något lita fill sin egen kraft. () replik: säger att denhistoriebeskrivning som jag gjorde var felaktig. Då frågar jag: Är det fel attdet bara var bondeförbundet och socialdemokraterna som tillsatte och stödde denNäslundska utredningen, som var den första lokaliseringsufredningen? Är detfel aft stor enighet rådde i den Lemneska utredningen, utom det atl LO ochsocialdemokraterna ville ha fraktstöd som eft regionalpolitiskt instrument? Ärdet fel att vi har haft en utflyttning från och de andraskogslänen och att arbetslösheten har ökat? Jag vill inte lämna felaktigabeskrivningar, men jag vill ha ett konkret svar på frågan vad som var fel i denredovisning jag gjorde. I mitt inledningsanförande sade jag om insatserna iNorrbotten, att den stora anslagsposten är beredskapsmedel. Vi har också fåttvissa glesbygdsmedel. Men vad vi har saknat är insatser på detnäringspolitiska området och en samordnad politik. Ni har avslagit våra förslagom insatser för en utveckling av . Vi har t. ex. föreslagit enutbildning på tekniska högskolan i företagsutveckling, men det förslagetavslogs. Och avslog ni ett förslag om att satsa 3 milj. kr. på atfde civilingenjörer som var utbildade i skulle kunna anställas iNorrbottenförefag för all utveckla den mindre och medelstora företagsamheten.Alla dessa förslag har syftat till att få på fötter. Det är bra att stöder vårt förslagbeträffande admini-streringen av glesbygdsstödet. Det är egentligen en litenfråga, men den kan irritera många. När det gäller utveckling frågade varför inte norrbottningarna själva gör någonting åt situationen. Jagförsökte i mitt inlägg tala om hur kapitalet dräneras från länet. Jag kan somexempel nämna att har 1 miljard i vinst från . Om det hadegällt hade man pumpat in den vinsten i de fria företagen, somdärmed hade fått vinster. dräneras pengarna till statskassan, och det är detsom är problemet. Kapitalet dräneras ut ur länet, samfidigt som man talar omatt man ger stöd, stöd och åter stöd. Vi måste få fram en inställning sominnebär att när staten äger företag är det helt naturligt att man ocksåinvesterar i företagen för framtiden. () replik: Jag beklagar att infe lyssnadepå mig. Jag sade nämligen att jag inte riktigt kände igen innehållet. Det varkanske litet mer nyanserat än det sade i sin kommentar. Det ärnaturligtvis bra att det fanns enighet i de utredningar som sysslade 89 med regionalpolitiken,det vill jag understryka. Men har det från vårt partis sidaframförts olika förslag på det regionalpolitiska området som inte har vunnitgehör hos riksdagsmajoriteten. Det beklagar vi naturligtvis. Som jag sade är det angeläget att olika insatser görs föratt förbättra sysselsättningsmöjligheterna i . Jag tycker att FridaBerglund har anledning att omnämna de positiva saker som har förekommit underden . Vi vet ju - det har också omnämnts i betänkandet - atf dett. ex. skapas nya arbetsfillfällen i . Man skall inte bara måla denmörka bilden och säga att den nu sittande regeringen inte skulle ha vidtagitnågra åtgärder. Tvärtom har det vidtagits en del åtgärder, som självfallet börinnebära förbättrade sysselsättningsmöjligheter för människorna i Norrbottenslän. Jag hoppas att vi gemensamt skall kunna följa utvecklingen och i praktiskthandlande vidta konkreta åtgärder. Det är det som är viktigt - rnan skall intebara utreda, utan man skall handla prakfiskt och konkret sä aft det verkligenger snabba och effektiva resultat. () replik: Jag är medveten, , om atf dethar slussats ut stora pengar ut och även frän andra delar avNorrland. Men jag är också medveten om - det kan väl ingen sväva i tvivel om -att det även har slussats in väldiga belopp i och . Jag ärinte ute efter aft kritisera att norrlänningarna ställer krav på olikamyndigheter, men jag tycker atl det finns anledning att ställa frågan: Har desatsade beloppen satsats riktigt? Har projekten varit så väl genomtänkta somdet hade varit önskvärt? Har de kanske ibland varit litet väl spektakulära,utan någon förankring i marknadens behov, för att kunna utvecklas? Jag tror att den bästa vägen aft gå för framtidasatsningar i är att satsa på utveckling av ett lokalt industrielltklimat i olika delar av länet. Det finns sådana ansatser, bl. a. i ,och det är utomordentligt värdefullt. Då flnns det också möjligheter att byggavidare och se till att de pengar som bör slussas in i och andra läni gör större nytta än de hittillsvarande miljardrullningarna. De harju inte varit alltför framgångsrika, och det kan man vittna om gäng på gång frånNorrbottensbänken. FRIDABERGLUND (s) replik: När det gäller historieskrivningen vill jagbara säga att har stött vara förslag i utredningar, och vi harvarit eniga. Men sedan har vandrat sin egen väg. Och det visar sig nu -när man i regeringsställning skall förverkliga alla de fina löftena blir detinte så mycket. Jag vill inte på något vis förringa de insatser som har gjorts,och redan i mitt första inlägg sade jag att har gjort insatser när detgäller beredskapsarbetena. Vi skulle ha haft en mycket besvärligare situation,om vi inte hade fått dessa beredskapsarbeten. Men vi kan inte satsa på attklara av framtidens problem med beredskapsarbeten. tog upp skidfabriken i . Den är ettmycket bra Nr 150 exempel på att en investering ger följdindustrier. Vihade 1974 en diskussion den om skidfabriken. . Johanssonfick då verkligen klä skott för atf han ville satsa på skidfabriken i , som utgör ryggraden i _ Qm vi då hade haft en borgerlig regering, hade vi i Regionalpolitiken Haparandavarken fått skidfabriken eller Kopo Maskin . nämligenett motstånd mot dessa satsningar. Diskussionen gick ut på att om detstartas en skidfabrik i , går hela den svenska industrin kaputt. Men verkligheten visar att när man satsar på en industri, blir det följdinvesteringar- och det är bra. Jag tror att inställning till Norrbottenär mycket präglad av den diskussion som har förts kring NJA och det bolagetsförluster. Men NJA startades på samhällsekonomiska grunder, och bidragen fillNJA var endast . Det är ingen stor summa, omden jämförs med de bidrag som lämnas till olika företag. Denna summautgör alltså de sammanlagda subventionerna till NJA, och dessa subventionerhar inget att göra med produktionsförutsättningarna i , förde finnsdär. Jag vill avsluta med atf säga att det är viktigt att detgörs investeringar som på lång sikt ger en stabil tillvaro i . Den debatt som vi för med regeringensförslag och arbetsmarknadsutskottets betänkande om regionalpolitiken som grundengagerar många av ledamöter. Den dag vi debatterar regionalpolitikenkallas ibland litet raljerande "hembygdens dag"". Men jag tyckeratt det är ganska naturligt att vi vill arbeta för att den del av landet som virepresenterar skall få en så god utveckling som möjligt i enlighet med deregionalpolitiska mål som vi är överens om, nämligen att ge människorna i deolika delarna av vårt land tillgång till arbete, service och en god miljö. Medregionalpolitiken som hjälp vill vi åstadkomma en jämn fördelning av välfärdenmellan landets olika delar. Det hör fill en av våra viktigaste uppgifter sompolitiker. Det är första gången lade fastriktlinjer för en aktiv lokaliseringspolitik, som det då kallades. Och vi harlärt oss att regionalpo-lifiken har sin begränsning. Det finns ett nära sambandmellan näringspolitik, regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik när manförsöker skapa fler jobb, och möjligheten aft föra en aktiv regionalpolitik ärberoende av den ekonomiska utvecklingen och ett effektivt näringsliv.