prot · G309144 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGudrun begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 157 Nej - 154 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom, 8a och b Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 9 av i m. fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGävle begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försviirsutskottetshemställan i betänkande 13 punkt 7 mom, 8 a och b röstar ja. den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 9 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGunnar i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 238 Nej - 75 Mom, 8 c-1 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom, 1 8 il Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 159 av m. fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med överviigande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Nr 144 Den som vill iitt kiimniiirenbifaller försvarsutskottets hemstiillan i betän- Tisdaeen den kände 13 punkt 7 mom,. 18 a röstar ja. dendet ej vill röstiir nej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 159 av , fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering rned omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 297 Nej - 16 Kamniiiren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 10 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kiirnmaren bifaller försvarsutskottetshemställan i betänkande 13 punkt 7 mom. 22 a röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 10 iiv m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEvert begärde rösträkning verkstiilldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 156 Mom . 22 b-38 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1146 av Liirs m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betan- Nr 144 kände 13 punkt 10 mom. 1 och 2 röstar ja, Tisdaeen den den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1146 av in. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 297 Nej - 16 M o m , 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 11 avEric m, fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottetshemställan i betänkande 13 punkt 10 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 11 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat färja-propositionen. DåRoland begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 156 M o m . Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 12 av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill iitt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkande 13punkt 10 mom. 5 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 12 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens 11 protokoll 1979/80:143-144 Nr 144 ledamöter ha röstat förja-propositionen. TistFieenden rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. 13 maj1980 ning gav följande resultat: M o rn . Utskottets hemställan bifölls. M o rn . 1 o c h 6 Propositionergavs på bifiill till dels utskottetshemställan, dels reservation 13 av rn. fl., och förkliirades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Roliind Brännströmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottetshemställan i betänkande 13 punkt 11 mom. 1 och 6 röstar ja. den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 13 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRoland begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 156 Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner dels på återförvisning till utskottet avärendet i denna del. dels på avgörande, och förklarades den senarepropositionen vara med övervägande ja besvarad. begärdeemellertid votering, varför följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes: Den som vill att kammaren skall avgöraförsvarsutskottets hemställani betänkande 13 punkt 11 mom. 1 och 6 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Om minsthälften av de röstande röstar nej har kammiiren beslutat att ärendet idenna del skall återförvisas till utskottet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av de röstande ha röstat för bifall tilljii-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsappiirat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 162 Nej - 157 Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m. m. Kammaren hade alltså bifallit återremissyrkandet. vilketinnebiir att punkt Nr 144 11 i sin helhet återförvisats till utskottet. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m . Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt, M o m , 3 c Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 619 av m. fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Mom, 3 d och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt, S 2 TALMANNEN: Jag vill upplysa kammarens ledamöterom att morgondagenssammanträde kommer att inledas med behandlingen av bordlagda dechargebetänkande 52, Omröstning i ärendet kan väntas straxefter kl, 09,00, § 3 Organisation av totalförsvarets högre regionalaledning ni. Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /80:15 med anledning av propositionen 1979/80:135 omorganisation av totalförsvarets högre regionala ledning m, m, jämte motioner. Regeringen hade i propositionen1979/80:135 - efter föredragning av försvarsministern -föreslagit att 1, godkänna deriktlinjer som föredragande statsrådet hiide förordat för organisation regionala ledning m, m,. 2, bemyndiga regeringen att vidta deövergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra vadföredragande statsrådet hade förordat. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: ""I propositionen behandlas indelningen i militär- och civilområden. Nuvarandesex militär- och civilområden föreslås behållas, men antalet Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.m. anställdavid militärområdesstaberna bör minskas med ca 100 i förhållande tillpersonalläget , I propositionen behandlas även principerna för samverkanmellan den militära och civila ledningen på högre regional nivå samtförsvarsområden och län, I detta sammanhang tas ledningsorganisationen i övreNorrland upp. Civilbefälhavarnasuppgifter, befogenheter rn, m, behandlas särskilt. Militärbefälhavarnas uppgifter m, m, tas också upp ochställningstaganden till dessa ligger till grund för överväganden ommilitärområdesstabernas organisation. Slutligen behandlas lokalisering och organisation av förstaflygeskaderns stab. lokalisering och lydnadsförhållanden för spanings- ochunderrättelseavdelningen vid flygflottilj (F 11), Gotlandsmilitärkommandos uppgifter vad gäller arméns grundutbildning,byggnadskontorens uppgifter m. m, samt byggnads- och reparationsberedskapensorganisation, resurser och ställning,"' I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1980av och (båda fp), 1979/80:1981 av tredje vicetalmannen (), vari yrkats att uttalade attKarlstad borde bli ny stationeringsort för civilbefälhavarkansliet iBergslagens civilområde. 1979/80:1982 av m,fl, (s, c, m. fp), vari yrkats att beslutade ge regeringen till kännaatt borde bibehållas som lokaliseringsort för civilbefälhavarkansliet iBergslagens civilområde, 1979/80:1983 av (), vari yrkats 1, att uttaladeatt personalminskningsmålet i antal personer från beslutet om den centrala ledningen kvarstod, men att de minskningar som inte togs ut centralt och på högre regional nivå i stället borde slå igenom på lägre regional och lokal nivå, 2, att uttalade att kommanderegeringsbeslut om sektionsindelning av militärområdesstaberna borde delgesriksdagen innan organisationen trädde i kraft, 3, att uttalade attmilitärbefälhavarnas uppgifter med byggnadsfrågor inte fick bli så omfattandeatt decentralisering till lägre regional och lokal nivå förhindrades och attderas befattning rned icke operativt betingade byggnadsfrågor minimerades, 4, attriksdagen begärde en belysning av frågan om övergång till heltidsanställda civilbefälhavare. 1979/80:1984 av m, fl,, (s). vari yrkats attriksdagen skulle besluta att civilbefälhavarens kansli för Bergslagenscivilområde lokaliserades till . 1979/80:1985 av m, fl, (rn. c), vari yrkatsatt Nr 144 uttalade att borde bli ny stationeringsortför civilbefälhavarens Tjsdaeen den kansli i Bergslagens civilområde. 1979/80:1986 av rn, fl, (vpk), vari yrkats attriksdagen med Orsanisation av ändringav propositionen 1979/80:135 beslutade att försvarets högre regio- totalförsvarets nalaledning skulle organiseras i fyra militär- och civilområden, i enlighet Ijösre resionala medalternativ 4 SV i ledningsutredningens förslag, lednins m 1979/80:1987 av () och 1979/80:1988 av m,fl, (s), vari yrkats att som sin mening gav regeringen till känna attförsvarsmaktens ledningsutrednings förslag beträffande sektion 8 vidmilitärbefälsstab borde fullföljas. 1, att skulle avslå motionen1979/80:1986 om fyra militär- och civilområden, 2, att skulle avslå motionen1979/80:1987 om vidgning av civilbefälhavarnas uppgifter, 3, att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1983 yrkandet 4 om belysning av övergång tillheltidsanställda civilbefälhavare, 4, att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1980 om lokalisering av civilbefälhavarkansliertill och , 5, att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:1981, 1979/80:1982, 1979/80:1984 och1979/80:1985 om lokaliseringen av civilbefälhavarkansliet i Bergslagenscivilområde, 6, aft riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1983 yrkandet 1 om personalminskningar på lägreregional och lokal nivå, 7, att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1983 yrkandet 2 om att regeringen skulle delgeriksdagen kommande regeringsbeslut om militärområdesstabernassektionsindelning, 8, att riksdagenmed anledning av propositionen och motionerna 1979/ 80:1983 yrkandet 3 och1979/80:1988 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet hade anförtom det fortsatta organisationsarbetet, 9, att riksdagengodkände de riktlinjer som föredragande statsrådet hade förordat förorganisationen av totalförsvarets högre regionala ledning m, m,, 10, att bemyndigaderegeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra vad föredragande statsrådet hade förordat. Reservationer hade avgivits beträffande lokalisering avcivilbefälhavarkansliet i Bergslagens civilområde 1. av () som ansett att utskottet under5 bort hemställa Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.m. att med avslag på propositionen 1979/80:135 idenna del och på mofionerna 1979/80:1981, 1979/80:1984 och 1979/80:1985 samtmed bifall till motionen 1979/80:1982 som sin mening gav regeringen till kännavad reservanten hade anfört om fortsatt lokalisering i av civilbefälhavarkanslieti Bergslagens civilområde, 2. av (in) som ansettatt utskottet under 5 bort hemställa att rikstlagen med avslag på propositionen 1979/80:135 idenna del och på motionen 1979/80:1982 samt med bifall till motionerna1979/80:1981. 1979/80:1984 och 1979/80:1985 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten hade anfört om lokalisering av civilbefälhavarkansliet iBergslagens civilområde till , Till betänkandet hade fogats två särskilda yttranden,nämligen 1. beträffande landetsIndelning i civil- och inilitärområden av () samt 2, beträffandelokalisering av civilbefälhavarkanslier av () och (). GÖTHEKNUTSON (m): I försvarsutskottets betänkande nr 15behandlas bl, a, frågan om lokaliseringen,av civilbefalhavarnas kanslier. Låt mig erinra om att landets indelning i militärområden istort sett sammanfaller med denna lokalisering. Detta förnuftiga förhållandeskall fortsätta. Det är emellertid inte överallt som civilbefälhavarnas kanslioch militärstaben ligger på samma ort. Det borde de göra - det anser bådeförsvarsmaktens ledningsutredning och försvarsministern. Skälen är flera.Framför allt betonas att samverkan mellan försvarsmakten och totalförsvaretscivila delar blir allt betydelsefullare, detta för att man skall nå bästaeffekt i bl, a, det viktiga planeringsarbetet. Slutsatsen blir helt naturligtatt civilbefälhavarens kansli bör ligga på samma ort som milostaben, betänkande - SOU 1978:77 - framhålls bl, a, att milostaboch CB-kansli inte bara är samgrupperade i krig utan också betraktas somintegrerade delar i en totalförsvarsstab. Man påminner också om attmilitärbefälhavarna och civilbefälhavaren gemensamt förbereder och genomförledningsövningar dels för milostab och CB-kansli. dels för fo-staber ochlänsstyrelser. Förberedelserna för dessa övningar underlättas om kansliernaligger på samma ort. För att vinna tid denna sena timme skall jag, herr talman,avstå från att redogöra för raden av andra starka motiv som åberopas avledningsutredningen. i Bergslagens militärområdeligger i , medan milostaben ligger i , I den proposition,1979/80:135, som behandlas i betänkandet säger statsrådet: "De nämndakontakterna med militärbefälhavaren och med de civilatotalförsvarsmvndigheterna m, fl. talarenligt min mening för en omlokalisering av kansliet till , I beredas plats i befintliga statliga lokaler utan några särskildainvesteringar. Då emellertid några allvarligare invändningar mot den nuvarandeordningen inte har gjorts bör denna lokaliseringsfråga prövas i samband med attny civilbefälhavare skall utses för Bergslagens civilområde," Vi är en rad motionärer som inte delar statsrådetsslutsats. Vi flnner att några allvarliga invändningar inte gjorts och att bådesakliga och principiella skäl talar för en lokalisering av kansliet tillKarlstad, är ju också residensstad, och där finns en ny civilbefälhavareatt utse, I civilutskottets yttrande över den här frågan finns enavvikande mening anmäld av en motionärerna, nämligen ,socialdemokrat, I likhet med vad jag gör i min reservation tillförsvarsutskottets betänkande talar han för att ett beslut bör ske nu om attcivilbefälhavarens kansli skall lokaliseras till , Det finns ytterligare två skäl till attdet härbeslutet bör fattas nu och det ena är, som jag i förbigående nämnt, att en nycivilbefälhavare skall utses efter länschefen i . Det skallockså utses en ny kanslichef. Det här är rätt tidpunkt, och skälen är som sagtstarka och satta pä pränt både av den utredning jag hänvisat till och avförsvarsministern själv. Jag ber, herr talman, att med detta få yrka bifall tillmin reservation, nr 2, vid föreliggande betänkande. den 13 milj 1980 Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.rn. OSWALDSÖDEROVIST (vpk): kommunisterna har i sin motionmed anledning av propositionen om försvarsmaktens högre regionala ledningförordat alternativ 4 SV när det gäller organisation av milostaberna. Det finnsmycket som talar för en sådan omorganisation. Det finns stora inilon och det finns små milon. Det finnsstora och hart ansträngda milostaber och det finns små och mycket litetansträngda milostaber, Alla som har sysslat med de här frågorna vet att ÖvreNorrlands milo. Östra och Södra milona är de stor tunga milona med storaförband, skolor osv, och att dessa milostaber är ganska hårt belastade, Allavet också att de övriga, som jag vill beteckna som de små milona, har mycket fåförband, nästan inga skolor och mycket liten belastning på sin stabsorganisation.Detta gäller fredsorganisationen. Även när det gäller krigsorganisationen, efter genomfördmobilisering, finns den här ojämnheten kvar. Många av de förband sommobiliseras i dessa mindre milon flyttas in under milochefer somredan har hand om de stora tunga milona. Vpk har redan tidigare varit inne påtankegångar om en omorganisation, och det finns nu ett väl genomarbetatunderlag för detta, där man klart och tydligt visar att det finns fördelar medden organisation som bygger pä fyra milon, FLU 74, försvarsmaktensledningsutredning, hardock inte velat stanna för det förslaget, utan man vill fortfarande ha en organisation med sex Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.m. När vi talar om detta måste vi också tänka tillbaka på detsom hände när de integrerade milostaberna organiserades. Vifick då en väldig ansvällning av personal och befattningar inom de härstaberna. De bantningar som föreslås och som tillkommit framför allt för attspara pengar men också för att förhoppningsvis effektivisera verksamhetenmotsvarar på intet sätt den uppräkning som skedde . Detfinns mycket goda möjligheter att med fyra milostaber klara organisationenbåde i fred och efter mobilisering. Besparingarna i fredsorganisationen blirmer än fördubblade järnfört rned alternativet sex militärområden. Enbart dettaär ett mycket gott skäl för att stanna för 4 SV. Jag ber därför, herr talman, att yrka bifall till vpk:smotion i den här frågan. GUNNAROSKARSON (m): I fråga om lokaliseringen av civilbefälhavarnaskanslier har regeringen gett civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde iuppdrag att utreda civilbefälhavarnas uppgifter främst i fråga om den operativakrigsplaneringen. Det är inom detta område som samarbetet mellancivilbefälhavarens kansli och övriga totalförsvarsmyndigheters organisationerär mest intressant. Utredningen har överlämnat sitt betänkande tillregeringen. Departementschefen räknar med att framlägga förslag i frågan ibudgetpropositionen 1981. Därför anser utskottet att inan inte nu skall taställning i frågan utan skall avvakta regeringens kommande förslag ibudgetpropositionen. Det är naturligtvis förenat med vissa fördelar omcivilområdenas kanslier är lokaliserade till samma ort som militärbefälstaben.Men det finns också andra synpunkter på lokaliseringen som bör beaktas.Civilbefälhavarens kansli har ett nära samarbete med övrigatotalförsvarsmyndigheter och försvarsorganisationer inom civilområdet. Låt migbara som exempel få nämna att i västra civilområdet är civilbefälhavarenskansli beläget i och civilbefälhavaren i . Av de 16lokalförsvarsinsti-tutioner som civilbefälhavarens kansli har att samarbeta medär 14 belägna i och två pä annan plats. Samtliga civilbefälhavare ochmilitärbe-fälhavare har i sina yttranden inte haft något att erinra mot denuvarande förläggningsorterna för civilbefälhavarnas kanslier. I fråga om civilbefälhavarens kansli i Bergslagens områdeskriver utskottet, som redan sagts här. att lokaliseringen av kansliet ienlighet med propositionen bör prövas i samband med att ny civilbefälhavareutses för området. Med anledning därav yrkar jag bifall till utskottetshemställan på den punkten. Till /ald vill jag säga attledningsutredningen föreslog sex militärområden och sex civilområden.Utredningens betänkande har remissbehandlats, och det övervägande antaletremissinstanser har förordat ett bibehållande av sex militärområden resp, sexcivilområden. Detta är också regeringens förslag i propositionen. propositionensförslag, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan på den punkten, HANS (): Jag kommer inte att gå in närmare påprinciper och förslag som finns i den reservation som jag avgav iförsvarsmaktens ledningsutredning eller i en motion jag har väckt i riksdagen.Eventuellt intresserade kan läsa det där. Jag tänker främst ta upp några andrasaker. Låt mig ändå säga att det är klart att fyra militärområdenoch civilområden vore bättre. Det vore en billigare lösning, det innebär enstörre besparing än begärde 1978, I stället får vi nu en dyrarelösning än en enhällig riksdag begärde . Jag har svårt att se deargument som finns för att man skall vara mindre angelägen om besparingar änman var den gången. Det finns också en rad som jag tycker operativa skäl förfyra militärområden: Varje rnilitärbefälhavare får ett ansvar över samtligaoperationer, alltså i luften, på marken och till sjöss. Men detvar inte detta jag ville ta upp. Jag vill först konstatera att försvarsministerns förstaproposition efter försvarsledningsutredningens förslag, den som rörde dencentrala ledningen var mycket tuff. De flesta blev överraskade över att någonvågade ta så rejäla tag. Den här propositionen innebär mera att man följer detminsta motståndets lag, att man gör så litet som möjligt och gör det mycketenkelt för sig. Det finns principiella frågor som gäller mer än det vi talar om. nämligen hur skall förhålla sig när man fattar beslutom att ändra statliga organisationer. Det första är den princip som statsrådet anför, nämligenatt man skall ha en lägre detaljeringsgrad. skall inte så hårt bindamyndigheternas struktur och detaljorganisation utan ge större frihet åtantingen regeringen eller, som det sägs här, militärbefälhavaren själv attbestämma. Det ligger kanske mycket i den idén, men just det här exemplet varkanske inte så bra valt. För det första bör en milostabs fredsorganisationöverensstämma med krigsorganisationen. Det är alltså inte rimligt att manändrar från det ena militärområdet till det andra. För det andra är det inte såbra om de olika milostaberna har olika uppbyggnad och är organiserade på olikasätt. så att sektion 1 på den ena gör någonting annat än sektion 1 på en annan.Det blir då svårt att byta folk, och det blir svårt för den centrala nivån atthålla ihop det hela. Men principen som statsrådet för fram, att man bör ha enlägre detaljeringsgrad, har skäl för sig. Det första skälet är att en organisation bör kunnautvecklas. Man hittar ständigt nya metoder, och det är bra om man kan få göradet utan att detaljerade riksdagsbeslut läser varje sektion eller avdelning. Det andraskälet är att om man detaljreglerar mycket tvingas man till täta Organisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.m. Organisation av -totalförsvaretshögre regionala ledning m. m. propositionerom man vill ändra riksdagsbesluten. Den tredje möjligheten - och det är väl den värsta - iiratt man iindrar organisationen har fastställt den. dvs, bryter ett riksdagsbeslut. Det flnns exempel på alla dessa tre saker: Myndigheter somhar kvar sin gamla organisation därför att har gått för långt, attriksdiigen tvingats att fatta täta beslut och att man gått emot ettriksdagsbeslut.