prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Säkert kommer vapenaffärerna altblomstra än mer i fortsättningen. Är det inte jusl detta som är så viktigt förSverige? sålde vi vapen till fascislerna i för ungefär 1 milj.kr. var siffran 27,7 miljoner. harjag en uppgift om altvapenaffärerna är uppe i 40 milj. kr. Som jag sagt tidigare: Sverigesröstförklaring kommer säkerligen atl medföra än mer lukrativa vapenaffärer. Såär det med solidariteten med fattiga och förtryckta. vapenaffärer medIndonesien är inte bara ett hån mot befolkning, de är ett hän mothela tredje väriden som stöder kamp för självbestämmande. Jagskall inte nu sä mycket beröra behovet av biståndsinsatser till . Denfrågan kommer upp , då utrikesmministern skall besvara en fråga avHans Petersson, vpk. Jag vill bara säga att snabba och omedelbara hjälpinsatserär nödvändiga. Det råder enorm sväll i . Hjälparbetare med mänga års erfarenhetsäger att situationen är värre än någonstans där de varil, ja, t. o. m. värreän i . Jag vill ocksä säga atl det inte är via Internationella rödakorset och Indonesiska röda korset som hjälpinsatser skallkanaliseras, eftersom merparten av dessa medel hamnar hos indonesierna. Tillsist vill jag kommentera erkännandet av den lagligt valda regeringen underFretilins ledning pä . Fakta är följande. Den 28 november 1975utropades republiken portugisisk ockupation. Republikensregering leddes av Fretilin, som då hade kontroll över och huvudstadenDili. efter republikeris bildande invaderades avindonesiska trupper, som igångsatte en systematisk terror mot befolkningen och dessvalda regering. Trots en massiv terror, bl. a. med hjälp av svenska vapen, harinte lyckats få någon större kontroll över territorium.Indonesierna finns visserligen i huvudstaden och kontrollerar några s. k.strategiska byar, som i själva verket är koncentrationsläger där man spärratin civilbefolkningen för att förhindra dess anslutning lill befrielserörelsen. Jagvill alllsä hävda all de argument som använder mot ett erkännande inteär hållbara. Utgångspunkten är att ett land med en regering och med kontrollöver silt lerrotorium överfallits av ett annat land, som i sin tur har kontrollöver en liten del av det anfallna landets territorium. Om man menar allvar medprincipen om nationernas självbestämmanderätt och solidaritet med faltiga ochförtryckta, då bör man också i praktisk handling visa detta. Dä finns bara eltalternativ, och det är atl erkänna republiken och dess lagligt ochdemokratiskt valda regering. Jag yrkar därför bifalllill moiion 249. Meninnan jag slutar skulle jag också vilja ställa tre frågor till desocialdemokratiska representanterna i utrikesutskotlel. Anser socialdemokraterna attsvenska biståndsinsatser skall kanaliseras via Internationella röda korset ochIndonesiens röda kors? Står socialdemokraterna bakomden skamliga svenska röstförklaringen i FN angående ? Står socialdemokraterna bakomden ökade vapenförsäljningen till ? ger kort motsvarande bild av det fruktansvärda ödesom har drabbat folket på som mer personligt har gett.Jag delar uppfattningen atl det sannolikt är fråga om en av de värstakatastrofer som gåtl ul över elt helt folk. Därför har den humanitärasidan av problemet kommil all väga tyngre än denpolitiska, bl. a. vid frågans behandling i FN . Den synen präglar ocksäden svenska röslförklaringen i FN, som hänvisade till och somocksä finns refererad i utskottsbetänkandet. Dettabehov pä korl sikt, att prioritera den humanitära aspekten, får emellertid intepå lång sikt dölja vårt tidigare upprepade krav-som ulskollel understryker. Jagber observera detta - atl folk, i enlighet med FN:sresolutioner om avkolonisering, måste ges möjlighet alt under FN:s överinseendefritt bestämma sin egen framlid. BertilMåbrink log upp vapenaffärerna med . Dem har vi inte haft attbehandla i utskottet, och därför avstår jag från att kommentera dem . Viddet här tillfället har utskottet haft alt behandla yrkandet i vpk-motionen 249om all "diplomatiska förbindelser upprättas med regeringen i Demokratiskarepubliken ". Utskottet har alltså inte haft att behandlafrågan om i hela dess vidd. Frågan om biståndbehandlade vi . Enligtulskottels mening finns det inte folkrättsliga fömtsättningar atl erkännaFretilins regering. Vi redovisar den praxis som svensk utrikespolitik alltidhar följt i sådana här sammanhang: En regering måste för att bli erkänd utövaeffektiv kontroll över ifrågavarande område och ha uppnått ett rimligt mått avsjälvständighet utåt och stabilitet inåt. Utskottetkan, lika lilet som någon här i kammaren, tror jag, avgöra hur stora delar avÖsttimor som verkligen behärskas av befrielserörelsen. Men del torde vara klartatt den inte har kontroll över så stora områden att Fretilins regering kanbetraktas som regering för . Fretilins ledning utövas dessutom delvisifrån . Attvi konstaterat del här innebär självfallet inte -jag upprepar delta - atl viaccepterar annektering av . För är Östtimorformellt setl alltjämt en portugisisk koloni under avveckling. Hur denlångsiktiga lösningen skall bli måste folk självt avgöra. I dagsaknar det beklagliglvis fömtsättningar för detta. Detviktigaste just nu för är atl hjälpa folk i dess desperatakamp för fysisk överlevnad. Därvid kommer vi inte förbi hur gärnavi än skulle vilja det. Utskottet redovisar att den nyligenhar anslagit 1 milj. kr. via Svenska röda korset till Internalionella rödakorset för humanitär verksamhei på . Svenska röda korset har självtlidigare anslagit . Men än så länge kan arbetet bara bedrivas avInternationella röda korset, alltså inte av Svenska röda korset direkt, och däendasi genom Indonesiska röda korset. På kort sikt måste vi ställa kravet påIndonesien - det gör vi också i utskottet - atl det låter de internalionellahjälporganen fritt komma in och effektivt arbela föratt hindra nöden. Förstdärefter kan folket bestämma om sin egen framtid. Elt folk som dör har ingenregering. Därmed, fru talman, berJag aU få yrka bifall till utskottels hemställan. Förslevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdals om sammanträdets fortsättandekl. (vpk)replik: Jag förstår mycket väl alt utskottet inte vill ta upp vapenaffärerna.Så pass ärliga är ju inte alltid utrikesutskottels ledamöter. Menvapenaffärerna har i allra högsta grad att göra med vad som pågår på Östtimor.De svenska vapnen används nämligen mol befolkningen på . Därför bordeutskottet i ärlighetens namn ha lagit upp den saken. Jag vill fråga: Vilkeninställning har till den alltmer ökande svenska vapenexporten lillIndonesien? Sedanförhåller det sig sä, , att den röst förklaring som avgav iFN i är innebär en glidning till förmån för och mol Östtimorsbefolkning. Vidareär det så, alt om man kanaliserar hjälpen via Internationella röda korset,skall hjälpen gå via , vilket innebär alt hjälpinsatserna lill stordel inte kommer de lidande i lill del. korruptaindonesiska tjänstemän, officerare och andra. Fretilin kan, ,mycket väl förmedla svenska biståndsinsatser. Jag tycker att del är pä tidenatt den och utrikesulskotlet tar kontakt med Fretilin. Dåskulle säkert den okunnighet som utrikesutskottets ledamöter besitter skingras. STUREKORPÅS (c) replik: Jag redovisar här utskottets ståndpunkt. Utskottet har inte haft attbehandla vapenfrågan, och därför kan jag inte ge utskottets synpunkier pådenna. Fårjag bara säga till atl en sittande utredning har att behandlafrågan om svensk vapenhandel . Omjag inte minns fel är denutredningen i hög grad tillkommen på initiativ av utskottet. Densvenska röstförklaringen är ett tecken på en glidning i den svenskaståndpunkten, sade . Den resolution som antogs i är barett heltannat utseende än FN:s Östtimorresolulionerfrån tidigare är. Vi beklagade att resolutionen då inte tog upp den humanitära aspekten. har denhumanitära aspeklen varil vägledande i resolutionsarbelet i FN, och inte minstFretilins representanter där har varil angelägna om att fä det därhän. Justdärför atl folkets överievnad nu är det viktigaste. Jag har själv talat medFretilins företrädare i samband med del arbetet i FN, och jag kan försäkra attden svenska ståndpunkten är formulerad i konsekvens med den förändradeutformningen över huvud taget av årets resolution. BERTILMÅBRINK (vpk) replik: Jag är väl medveten om alt det nu är oerhört viktigt attbiståndsinsatserna går till . Det ärju det jag har pläderat för helatiden, och Jag har dä också pläderat för att biståndsinsatserna kanaliseras såatt inte 50 96 av dem eller mera försvinner i . Tag kontakt medFretilins representanter och gör upp om biståndsinsatserna, och låt Fretilinkanalisera dem och föra dem vidare! Då kan vi utgå frän - med hundia procentssäkerhet - alt de insatserna kommer de svältande på lill del. Sedantill frågan om erkännandet. Vi är överens om att det viktigaste är Östtimorsöverievande, och därmed också republikens överlevande, liksom den regim somrnan där har valt. Men ett erkännande av måste väl då också vara eltbidrag till detta lands och detta folks överlevnad? Kraftigt ökadebiståndsinsatser och ett erkännande av en lagligt vald regim kan väl inteförsämra republikens chanser. Det skulle dessutom vara ett hårt slag mot defascister i som med napalm, svälivapen osv. försöker utrota etthelt folk. () replik: Jag kan inte ta upp erkännandefrågan på annat sätt än jag har gjort.Jag vet atl inte accepterar den här ståndpunkten, men det är densom vi har tillämpat i många fall tidigare i svensk praxis, och utskottet har funnit delnödvändigi aU följa den också i det här fallet. Detta harjag redovisattidigare. Ibiståndsfrågan är vi överens om atl det viktigaste är atl få fram biståndet.Här kan vi ha olika uppfattningar. Jag har redovisat atl del går att flin bistånd i landet, men endasi via Internationella röda korset och -jagbeklagar del - då bara i samarbete med röda kors. Ärdel mening atl vi inte skall använda den kanalen och därmedriskera alt ännu större lidanden går ut över folket i ? Är principenviktigare än att de här människorna räddas? Förstevice lalmannen anmälde au anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. är ett av de få avkoloniseringsfall som FN haft atl handläggasedan och som håller på att avgöras genom folkmord. Jag troratt det är viktigt all hälla fast den här aspekten på den tragedi vi nudiskuterar. 1 de allra flesta fall har avkoloniseringsprocesserna, även om delett till svåra slitningar, i andra delar av väriden lösts på ett annat sätt.Här löses avkoloniseringen genom ett folkmord som den indonesiska regeringenoch dess militära styrkor gör sig skyldig lill. befolkning på mellan 600 000 och 800 000 - uppskattningarna varierar - harmellan 50 000 och 80 000 människor dödats under kriget enligt vad denindonesiska regeringen själv erkänt. De flesta andra källor som är något så näroberoende - kyrkliga samfund, humanitära organ och andra -uppskattar alt detdefinitivt är mer än 100 000 människor som dött av en befolkning på 600 000 å800 000 människor. Det finns uppgifter om all ännu fler människor skulle hadött. Enuppgift, som citeras i en australiensisk pariamentsrapport och som i rapportenbetraktas som trovärdig, är att även om hjälp nu skulle komma fram, sä kommermellan 20 000 och 40 000 människor atl dö direkt. Det rör sig alltså om enfmklansvärd svältkatastrof- i ett litet land; del är viktigt atl hälla delta iminnet när vi diskuterar denna fråga. Deallra flesta västliga massmedia har konsekvent förtigit både krigoch den svältkatastrof som pågår. Det finns undantag, men de är inte många. Däremothardet förekommit och förekommer en mycket intensiv debatt i denna fråga i denauslraliensiska pressen. Vi skall inte glömma att är en ö som liggermycket nära . I finns ett engagemang som går överpartigränserna - del finns både socialdemokrater och borgeriiga som med frenesivänder sig mot den auslraliensiska regeringens politik att nu närma sigIndonesien och som kräver insatser för atl häva det folkmord som pågår. Omman verkligen anstränger sig och går till den auslraliensiska debatten är dellätt att finna också ganska sena ögonvittnesskildringar - frän det här året -som bekräftar dessa uppgifter. En portugisisk präst som 7 protokoll 1979/80:44-45 kommit ut från bekräftaratt strider fortfarande pågår i bergen, även om alla nu lycks vara överens omatt kusterna inte längre behärskas ulan kontrolleras av . Dessaögonvittnesskildringar bekräftar ocksä att det förekommer massvält av dendimension som jag här lidigare nämnt. Denamerikanske vetenskapsmannen har i sompetitionär mycket övertygande konkret visat hur uppgifter i den auslraliensiskapressen successivi förvanskats och förändrats. När de kommit ut i deinternationella massmedierna - framför allt i nordamerikansk press - och genomnyhetsbyråerna, har det givits en helt annan bild av det som ursprungligenpresenterats i den auslraliensiska pressen. Inte minst har budskapet alltidvarit - alltifrån det all striderna började - aU det visserligenförekommit ett krig men atl kriget nu är slut. Så har man argumenterat helatiden. Senast var det en vanlig uppfattning i dessa västligamassmedia atl kriget nu var slut. därefter bekräftade indonesiskmilitär själv att man hade utkämpat eu slag där mer än 1 000människor skulle ha dött. Kriget var inte slut dä. Kriget är inte slut nuheller. Ytteriigareen aspekt på tragedin i är att massakrerna och krig får enextra dimension genom den hållning som stormakterna i världen intar tillFretilin och den kamp som befolkningen på för. Det är tyvärr så attstormakterna, om än i skiftande grad, har dragit den enligt min meningopportunistiska slutsatsen att man skall prioritera sina relationer tillIndonesien. Delta harju gällt , men det gäller ocksåSovjetunionen, som klart minskar sitt stöd till . Och det gäller f ö.så gott som alla östeuropeiska länder. De förändrade sin röstning i FN. Frånatt tidigare ha röstat ja avstod nu en majoritet av de östeuropeiska ländernafrän alt rösta. Delgäller i någon män - om än kanske mindre - . engagerar sig inte påsamma sätt för sak som lidigare. Detgrymma spelet är atl alla stormakter från olika utgångspunkter prioriterar sinarelationer till och därmed lämnar folk utan stöd. Fretilinhar i stället i FN haft ell kraftigt stöd icke av alla delar men av stora delarav den tredje väridens länder, särskilt naturligtvis av de gamla tidigarebroderiänderna bland de portugisiska kolonierna - och . IEuropa har del varil och är del som tillsammans med den gamlakolonialmakten och några andra länder röstar för folks rätttill oberoende och självstyre. Närdet gäller den röstförklaring som lämnades av den svenska borgeriiga regeringeni FN, sä tycker inte jag heller atl den är bra. Denna åsikt har visocialdemokrater ocksä deklarerat i FN. Jag vill understryka atl utskottet lar ingalundaställning för denna röstförklaring - utskottet nämner i den vanligabakgrundstexten vad som förekommit, och del har onekligen förekommit, tyvärr,all man har talat om det här erkännandet av en de faclo-situation frän densvenska regeringens sida. Men del kommenteras inte alls av ulskollel. utan det finns med som enbakgrund. Det finns ingenting i utskottets text som innebär att man skulleinstämma i denna röstförklaring. Den är inte bra -det tycker jag inte att denär. Mendet är inte den väsentliga frågan. Den väsentliga frågan är att röstarJa. Det hade varit myckel bättre med en annan röstförklaring, men den viktigafrågan är alt , till skillnad från så gott som alla västeuropeiskaländer, har röstat ja och att därmed upprälthåller kravet påsjälvständighet för folk. röstning är den helt avgörandefrågan. Närdet gäller det specifika krav som tagits upp i motionen - det ärju halva motionensom behandlas, eftersom den andra halvan behandlats tidigare-är det bara atlkonstatera att här har vpk så att säga en annan folkrättslig syn på saken. Vpkanser att man skall erkänna en regering om den stöds av "bredabefolkningsgrupper". Det är nu inte en praxis som någonsin harhaft, och därmed går del inte atl tillstyrka del speciella krav som vpk harrest i sin motion. Vadvi i stället gör i utskoltet är atl vi understryker del som genom sinja-röst i FN också har understrukit, nämligen atl folk har enoavvislig rätl lill självbestämmande och oberoende i enlighet med de relevantaresolutionerna i FN om avkolonisering och au folk därför måste gesmöjlighet alt bestämma sin egen framtid under FN:s överinseende. Dennasjälvbestämmanderäll för folk är det alltså som står bakomställningstagandet, och den är också helt i samklang med den uppfattning somFretilin fört fram i Förenta nalionerna. Fretilin ärju i högsta grad, låt migsäga, initiativtagare till den resolution som en rad länder sedan har lagl frami FN, så när det gäller självständigheten och formerna för självständighetenför Ösltimorslär alltså vi på samma ståndpunkt som Fretilin själv. Vadkan då i denna ganska fruktansvärda, grymma situation praktiskt göras? Det ärmycket viktigt atl vi icke gör lill viljes genom all glömma bort delfolkmord som fortfarande pågår. Del är enligt min mening självfallet så attsvensk vapenexport lill icke skall få förekomma. Vi måsle fortsättaall anhängiggöra Östlimorfrägan och driva den i , där underdessa år en mycket riklig och viktig dokumentation har saralats som styrkerbåde uppgifterna om Fretilins ställning bland befolkningen i ochtyvärr också uppgifterna om härda krig. Därutöverskall vi naturiiglvis - och det är oerhört viktigt i den svältsitualion som nuråder - göra vad vi kan för alt hjälpa den svällande befolkningen. Jag uppreparden fmklansvärda uppgift som jag tidigare nämnde att mellan 20 000 och 30 000människor kommer alt dö, även om hjälp kommer fram. Tillsi går har icke tillåtit Internationella röda korset att komma in iÖsttimor. Den framför allt auslraliensiska hjälp som tidigare givils harkanaliserats via Indonesiska röda korset, som har anklagals från många håll ochsärskilt i för korruption, föratt inte låta hjälpen komma fram, föratl hjälpen kommer militären till del, för alt den säljs på svarta marknaden Del harvarit en intensiv debatt om detta i . harju också tidigaredragit slutsatsen alt man inte har kunnal gå in med hjälp till rödakors. Vad utskoltet säger på denna punkt är hell klart: "Ulskollelvill framhålla vikten av alt Internationella röda korsets och andrainternationella biståndsinsatser i största möjliga utslräckning underiällas iområdet samt understryker atl man därvid måste säkerställa att det bistånd somlämnas verkligen när fram lill den mycket svårt nödlidande befolkningen." Dettaär ell krav pä alt skall låta Internationella röda korset arbeta påett annal sätt. Man har tillåtit hjälp från Internationella röda korset men imyckel blygsam skala. Det är ytterst fl personer från Internationella rödakorset som har fltt komma in i . De har inte fått möjlighet attreguljärt operera som Internationella röda korset normall skall kunna göra iett land. Sådana möjligheter måste till, för del är bara genom Internationella rödakorset som en direkt internationell biståndsgivning till den svällandebefolkningen kan ske. Inlernalionella röda korset måste alltså få komma in iÖsttimor på de villkor som normalt gäller för organisationens arbete i olikaländer. Del är i del sammanhanget viktigt att ökar stödet. Det är braalt det nu har kommit ett direkt regeringsstöd i ell skede dä Internationellaröda korset tillåls hjälpa. Det stödet måste ökas. Självfalletbör också, tycker jag, kanalisera humanitär hjälp via Fretilin, underförutsättning atl Fretilin vid diskussioner förklarar sig beredd all kanaliserasådan hjälp. Vi har konstaterat att under förutsättning attFretilin är beredd att ta in hjälp bör också Fretilin kunna kanaliserahumanitär hjälp. Del är mycket viktigt,och del vore utmärkt om så kunde ske. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. BERTILMÅBRINK (vpk): använde elt demagogiskt knep. Jag hade inte möjlighet tillreplik vid del tillfället, eftorsom min repliktid var uttömd. ungefär så här: Vill inte att vi skall få in snabbahjälpinsatser, när han nu opponerar sig mot atl hjälpinsatserna skall gå viaInlernalionella röda korset och röda kors? Del är Ju snararetvärtom, . Jag harju förklarat all mer än hälften av de insatsersom skall gå till befolkning försvinner i korruptionen i Indonesien.Indonesierna lar hand om hjälpen, men det är inte de som behöver den. Hur hjälperden dä befolkning? Jaghar sagl att den och utrikesutskottets ledamöter borde takontakt med Fretilins representanter och diskuiera bistånd till Östtimorsbefolkning under Fretilins kontroll. Därgör ocksä en glidning. Han säger atl Fretilin borde kunna bevisaall man kan kanalisera biståndet. Jamen, , du harju träffatFretilins utrikesminister -Jag tror all det var i början av det här året.Jag skall be au fä citera ur en intervju med honom i tidskriften . Kommentarsfråga lyder: "Sjöblockaden anförs ibland som ett skäl för att inte geFretilin stöd. Vi vet inte vart vi skall sända vårt bistånd, har detsagts." Hortasvarar: "Jag har hört alt del här i uppges som en ursäkl för inte stöder Fretilin att man inte vel vart stödet skall sändas. Del är endålig ursäkl. Den första frågan är: Bör eller bör inte den svenska regeringenge stöd till folk? Om den svarar ja, sä är detFretilins sak alt organisera mottagandet av stödet. Del går bra au sända enrepresentant för den för all se hur vi använder stödet. Mendet är vår egen sak att bestämma hur del skall användas. Vi accepterar, ingavillkor för den hjälp som ges oss. Vi fär hjälp nu från våra vänner, men avsäkerhetsskäl kan vi inte göra något stort nummer av hur den hjälpen kommerlill ." Detäralliså klart att Fretilin kan la hand om ell ganska omfatlande bistånd frånSverige. Det är inga problem, så kryp inte bakom påståendet atl Internalionellaröda korset skulle vara den enda kanalen, . Den snabbaste ocheffektivaste insatsen för att rädda liv på är all gä in med biståndvia Fretilin. Då kan vi rädda människoliv. Detfinns tre Röda kors-representanter som har släppts in på avIndonesien. De får inte röra sig hur som helst på . De får bara rörasig i de områden som bestäms av de indonesiska ockupationstrupperna. Jagställde tre frågor till Mals - om vapenförsäljningen, om detinternationella biståndet och om röstförklaringen. Jag tycker alt del var liletförsiktiga svar Jag fick pä de här frägorna. Låtmig då ställa frågan: Om ni är emot den alltmer ökande vapenexporten - MatsHellström har själv i riksdagsdebatten sagt atl de här svenska vapnen användsbl. a. mot befolkning - varför har ni då inte sagl någonting iutrikesutskottets betänkande nr 5? Varför har ni ingenting sagt omröstförklaringen? Det håller inte au krypa bakom sädana formalistiskaförklaringar som atl det inte slår någonting om den i utskottets skrivning. i utskoltsbetänkandet, och har avlämnat den i FN.Antingen står ni bakom den eller också står ni inte bakom den. 1 sä fall bordeni - för Fretilins skull, för de fatligas och förtrycktas skull - i del härbetänkandet ha markerat att ni inte är överens med de tre borgerliga partierna.Ni borde också ha markerat er ståndpunkt när del gäller vapenexporten. Del harni inte gjort. () replik: kommer senare att lämna en färsk rapport om hur denhjälp som går via Internationella röda korset kommer fram. Jag skall alltsåinte kommentera möjligheterna att få fram den. BertilMåbrink vel mycket väl alt vi har lämnat humanitärt stöd till befrielserörelseri land efter land där det varit möjligt att fä fram sådant. Den dag vi bedömerdet möjligt atl få fram ett humanitärt stöd till områden som kontrolleras avFretilin, så skall vi ocksä lämna sådant stöd. Del är inget konstigt med del.Men svårigheten är alltså atl se till atl stödet kommer fram. Citatetfrän utrikesminister bekräftar snarare för mig att han tydligen var uteefter elt stöd i största allmänhet till Fretilin och aU vi sedan inte har attgöra med hur del används. Men vet alt vi inte kan tillämpa denprincipen när vi stöder en befrielserörelse. Vi måste veta att den hjälp vi avhumanitära skäl lämnar kommer fram till de människor som lider nöd.