prot · G309145 · 1979-12-31 00:00:00 — DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:39 med anledning av motioner om tekoindustrin. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:396 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle uttala att imotionen angivna riktlinjer borde ligga till grund för den framtidatekopolitiken, hos regeringenanhålla om förslag till åtgärder i anledning därav, 1979/80:700 av och (bådac), 1979/80:1021 av m. (s) såvitt avsåg hemställan att skulle 1, anhållaatt regeringen utan ytterligare dröjsmål redovisade förslag till bestämmelserrörande ursprungsrnärkning av kläder. anhålla attregeringen utan dröjsmål lade fram förslag i frågan om denstödformernas konstruktion, |4p-,;,; i9f() anhålla attregeringen utredde verkningarna av övergång tillimportreglering inom ramen för ett s, k, globalsystem. anhålla attregeringen införde ett system med övervakningslicenser förtekoimporten från EG- och EFTA-områdena, anhålla attregeringen utarbetade förslag till en lagstiftning rörande metoderna förprissättning i beklädnadsdetaljhandeln, som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppdrag för demyndigheter som f, n, utredde tekofrågorna, som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om de förslag till åtgärdersom borde analyseras i det pågående utredningsarbetet beträffandetekofrågorna, 1979/80:1403 av m, fl, (c, m, fp), 1979/80:1423av m, fl, (c, m, fp) och 1979/80:1436av m, fl, (s). beträffanderiktlinjer för den framtida tekopolitiken att skulle avslå motionen1979/80:.396, beträffandeinriktningen av utredningsarbetet på tekoområdet att skulle avslåmotionen 1979/80:1021 yrkandena 7 och 8, beträffandeuttalande om att beslut om tekobranschens framtid skulle fullföljasatt skulle avslå motionen 1979/80:1403, beträffande enparlamentarisk utredning om skinn- och lädervaruindu-strin att somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandestödformernas konstruktion att skulle avslå motionen 1979/80:1021yrkandet 2, beträffandeursprungsmärkning av kläder att skulle avslå motionen 1979/80:1021yrkandet 1, beträffandeglobalkontingenter att skulle avslå motionen 1979/80:1021 yrkandet 3, beträffande övervakningslicenseratt skulle avslå motionen 1979/80:1021 yrkandet 4, beträffandeprissättningen i detaljhandeln att skulle avslå motionen 1979/80:1021yrkandet 5, beträffandeinformations- och lokaliseringsfrågor m, m, att skulle avslå motionen1979/80:700, avslå mofionen1979/80:1423, avslå motionen1979/80:1436, 89 Nr 145 Följande sex reservationer hadeavgivits av "ar , Onsdiigen den , , , , 14 niiii1980 och (alla s): Tekoindustrin ' beträffande inriktningen avutredningsarbetet på lekoområdet, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandena 7 och 8 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 2. beträffandestödformernas konstruktion, vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandet 2 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffandeursprimgsmärknlng av kläder, vari reservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffandeglobalkontingenter, vari reservanterna ansett att utskottet under 7 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandet 4 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffandeövervakningslicenser, vari reservanterna ansett att utskot tet under 8 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandet 4 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 6. beträffandeprissättningen i detaljhandeln, vari reservanterna ansett att utskottet under 9 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1021yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, Jag har stått i den här talarstolen mängagånger och diskuterat tekoproblematiken. Det har blivit en följetong och kommeratt så förbli till dess vi får regeringen att genomföra fattadebeslut, liksom de ytterligare krav vi socialdemokrater har ställt för attstärka den svenska tekoindustrin. För att inte ta kammarens tid i anspråkonödigt tänker jag inte ge någon historik över vad som hänt inomsvensk tekoindustri . Den bör vara välbekant för kammarensledamöter vid det här laget. Jagskall enbart hålla mig till vad vi krävt i vårpartimotion 1021 och ide reservationer vi fogat till näringsutskottetsbetänkande 39, begärde att regeringenskulle göra en 90 övergripande plan för samhälletsinsatser på tekoområdet, på såväl lång som angav även utgångspunkterna för utredningsarbetet, ''' som bl, a,skulle syfta till att den dåvarande produktionsvolymen i allt den Den var då , Den dåvarande folkparti- 14 maj1980 regeringenlade fram vad man kallade en övergripande plan för --- tekoindustrin.Den led, som alla vet, ett svidande nederlag i . En ny Tekoindustrin plan skulle utarbetas av regeringen med det av näringsutskottetförordade innehållet som grund - än , kompletterandeutredningar, åtgärder på handels-, arbetsmarknads- och industripolitikensområde. Vad har då hänt sedan fattade sitt beslut våren1979? regeringen har tillsatt en rad utredningar med anledning avriksdagens uttalande. Man har föreskrivit att det samordningsansvar som åvilartekodelegationen skall omfatta hela tekoindustrin, och de myndigheter som skallverkställa utredningarna skall beakta vad som anförts propositionoch i utskottsbetänkandet. Allt det här är mycket bra. Vi hälsar det medtillfredsställelse. Men vår partimotion till årets har också till endel föranletts av att regeringen, sedan fattade sitt beslut för ettår sedan, inte gjort någonting för att hindra friställningar inom tekoindustrinoch inte heller någonting för iitt förhiiidiii den ökiide importvolymen. Trots iitt produktioiisvolynien ökiit iiiigot i detsenaste året, har importvolymen ökat så, att den nu är av den totalatekoproduktionen. har satt som mål att den svenska tekoindustrin somhelhet skall svara för eller mera av den totala tillförseln av tekovaror.Det gjorde 1978, Den borgerliga majoriteten i utskottet har intevelat tillstyrka vårt krav på omedelbara insatser för att stärka tekoindustrinsställning. Importvolymen skall tydligen få fortsätta att öka medan man väntarpä utredningar. Inte heller de konkreta frågor som vi anser det är viktigt attta upp i utredningsarbetet har utskottsmajoriteten velat gå med på. Hur är deti dag? I utskottsbetänkandet står det: "I utredningsdirektiven anges särskilt attutredningsorganen har att beakta innehållet i bl, a, näringsutskottets betänkande om tekoindustrin. En bärande tanke i detta betänkande var som nämnts att produktions volym i tekoindustrin i allt väsentligt skulle bibehållas. Den plan med detta mål som utskottet efterlyste skulle grundas på försörjningspolitiska, arbets marknadspolitiska och regionalpolitiska bedömningar , Utskottet utgår från attdetta av uppställda krav utgör själva utgångspunkten förutredningsarbetet," Utskottsmajoriteten anser att inte behöver göranågot särskilt uttalande. diskuterade vi här i kammaren stöd tillStatsföretag och då bl. a. till Eiserkoncernens enheter i . 1propositionen 1979/80:79 kan man läsa att Statsföretag beslutat att Eiser ävenefter offerttidens utgång skall ha kvar viss tekoproduktion i Skellefteå.Lycksele och . , , kan vi läsa i pressen att Trivab iLycksele skall läggas ned, att fabriken i skall säljas eller, om det är möjligt,flyttas 91 Nr 145 över till samhällsföretag ellerläggas ned. Sollefteåfabriken står viil närmast i Onsdiigen den '' stämmer det med utredningsdirektiven om att regionalpolitiskii 14 maj1980 hänsyn skall tas och att inganedskärningar skall göras innan planen är klar? Och hur stämmer det med uttalandet i proposition 79 om att viss Tekoindustrin ' tekoproduktion skall finnas kvari de tre nämnda orterna? Nog anser jag, herr talman, att det kan vara befogat attriksdagen gör ett förnyat uttalande. Vi har också återigen tagit upp äldrestödets konstruktion.Det framgår nämligen inte av de utredningsuppdrag som regeringen gett åt olikaniyndiglieter iitt de hiir iibsolut skyldighet iitt överviigii fiågiin omiildresti»-dets konstruktion. Vi menar att iildrestödet hiir liiift och harstor betydelse för tekoindustrins miijligheter att överleva och iitt det ärviktigt att industrin ges en tillräckligt lång pliineringsperiod. Diirfiiriinser vi iitt regeringen siiiibbt skall lägga friim försliig. så iittindustrin får vetii hur stödforniernii skall vara konstruerade även efter dennuvarande trcarigii pliinoringspcrio-den. Den borgerligii niiijoriteten iutskottet anser iitt det iir onödigt, och vi har diirför reserveriit oss. När det gäller handelspolitiska åtgärder har vi som enåtgärd begärt lagstiftning om ursprungsmärkning av kläder. har begärten sådan lagstiftning beslut, men inget lagförslag har redovisats.Det finns, menar vi, tillräckligt faktaunderlag för en lagstiftning. Någonanledning att ytterligare förhala frågan genom utredning finns inte. harändå regeringen tillsatt en utredare, och utskottsmajoriteten, som tydligeninte anser att det är särskilt bråttom, tycker att det är till fyllest. Ireservation nr 3 har vi ställt vårt yrkande att regeringen utan dröjsmål skalllägga fram förslag om ursprungsmärkning. Tekoimporten har ökat kraftigt bådevolymmässigt och värdemässigt . Vi har därför upprepat vårt krav påen utredning angående ett system med globalkontingenter, som innebär atttotalramar fastställs för importen av olika varugrupper från länder utanför EG/EFTA-området. Vi menar att i en situation då vi har en hård belastning pålandets valutatillgångar är 5-6 miljarder, som utgör underskott i handelsbalanseni vad gäller tekovaror, en tung börda. Dessutom - och det är viktigt -ligger vilångt under de av den totala tillförseln av tekovaror som riksdagenuttalat sig för att skall stå för. Vi har i det sammanhanget ocksåkrävt en utredning om effekterna av ett importlicenssystem. Utskottsmajoriteten säger väl varken ja och nej på den härpunkten. Man anser att det inte finns någon anledning f. n. att utreda. Men omförhandlingarna om ett nytt multifiberavtal inte leder till önskat resultat kanutskottet för sin del inte utesluta möjligheterna till en övergång till ettglobalkontingentsystem. Varför inte i så fall redan nu utreda frågan, så i en sådan situation vet verkningarna av ett sådant system? Samma sak gäller utredningen om ett importlicenssystem. Isamband med att 1979 behandlade frågan om tekoindustrin uppgav representan ter för tekoindustrin för utskottet att importen från lågprisländer via 92 EG/EFTA-staterna var av betydandeomfattning. Det är ingenting som tyder på attförhållandena skulle ha ändrats . Vi har därför Nr 145 upprepatkravet på särskilda övervakningslicenser, som vi anser skulle vara den ettverksamt medel för att hindra ett kringgående av begränsningsåtgärderna 14 p;,; \(.j{j när detgäller tekoimporten. Utskottsmajoriteten säger även i är nej till våra krav,bl. a. med Tekoindustrin motiveringen att det flnns risk för motåtgärder frånEG/EFTA;s sida. Jag tror inte den risken är särskilt stor. Det kan inte finnasanledning för att vara störst i världen per capita när det gällerimport av tekoprodukter, och det tror jag inan kan få förståelse för hos EG,bl. a. från försörjningsberedskapssynpunkt. Och så , herr talman, prissättningen inombeklädnadsdetaljhandeln. Utskottet konstaterade så sent som enhälligtatt det på lång sikt är otillfredsställande att ett prissättningssystembegagnas som inte ger ett riktigt uttryck för handelns kostnader för varansinköp och dess hantering. Vi motionärer hävdar fortfarande att detprocentpåslag sorn man använder sig av i detaljhandeln missgynnarsvensktillverkade varor. De blir relativt dyrare än importerade, vilket de inteskulle bli om man använde sig av kronpå-slag. Statens pris- och kartellnämnd har också i denundersökning man gjorde 1978 konstaterat att metoden rned procentpåslag inte ärkostnadsmässigt motiverad. Förhandlingar har förts mellan staten ochtextilhandeln om prissättningsmetoderna men utan resultat. Utskottsmajoritetenhar inte heller velat gå med på en lagstiftning och riidar upp allasvårigheter som en sådan skulle innebära. Att rnan ändå är osäker på sittställningstagande visar skrivningen i betänkandet, där man menar att regeringenoch de ansvariga myndigheterna noga skall följa prisutvecklingen och ocksånoterar att regeringen ånyo gett SPK i uppdrag att studera textilhandelnsprissättningsmetoder. Vi anser att de undersökningar som gjorts och deresultatlösa förhandlingarna visar att det nu inte återstår någon annan väg änlagstiftningens. Vi har därför reserverat oss på den punkten. Jag vill med det anförda yrka bifall till desex reservationer som är fogade till utskottets betänkande. I detta anförande - under vilkettalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - instämde Wivi-AnneRadesjö. och (alla s). (vpk): kommunisterna har i motionen396 lagt fram ett omfattande program för en förnyelse och en kvalitativomorientering av den svenska tekopolitiken, till skillnad från den avvecklings-och nederlagspolitik som har drivits på det här området.Jag ber att redan nu få yrka bifall till motion 396. Man får naturligtvis ha förståelse för attnäringsutskottets borgerliga ledamöter och de socialdemokratiska inte delar våra uppfattningar på en 93 Nr 145 mängd punkter. Men när det kommerin en motion som på ett grundligt och Onsdiigenden seriöst sätt underbyggeruppfattningar och lägger fram ett program, så har 14 milj198(1 '''" ''''" '" väntasig att den blir sakbehandlad av utskottet. I näringsutskottet har icke skett någon som helst sakbehandling av Den enda motivering rnan har för attavstyrka den är att kommunisterna 1979 väckte en helt annanmotion som rörde industripolitik i största allmänhet - eftersom riksdagenavslog den motionen, så behöver man inte sakbehandla vår tekomotion !Man frågar sig en ny metodik när det gäller att avfärda kritiskauppfattningar och alternativa perspektiv i olika sakärenden här i . I det förra ärendet som var uppe till behandling hadenäringsutskottet avstyrkt ett antal motioner från vpk i fråga om stålpolitiken.Riksdagen avslog också motionsyrkandena. Kommer det i fortsättningen att bliså, att utskottet bara för att det avstyrker vpk-motioner om t. ex.stålpolitiken, inte behöver sakbehandla motioner i helt andra frågor? Det tycksvara vad utskottet menar. När vi diskuterade allmän industripolitik, som till98 % består av helt andra saker än textil- och tekoproblem, avslogsvpk-motionen. Det använder utskottet som motiv för att nu avslå vår tekomotion.Vad är det för märklig metodik? Jag kan inte finna annat än att det är enoförsynthet. Det är att bjuda ett bestämt parti med vänster armbåge. Det ärockså ett sätt att visa att man inte vågar ta en ordentlig sakdiskussion. Manhittar på en hårdragen, formell motivering för att över huvud taget inte ingå inågon sakbehandling av motionen. Jag vill skarpt protestera mot det beteendet. Om manfortsätter på det viset betyder det att varje gång ett oppositionsparti - ochdet gäller även det socialdemokratiska partiet - får en motion avslagen ettvisst år, så används det som motivering för att vägra sakbehandla helt andramotioner från samma parti . Man börjar nu bli van vid regeringspartiernas metodik.Inte minst när det gäller behandlingen av tekoindustrins problem finns detanledning till anmärkningar. Dels verkställer inte regeringen av riksdagentidigare fattade beslut i vad gäller tekopolitiken, dels tillämpar man den heltnya metoden att underlåta att sakbehandla en omfattande och seriös motion.Skälet till det senare förfarandet är alltså att man har avstyrkt helt andramotioner . Det är en orimlig metodik. Jag tycker också att socialdemokraterna i näringsutskottetskall ha detta klart för sig. Metoden är inte i överensstämmelse med normalparlamentarisk utskottspraxis. I nästa omgång kommer detta att också drabba densocialdemokratiska oppositionen. Jag kan instämma i vad sade isin historik om tekoindustrin. Hon nämnde bl. a. att vi under ett stort antal år har diskuterat frågor kring tekoindustrin i kammaren och att det av flera skäl har varit 94 angeläget att komma tillbaka tillden. För ungefär ett är sedan togs ett väsentligt steg när detgällde att stödja Nr 145 tekoindustrin i och med att folkpartiregeringenlade fram en treårsplan för den densamma. Låt vara att planen påvissa punkter förändrades. Det begiirdes 14 y.-. |yj() iitt nyii utredningar skulle tillsiittiis iiv tekodelegatioiien och bcriirdii Dessii utredningiir iir också pa gång. Det finns få briinscher i som så li;ir iiiiiilseriits och utretts som just tekobranschen. En rad utredningar och översynerhar gjorts. Alla problem som industrin har drabbats av har gjort att statenunder på olika sätt har gått in med stöd. Dessa har i första handvarit av arbetsmarknads- och industripolitisk natur. Allteftersom produktioneninom branschen har gått ned, har de försörjningspolitiska aspekterna alltmerkommit i förgrunden. Den rad av åtgärder som beslöts , deindustripolitiska åtgärderna, de regionala arbetsmarknadspolitiskastödåtgärderna och de försörjningsberedskapspolitiska åtgärderna, liggersjälvfallet fortfarande fast. Statsmakterna ställer upp med väsentliga summor tilltekoindustrin. De industripolitiska åtgärderna ligger på 102 milj. kr., dearbetsmarknadspolitiska på 338 milj. kr. och deförsörjningsberedskapspolitiska på 77 milj. kr. Sammanlagt uppgår dessa postertill 517 milj. kr. Dessa uppgifter har tagit framåt mig. har beslutat att målet för tekopolitiken skallvara en i allt väsentligt bibehållen produktionsvolym. har produktionenfaktiskt ökat en del under detta år. Vi vet också att man inom vissa områdenhar haft brist på folk, medan man inom andra områden som angivithar problem med att sysselsätta folk. Det har varit betydande svårigheter attkomma till rätta med detta. och jag hade en diskussion orn Eiser,framför allt när det gällde norra delen av landet. Det visade sig då att Eiserpå olika sätt har försökt skapa ny sysselsättning för dem som har blivitfriställda. Jag tog upp problemet med lokaliseringen av i , därman inte hade lyckats så som vi trodde att skapa nya arbeten åt sömmerskor. Jagredovisade då att bara någon eller några av de gamla sömmerskorna hade börjatpå Tipstjänst. Jag beklagar detta. Jag känner inte till orsaken. Det var ju ettväsentligt tillskott på sysselsättningssidan. Nåväl, då kan man fråga sig - och även sig litet undrande: Vad gör regeringen i detta avseende? Regeringen haröverlämnat ett uppdrag åt tekodelegationen, överstyrelsen för ekonomisktförsvar, AMS och statens industriverk att sköta den långsiktiga planeringen avtekoinsatserna. Tekodelegationen har det övergripande ansvaret. Man beräknaratt man skall kunna lägga fram förslag. Jag tycker attdessa organ rimligtvis borde få ett ar på sig för att avsluta utredningsuppdragetoch lägga fram ett förslag. Inom utskottsmajoriteten har man ansett att det ärrimligt att man, som delegationen har sagt. får tid på sig fram till den 1september 1980 för att redovisa sina rapporter om utredningsarbetet. Jag skall efter detta, herr talman, gå direkt över tillreservationerna. De reservationer som är fogade till utskottets betänkande är i stort sett desamma som förekom vid fjolårets behandling. Det gäller framför allt reservationen 95 Nr 145 1. I sin partimotion begärsocialdemokraterna en särskild plan och att Onsdiigenden produktionsvolym och sysselsättningskall anges i mera fasta ramar. 14 nuri1980 samarbete med SIND och AMS kommerdelegationen att lägga fram ett förslag som kommer att klargöra detta. Tekoindustrin Reservationen 2 gäller stödformernaskonstruktion. attäldrestödet är väldigt viktigt. Det vet vi alla. Det har varit en avförutsättningarna för att man har kunnat behålla personal i den omfattning somhar skett. och får utgöra högst av den totalalönesumman. Dessa frågor är under övervägande i regeringskansliet.Resultatet av detta arbete skall beaktas i den kommande budgetpropositionen för1981/82. Allt detta tar givetvis tid. Frågan om ursprungsmärkning av kläder tas upp i reservation3. menar att det redan nu finns tillräckligt faktaunderlag attlägga till grund för ett lagförslag från regeringen, men innan rnan kan taställning till hur bestämmelser om ursprungsmärkning skall utformas måste enrad problem utredas. Här kan nämnas de principiella problemen, exempelvis dehandelspolitiska konsekvenserna av en märkning. Jag vill tillägga isammanhanget att har kommerskollegium på olika sätt försökt attpåverka andra länder att ta bort ursprungsmärkningen. Framför allt med finnarnahar vi haft samtal om detta. Det gick faktiskt åtskilliga år utan att vilyckades komma någon vart med det. Det är ett av problemen, och sedan kan man fråga sig hurbeteckningarna skall placeras. Jag har själv en kostym som var märkt "Madein " på rockhängaren. Det är naturligtvis ett sätt att anbringaen sådan märkning. Om man nu har en väldig övertro pä att enursprungsmärkning betyder så mycket vid köpvalet-detta har jag sagttidigare-vore det enklare att sätta en svensk flagga på de svenska plaggen.Enligt reservanterna skulle folk då köpa de svenska plaggen, och dethade ingen som helst betydelse om de inte passade lika bra i fråga om pris ochkvalitet som de importerade. Som läget har blivit nu när det gäller importen avtekovaror år det väl helt naturligt att man på olika sätt måste se över vad mankan göra. I tekopropositionen 1978/79:145 behandlades frågan om en övergångtill globalkontingenter, och då var samtliga instanser ense om att EG och EFTAskulle undantas från restriktioner, oavsett system. Endast en mycket liten delav importen skulle täckas in genom globalkontingenter. En övergång skulledessutom innebära en rad nackdelar, vilket också redovisades i sammaproposition, s. 40. Någonanledfiing att ändra på dessa bedömningar flnns inte. system medglobalkontingenter skulle drabba svenska företag mycket olika och varamycket svårt att få att fungera rättvist. också isamband med riksdagsbehandlingen i en reservation som återfinns på 96 s. 45 i näringsutskottetsbetänkande /79:48. Systemet skulle även vara angripbart ur internationellsynvinkel. Det visar Nr 145 att det är sannerligen inte så där alldeles lätt att uppnå syftet med den globalkontingenter. Det är inte alls kartlagt att det skulle vara tillnågon avgörande fördel för som har sitt licenssystem. Reservation 5 gäller problemen med övervakningslicenser.Den frågan var Tekoindustrin uppe även och avslog denreservation av samma innebörd som då avgavs från socialdemokratiskt håll, I reservation nr 6 tar man upp prissättningen idetaljhandeln. Frågan om kronpåslag eller procentpåslag har vi diskuteratmycket i utskottet, och det är alldeles riktigt vad harredovisat. Statens pris- och kartellnämnd har sett över dessa frågor, och vihar frän utskottets sida uttalat oss positivt för ett kronpåslag. Men det harvisat sig vara svårt att genomföra denna prissättningsmetod. Det finns ju mångaolika prissättningssystem inom detaljhandeln. Det kan röra sig om upp till åttaprissättningssystem inom samma butik. Detta redovisades för oss i utskottet ochpåverkade naturligtvis utskottet, som inte har velat uttala sig för ettkronpåslag. Detaljhandeln har ju inte använt ett kronpåslag utan ettprocentpåslag. Det är fortfarande ett problem för branschen atttillgodose den önskan som finns att få till stånd ett rimligt prissättningssystem,Iriom detaljhandeln vill man ju - det redovisades också i utskottet - ha enrimlig chans att kunna sälja sina varor till lägsta priser för att kunna mötakonkurrens från andra företag. Därför har man använt denna differentieradeprissättningsmetod, även om man i huvudsak har använt sig av kronpåslag.