prot · G30948 · 1979-12-31 00:00:00 — Men något annat sätt har jag inte kunnal komma framtill, eftersomjag, som jag sade, har svårt att se hur en regering skall kunnafå reda på hur pass mycket människor tycker om varandra. Här har man valttväårsgränsen. De som kanske hade ett seriöst förhållande men av andra skälinte kunde sammanleva kommer givetvis att drabbas. Överläggningen var härmed avslutad. Bostadsministern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda interpellation,1979/80:60, och anförde: har under åberopande av attstatsministern och utrikesminister sagt alt detstatsfinansiella läget kräver en omprövning av det sociala välfärdssystemetfrågat mig: Överväger statsrådet att förorda att regeringen genomför deförändringar som stats- och utrikesministrarna aviserat? Som känner lill pägär f. n. iregeringskansliet arbetet med budgetförslag för /81. Mot denbakgrunden finns det ingen anledning för mig att nu diskutera frågor som kommeratt behandlas i budgetpropositionen. Däremot kan det finnas anledning att något kommentera denbakgrund tecknar i sin interpellation. Han påstår t. ex. attmånga hyresgäster hotas av rekordhöga hyreshöjningar. Eftersom vi ännu inte velutfallet av hyresförhandlingarna, så anser jag det vara väl tidigt att tala om"rekordhöga hyreshöjningar". Jag vill också påminna om attunderhållslänen gäller även för är 1980 och bör bidra till att dämpahyreshöjningarna. hävdar vidare atl inflationen har urholkat bostadsbidra- Det kan därför vara på sin plats att redovisa deändringar av bostadsbidragsreglerna som inträffat . höjdes den nedre inkomstgränsen med . för hushåll med barn resp. . för hushåll utanbarn. Även andra förbättringar gjordes bl. a. för pensionärer. höjdes de övre hyresgränserna förfamiljer med i genomsnitt . höjdes det statliga bidraget ,och de övre hyresgränserna höjdes till en nivå som i genomsnitt låg över1977 års nivå. För barnfamiljernas del låg nivån nivå ochför hushåll utan barn nivå. Den nedre hyresgränsen höjdesfrån . och den nedre inkomstgränsen höjdes för barnfamiljerfrån . höjs den övreinkomstgränsen från . Den övre hyresgränsen kommer dåatt för barnfamiljer ligga nivå. Den nedre hyresgränsen höjsfrån . Därtill kommer en höjning av det statliga bidragetmed från . per barn och år. Förändringarna i bostadsbidragssystemet har siktat lilloch medfört en förskjutning av bostadsstödet till förmän för främstbarnfamiljer med låga inkomster som fått en real förbättring avbostadsbidragen. Jag vill slutligen erinra om min redovisning avbostadssubventionernas omfattning i senaste budgetpropositionen (prop. 1978/79:100,bil. 16, s. 123). Jag uttalade i sammanhanget att det inte var rimligt atlräkna med någon väsentlig höjning av subventionsnivän och atl deldärför fanns anledning att fortlöpande överväga inriktningen av dessasubventioner med hänsyn till såväl deras fördelningspolitiska som derasbostadspolitiska effekter och lill de ekonomiska konsekvenserna för stat ochkommun. anslöt sig till dessa mina uttalanden. CHRISTERNILSSON (s): Jag ber atl få tacka statsrådet försvaret. Vid en interpellationsdebatt i medgavstatsrådet att läget pä bostadsmarknaden inger oro. Hon tvingadeserkänna atl bostadsbyggandet kan komma att minska . Debatten gav ocksåbesked om att bostadsministern misslyckats med att klara sin egen och deborgerliga regeringarnas målsättning, drygt 60 000 påbörjade lägenheter. Trotsatt underkänt folkpartiregeringens bostadspolitik och krävt att delbyggs minst 65 000 lägenheter, kom inte bosladsminister med någraförslag som skulle öka bostadsbyggandet. Många trodde då all statsrådet skulle la intryckav kritiken och i den kommande budgetpropositionen presentera förslag somskulle öka byggandet och dämpa hyresökningarna. Men det kom andra besked.Statsminister och utrikesminister utpekade "bostadssubventioner"och "generella bostadssubventioner" som områden där försämringarkunde bli aktuella. I slället för att komma med förslag som skulle uppfylla beslut om minst 65 000 lägenheter per är,aviserade alltså statsministern och utrikesministern åtgärder som skullefördjupa krisen pä hyres- och bostadsmarknaden och dessutom försämralevnadsstandarden för människor med låga och normala inkomster. Att regeringen inte är intresserad av alt skapasamhällsekonomiskt utrymme för ett ökat bostadsbyggande framgår klart av detinterpellationssvar som ekonomiminister lämnade i år.Statsrådet anpassade sig snabbt lill tankegångar och sadei en intervju i att del inte finns någonbostadsbrist och att det är kommunernas fel atl del finns problem päbostadsmarknaden. Att det är högern som bestämmer bostadspolitiken iregeringen framgår också av regeringsdeklarationen. 11976 årsregeringsförklaring sade man att alla människor oberoende av inkomst skulle harätt till en god bostad och alt systemet med generella bostadssubventioner ochselektiva bostadsbidrag skulle ligga fast. Denna viktiga målsättning finns intemed regeringsdeklaration. Det är, som tidningen påpekat,stora skillnader mellan årets trepartiregering och . Målet är intelängre att föra en socialt inriktad bostadspolitik. Den andra regeringen bostadsköer och ständiga hyreshöjningar. Den fråga som finns i interpellationen svarar intebostadsministern på. Rapporterna om budgeten tyder emellertid på försämringarav de statliga lånen och ytterligare urholkning av bostadsbidragen, en politiksom kommer att fördjupa krisen pä hyres- och bostadsmarknaden. När statsrådet kommenterar min interpellationpåstår hon att det är för tidigt att tala om rekordhöga hyreshöjningar. Sanningenär emellertid den alt hyresförhandlingarna är slutförda på flera häll. I mångabostadsförelag blir hyreshöjningarna /m- . Menplanminisler () är inte nöjd. I en intervju i säger han atl"vi inte kan fortsätta med de onaturligt låga hyrorna". Min fräga blir dä: Delar bostadsministern och regeringenstatsrådet uppfattning om dagens hyresnivå? Att inflationen urholkat bostadsbidragen är ett faktum.Det är inte bara ensamstående och familjer utan barn som fält försämringar.Under de senasle fyra åren har 163 000 makar med barn mist rätten tillbostadsbidrag. Vi är på väg in i en situation där hyresnivån i nyproduktionenblir så hög atl vanliga familjer inte kan flytta in i nybyggda lägenheter. Efter tre är av borgerligt styre befinner sighyres- och bostadsmarknaden i en kris. Det råder bostadsbrist i flertalet avlandets kommuner. Relationerna mellan bostadskostnader och inkomster harförsämrats och hyresgästerna har drabbats av mycket kraftiga hyreshöjningarunder 1979. Den sociala skillnaden i boendet ökar och spekulationen spelar enallt större roll på bostadsmarknaden. Kritiken mot regeringens bostadspolitikkommer inte bara frän oppositionen. HSB, , och har protesterat mot regeringens planer att tillämpasvångrems- idéer på bostadspolitikens område. Statliga myndigheter -en länsbostadsnämnd - kräver insatser för atl komma lill rätta med ständigtstigande överkostnader. Näringslivets byggnadsdelegation vill ha en aktivbostadspolitik. Vad gör då bostadsminister ? Jo, hon förnekar attdet finns en bostadsbrist, trots alt tiotusentals människor står i bostadskö.Hon skyller svårigheterna på kommunerna, trots att regeringen har etthuvudansvar för bostadspolitiken. I stället för att bekämpa bostadsbrist ochhyreshöjningar försöker bosladsministern på olika sätt att dölja problemen påhyres- och bostadsmarknaden. Regeringen står passiv inför deväxande problemen på bostadsmarknaden och tycks acceptera en utveckling bortfrån de bostadssociala målen. Jag måste säga att jag har haft svårt atlhärleda utgångspunkt för sin fråga, nämligen attstatsministern och utrikesministern skulle ha sagt att vi skulle ompröva detsociala välfärdssystemet. Jag har bemödat mig att ta fram det anförande avstatsministern som jag tror att syftar pä. Slalsminislern hari ett tal mol bakgrunden av de offentliga utgifternas ökningstakt i förhållandetill bruttonationalproduktens sagt följande: "Vi måste pröva om systemen med skatter och avgiftersamt bidrag och ersättning är viktiga ur fördelningssynpunkl. Till den del detär en positiv effekt för inkomstsvaga - för folkpensionärer, sjuka och handikappade,barnfamiljer m. fl. finns inte anledning till diskussion. Om detta måste vi slåvakt. I de fall det däremot innebär alt medborgarna ständigt byter pengar meddet allmänna måste vi vara beredda till ändringar. Dä är det bättre att man fårbehålla en större del av arbetsinkomsten direkt och undgå systemet medåterföring i form av bidrag och ersättningar. Del gäller atl finna de rättatekniska lösningarna för en sådan omläggning." Utrikesministern har inte sagt någonting i de här frågornai nägot tal, men han har svarat på frågor vid en presskonferens och sagt attbidragssystemen, bl. a. bostadsbidragssystemet, måste konstrueras så, atlbidragen tillfaller dem som de är tänkta för, dvs. att fusk måste motarbetas. Hur utifrån de här uttalandena kan görasådana utfall när det gäller bostadspolitiken förstår jag faktiskt inte. Vidare undrar jag: Vad vet om vadbudgeten kommer atl innehålla, när regeringen inte själv ännu har tagilställning i de här frågorna? Det går alltså inte alt föra någon debatt om denframtida bostadspolitiken utifrån budgeten, eftersom den ännu inte är fastlagd. Sedan går in pä det som har hänt, och delkan vi däremot diskuiera med viss säkerhet. Han talar om atl många människorinte längre har bostadsbidrag men tidigare haft del. Det är riktigt, det ärfärre människor som har bostadsbidrag. De flesta föll ut , nämligen40 000 hushåll, och det var pä den socialdemokratiska regeringens regler närdel gäller Det finns ju ingen regel som säger attett visst antal människor alltid skall ha bostadsbidrag, oavsett vad som harhänt i övrigt. Som jag sade föll det ut många under densocialdemokratiska regeringens tid. Del berodde bl. a. på att vi hade ganskaslora lönehöjningar . har kvinnornasförvärvsarbetsfrekvens ökat mycket kraf-rigt, och det innebär att hushållensinkomster har ökat. Del tycker jag är bra. Kontrollen när det gällerbostadsbidragen har också ökal, och del betyder att vi har fått minskat fusk.Det tycker jag också är bra. Dä kan man styra in bidragen till dem som faktisktbehöver dem. Det har också förts en medveten politik när det gälleromfördelningen inom bostadsbidragssystemet som har riktat sig tillflerbarnsfamiljerna, alltså till dem som har en stor försörjningsbörda och lågainkomster. När del gäller 1979 och hyror gjorde vi denbedömningen att det var viktigt alt påverka den generella hyresnivån. Vi gickin med miljardlånet till underhäll, som faktiskt har lett till atl vi i ärkommer att fä väsentligt lägre hyreshöjningar än vad vi eljest skulle ha fält.De torde ligga på, del har vi haft en debatt om förut, 4, 5 eller , alltsåväsentligt under kostnadshöjningarna i allmänhet i samhället. Därefter har viupplevt prisökningar på olja, och det är det som gör att bostadskostnaderna nuökar något kraftigare. Jag har sagt tidigare, och upprepar det , att värtberoende av oljan och de nackdelar som det medför för värt samhälle kommer vialla att få vara med om att betala. Vi kommer icke att kunna subventionera ossbort ifrån de effekter som oljan har på hela vårt samhälle. fortsätter den debatt som vi hadetidigare om bostadssituationen . harvi haft samma bostadsbyggande som . Det finns en risk föratt vi får ett något mindre bostadsbyggande beroende på attarbetsmarknadsmyndigheterna tillsammans med byggfacket ocharbetsgivarorganisationen har beslulat sig för att skjuta på vissa projekt tillnästa är för atl slippa en kraftig överhettning pä bostadsmarknaden, som kaninnebära risker för en kraftig ökning av löneglidningen och en stark ökning avbyggkostnaderna. Det är alltså arbetsmarknadsmyndigheterna, byggfacket ocharbetsgivarorganisationen som har kommit överens om detta. F. ö. har del inteskett någon förändring i förhållande lill den kraftiga ökning avbostadsbyggandet som skedde . CHRISTERNILSSON (s): Statsrådet svarade inte på minfråga, om hon delar statsrådskollegan uppfattning atl hyrorna är för lågai . Jag tror det skulle vara en viktig upplysning för svenska folket, omvi finge veta hur statsrådet ser på den saken. Statsrådet sade att det är svårt att härleda minauppgifter om uttalanden av statsminister och utrikesminister har emellertid hämtat uppgifterna från . Vid enpresskonferens efter ett tal av statsminister sade denne att det kanbli aktuellt att ompröva de generella bostadssubventionerna. Det harfunnits en läng rad citat i pressen enligt vilka utrikesminister sagtatt bostadssubventionerna kan omprövas. När det gäller bostadsbidragen är del ändå ett faktum attunder 163 000 hushåll med barn har mist sin rätt tillbostadsbidrag. Under åtminstone tre är av har statsrådet bostadsminister. Jag tolkar statsrådet uttalanden sä, attbudgeten kommer att innebära försämringar för vissa grupper. Detta låg åtminstoneindirekt i vad hon sade. Beträffande bostadsbristen tycker jag att del vore bra omstatsrådet ville utveckla sin syn. Jag kan ta som exempel.Där står 9 000 personer i bostadskön, och 1000 saknar egen bostad. Ser vi påförhållandena i finner vi alt 121 000människor stod i bostadskön. Av dessa var 53 700 ulan egen bostad. 22 000 avdem var under 25 är. SSU har f. ö. visat att ungdomar har drabbatshän av den nya bostadsbristen. I står enligt SSU 1 200 ungdomar under25 år i bostadskö, och motsvarande siffra för är 1185. I Skellefteåstår nära 500 ungdomar i bostadskö. De här bristproblemen kommer ju alt förvärras under1980-talet när 1960-talets stora ungdomskullar kommer ut på bostadsmarknaden.Därför vore det lika bra att statsrådet erkänner att det finns en bostadsbristoch alt hon bestämmer sig för en politik som gör atl vi kan komma till rättamed problemen. 0/77 bostadssubventionerna Statsrådet har gjort ett uttalande,och eftersom jag var med vid det tillfället vet jag exakt vad han sade. Hanyttrade att hyrorna är orimligt låga i förhållande till boendels kostnader. Detär ju ingen nyhet. Samhället betalar ju genom generella bostadssubventionerungefär halva hyran i en nyproducerad lägenhet. Därtill kommer deinkomstprövade bostadsbidragen. Jag menar att det har varit och är en riktigpolitik att satsa sä mycket pä boendet, men del är fullt klart atlboendekostnaderna skulle vara dubbelt så höga, om inte samhället gick in med destora bostadssubventionerna. tog på nytt upp omprövningen av degenerella subven-rionerna. I mitt svar nämnde jag elt uttalande som gjordes iden förra budgetpropositionen och som gjorts i budgetpropositioner tidigare ochsom ställt sig bakom. Får jag fråga om och detsocialdemokratiska partiet inte delar den uppfattningen? De omprövningar som vihittills har gjort är exempelvis all vi höjde villaskatten från till ,att vi sänkte den garanterade räntan i nyproduktionen för atl minskaboendekostnaderna i denna och stimulera bostadsbyggandet, att vi ökade taktenför avlrappningen av de generella subventionerna i beståndet, varvid höjningenvar störst för småhusen. Detta är några av de omprövningar av de totalabostadssubventionerna som vi har gjort . fråga : Delar ni inte den uppfattningenatl man ständigt måsle göra sådana omprioriteringar för att styra insubventionerna där de bäst behövs och för att stimulera bostadsbyggande ochbostadskonsumtion bland de svagaste i samhället? Vad som präglar dagens bostadspolitik ärmängder av problem. Vi har ett lägre bostadsbyggande, vi klarar inte del målsom självaste bostadsministern och regeringen har föreslagit. Inte hellerklarar vi den s. k. ökningen, med 1978 som utgångspunkt, som bostadsministerntalar om. I producentledet stiger priserna ständigt, och har begärtsärskilda åtgärder för att kartlägga och komma till rätta med dessa oftastmycket stora prishöjningar. Hyrorna har ständigt ökat. Bostadskonsumenternahar det besvärligt, trots alt det görs ansträngningar att öka bostadsbidragen. Vi har alltså en bostadsbrist som är värre än någonsinunder de tvä . Jag förvånar mig över alt bostadsministern såofta tar sä lätt på bostadspolitiken. Det är ju en väldigt angelägen fråga. Denär viktig inte bara för de betalningssvaga utan också för alla dem som står ibostadsköerna och inte har någon chans att ens på lång sikt få en egen bostad.Ändå är den egna bostaden den primära förutsättningen för att kunna göra en godsamhällsinsats, för att skapa familj, för att skaffa sig vänner och umgängeoch för atl trivas i samhället. Kanske bostadsministern vill tala om för oss som bor iStockholm vad vi skall svara den unga generationen, de ungdomar som vi varjemorgon ser stå utanför bostadsförmedlingen på i . Vadskall vi säga till dessa ungdomar när de efterfrågar en sådan elementär sak somrätten till en egen bostad? Skall vi säga: Bosladsministern har sagt att vi harlika hög nivå som 1978, ni skall inte vara oroliga för del här kommer att ordnasig. Jag vill bara fästa uppmärksamheten pä all har sagt till dåvarande folkpartiregeringen och därmed tillbostadsministern att det är för slappt, man måste driva på bostadspolitiken.Jag tycker att borde ta allvarligare på denna mycket starka opinionsyttringfrån , där samtliga partier utom ställde ökade krav påfolkpartiregeringen. Jag utgår ifrån att har tagil med sigdessa krav in i den nya trepartiregeringen. Ett av bostadsministerns starkaste argument i debatten medChrister var ju att han inte vel vad som kommer alt föreslås ibudgetpropositionen. Det är klart atl inte kan veta del. Detvet inte jag heller, men jag utgår ifrån att bostadsministern vel det. Det harju redan publicerats en del i dagstidningarna, så varför inte berätta litetgrand om de nya inslag som regeringen har för avsikt att presentera i januari1980? Detta förslag utlöste ju en våldsam glädje hosbostadsministerns medhjälpare, så jag förmodar att del finns något attredovisa för oss här i som är intresserade av bostadspolitiken ochsom följer bostadspolitiken både här i kammaren och i civilutskoltel. Ge oss elt råd, , vad vi skall svara den ungagenerationen, morgondagens föräldrar! Vad skall vi svara dem, när de står ärefter är i en ändlös bostadskö och det inte finns några tecken på attregeringen har tagit ad notam de krav som en mycket stark opinion i riksdagenställde ? Gårdagens besked om att har minskat ipopularitet hos väljarna är kanske en bekräftelse på att missnöjet medbostadspolitiken nu är sä stort alt det parti som får betala är ,som ju har ansvaret för bostadspolitiken. Det är alltså bosiadsminisierns egelparti som är utsatt för denna härda press och denna hårda dom från väljarna. Del kan ibland vara riktigt att göraomprövningar av sociala reformer, men det är fel att göra omprövningar avläneregler och bostadsbidrag i en lid av mycket svär bostadsbrist och högahyror. har ju underkänt folkpartiregeringens bostadspolitik, menstatsrådet är inte intresserad av att uppfylla beslut,nägot som kan bli intressant från konstitutionell synpunkt. Jag mäste alltså konstatera att bostadsministern ärointresserad av att komma till rätta med den svåra bostadsbristen, trots atttiotusentals människor står i kö för atl få bostad och problemen klart kommeratt förvärras . Jag förstår inte varför bostadsministern läggerned all sin energi pä att dölja problemen i stället för atl söka få framkonstruktiva förslag till hur man skall lösa dem. När del gäller planminister uttalande iAftonbladet vill jag återge vad han sade: Vi kan inte fortsätta med deonaturligt låga hyrorna. Någon direkt ställning till deluttalandet tog inte bostadsministern. Hon försökte i stället tolka vad hennesmoderate kollega har sagt. Eftersom tillhör regeringens störstaparti finns det anledning för folk atl hysa oro, när han tycker att hyrorna äronaturligt låga. Vi har fått en föredragning om kösituationenrunt om i landet. Lät mig peka på en kösituation. hade 9 900 personeri sin bostadskö. Sedan gick man igenom den och undersökte vilka som verkligenville ha och hade behov av bostad. Efter den genomgången fanns det kvar ca900personer i bostadskön. haren bostadsproduktion som innebär att manganska snart kan ge dessa personer bostad. Jag anser atl man skall vara vaksam över de siffror sombostadsförmedlingarnas köer utvisar och inte tro att man kan göra bostadsbyggnadsprognoserefter dem. Vi vet att när man lade om kösystemet i , så försvann dettiotusentals personer från köerna. I håller man på med en sådanomläggning . Däremot är det naturligtvis intressant att lilta på vadkommunernas egna bedömningar leder fram till. Kommunerna skall ju görabedömningar av bostadssituationen, den bostadsstandard som folk har ochbehovet av framtida bostadsproduktion. Deras bedömningar av behovet för 1980ligger på mellan 60 000 och 61 000 nya lägenheter. Jag tror dock att det finnsbehov av att, och det har jag tidigare framfört, fördjupa och förbättrametoderna för hur vi skall beräkna det framtida bostadsbehovet och därmed ocksåbehovet av bostadsbyggande. Jag sade i milt interpellationssvar förra gången atl jagär oroad för alt det kan bli en framtida bostadsbrist i vissa orter i landetoch speciellt i . Det är klart att vi har en situation som innebär atlkommunerna mycket mer målmedvetet måste gä in för att hitta nya objekt altbygga, så att ungdomarnas bostadssituation kan förbättras och derasbostadsefterfrågan tillfredsställas. Men jag måste bestämt vända mig mot den beskrivningsom gör, när han säger att vi har den värsta bostadsbristen påtvå decennier. Del måste betyda antingen atl är totalt okunnigom vad vi ungdomar fick genomleva eller att han är illvillig.Bostadsstandarden är nämligen väsentligt bättre för dem som har en lägenhet nuän vad den var då. var bostadsstandarden dålig, och människor varmyckel mer trångbodda. Det är väsentligt färre människor som saknar bostad än exempelvis . Om har en sådanverklighetsuppfattning kan vi förmodligen aldrig bli sams. Men jag tror inteatl hans påstående var sä allvarligt menat. Vi har vidtagit åtgärder sedan i vårasbehandlade frågan om bostadsbyggnadsbehovel. Det har skett en kraftigförbättring på lånesidan, så att det skall vara möjligt att få statliga lån föratt bygga bostäder. Vi har tagil bort bostadsbyggnadsramarna . Det betyderatt kommunerna kan rekvirera de kvoter som de vill ha för att öka sitt bostadsbyggande.Det intressanta är, lycker jag, med tanke pä vad som här framförts omcivilutskottets och uttalande gentemot folkpartiregeringen ,att man inte gjorde några som helst förändringar i bostadsbyggnadsramarna förde kommande åren utan godtog förslag till bostadsbyggnadsramar.Man kom heller inte med något som helst förslag till förändringar i lånereglereller på annat sätt. Jag är medveten om att det i vissa regioner - framför alltgäller det - finns risk för en bostadsbrist. Det måsle bådevi här i och framför allt kommunerna, som skall planera bostadsbyggandetoch genomföra det, la myckel seriöst på. Del byggs väldigt mycket bostäder iSverige, och del visar att del är möjligt alt bygga bostäder med detfinansieringssystem som vi har. Det är den biten, finansieringssystemet och detekonomiska utrymmet, som riksdag och regering ansvarar för när det gällerbostadsbyggandet. OSKARLINDKVIST (s): Det är möjligt att jag är okunnig ombostadspolitiken, i varje fall inte så kunnig som bostadsministern. Och det ärmöjligt atl jag är illvillig, dock inte så illvillig som bostadsministern. Mittintresse i bostadspolitiken är att vi skall få en fungerande bostadsmarknad idet svenska samhället, där efterfrågan på bostäder kan tillgodoses tillhyreskostnader söm är överkomliga för det svenska folket. Det är en legitimoch mycket elementär uppfattning om hur bostadspolitiken skall fungera. På denpunkten får bosladsministern använda vilket ordspråk som helst - det kan intefinnas någon annan mälsättning för oss som i det socialdemokratiska partietarbetar för en bättre bostadsmarknad. Bostadsministern sade i det senaste inlägget att enundersökning visat att kommunerna kommit upp i 60 000-61 000 lägenheter per år.Men vi vel alla alt det inte räcker till. Det vel var och en som något sä närföljt bostadspolitiken och sett bostadsslyrelsens anslagsäskanden ochmålsättning för bostadsbyggandet.