prot · G30931 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tycker för min del alt det ärsvårt atl vara tvärsäker i de här frågorna. För mill ställningstagande harjagdärför valt att lyssna på invandrarkvinnorna, som ändå har bättre förståelseför och insyn i detta problem än vad jag har. Vi måste nog lägga den störstaviklen vid vad invandrarkvinnorna tycker och tänker. Om de upplever ettlagstadgal förbud som en trygghet, bör vi också tillmötesgå deras önskan. Jag ställde frågan omstatsrådet ville omvärdera motiven för vårttidigare arbete med denna fråga och ultala atl vi skulle gripa oss an med deltaarbete från nya utgångspunkter, nämligen att omskärelse inte är ett led i ettkulturmönster utan alt del är ett förtryck. Jag fick inte något entydigt svarpä frågan, men jag vill notera vad statsrådet sade om att vi måste sätta engräns för vidden av vår tolerans och alt den gränsen bör gå vid barnäklenskapoch omskärelse. Det lyckerjag är ell viktigt konstaterande. Jag vill tolkauttalandet sä atl vi bör ha möjlighet alt från nya utgångspunkter gripa oss anmed arbetet på att, inte minst internationellt, motarbeta omskärelse avkvinnor. Jagtycker att vi också har anledning att skärpa våra krav i de internationellaorganen och de internationella sammanhangen. Det finns någonanledning för oss atl hysa den litet försiktiga ängslan som vi harhaft för alt träda andra människors kultur och integritet för när. Vi ser dettabruk som ett förtryck mot kvinnor, och vi har möjlighet alt pä ett kraftfulltsäll arbeta för alt få en ändring i rådande förhållanden. Omförbud mot omskärelse av kvinnor, m. m. Det här är en debatt som verkligen engagerar. Det är bra, lyckerjag. Mennär man är personligt engagerad i en debatt kan det hända att man inte lyssnarintensivt till mer än vad som bäst passar en själv. ville låtapåskina all jag skulle hysa förståelse förde invandrarkvinnor som hade bett migatt inte lägga mig i deras seder och bruk. Jag har naturiigtvis förståelseföratt de måste befinna sig i en mycket svårsituation, men därifrån till attacceptera omskärelse är det ett mycket långt steg. Del hade därför varit bra omEva Hjelmsiröm också hade hört på när jag sade atl jag tar direkt avstånd fränomskärelse och barnäktenskap. Fråganom en särskild lagstiftning är givetvis viktig. Vi har diskuterat den vid enöverläggning som jag kallade lill med anledning av den händelse som refereradesi tidskriften . Jag kallade dä samman invandrarministern, ochsocialdepartementet samt representanter för förenöveriäggning i de här frågorna. Därvid framkom klart, från både justitiedepartementetoch , alt nuvarande lagstiftning täcker även ett förbud motomskärelse. Detframkom vid överläggningen också att det bland invandrargrupper finns ävenandra former av stympning. De kanske inte är riktigt lika brutala som den härtypen, men del finns ändå andra former, som vi i så fall också måste lagstiftaemot. Även dessa former av stympning kan den nuvarande läkarregeln täcka. Jaghar personligen ingen som helst anledning alt motarbeta en sådan lagstiftning -ivärtom. Är det nödvändigt och visar det sig atl del finns en kraftiguppslutning kring en sådan skall vi naturligtvis lagstifta, men det blir dåförmodligen jusliliedepartementeis sak alt göra del. Då måste man emellertid -det är jag ganska övertygad om - också ta med andra former av stympning somförekommer bland invandrargrupper, och detta kan göra lagstiftningen merkomplicerad. OmJÖrbud mot omskärelse av kvinnor, m. m. Jagär självfallet villig au arbela med de här frågorna utifrån de värderingar somvi anlägger sedan vi nu fåll klart för oss atl inga religiösa mönster liggerbakom omskärelsen av kvinnor, utan alt del helt klart är fråga om ett förtryckmot kvinnor. Det ärätminstone kvinnorna i det här landet uppenbariigen helteniga om. Jagdelar förtrytelse över alt inga män finns i kammaren när vidiskuterar dessa frågor. Regeringenhar ännu inte utsett någon delegation till kvinnokonferensen i , ochdet finns alltså möjligheter atl nominera delegater som kan föra fram de härfrägorna med kraft i . Jag tycker också att vi nu skall sluta, som MajBritt sade, att tassa kring dessa frågor. Jag delar uppfattningen atlman har gjort detta länge nog men alt det ändå i vissa fall kan behövas en vissförsiktighet. MAJ (): Det finns kanske naturliga skäl för vår misstänksamhet närdet gällerhur djupt det egentligen känns hos hälsovärdsministern att ingripa, eftersomsvaret innehåller så många Ivelydigheter. Jagvill alltså slå fast all här har sagt att hon tar avstånd frånbarnäktenskap och omskärelse. Det står inte i överensstämmelse med detullalande som gjorde i ell pressmeddelande, då honbl. a. sade att omskärelse av vuxna kvinnor kan bli aktuell av starka religiösaeller socialpsykologiska skäl. vet vi att det argumentet inte längre gäller.Omskärelse tar man alltså helt och hållet avstånd ifrån. ElisabetHolm har inte personligen någonting emot en lagstiftning som skulle förbjudaomskärelse. Men då får vi väl ändå be om ett klariäggande av den dubiösaformulering som återfinns i interpellalionssvarel och som kan ge möjlighet attmotverka en lagstiftning. Där står del: "Omdet vid rättslig prövning skulle visa sig, alt nu gällande lagstiftning integer möjlighet alt beivra medicinskl omotiverade fall av omskärelse, kommergivetvis frågan om särskild lagstiftning att tas upp." Delfinns inga medicinskt motiverade fall av omskärelse! Omskärelse är stympningoch ingenting annal, och jag tror det skulle vara på sin plats, omhälsominisiern klargjorde sin inställning här. Medicinskt motiverade fall avoperationer är någonting annat, men man kan alltså inte bakom en sådan härformulering få dölja en bristande vilja att agera. Detser ändock ut som om vi samtliga skulle vara överens om att söka bryta den maktsom juridiska instanser och andra makthavare i detta samhälle har, oftastföreträdda av män som inte riktigt förstår vad det är fråga om. Om vi nu äröverens om alt omskärelse icke skall förekomma, då ärdet också vår sak all selill atl vår regering lägger fram förslag i lagstiftningens form som förbjuder omskärelsei det här landet. Menlåt oss få ett klargörande från av del förra inlägget som enförklaring till uttalandet i om ett litet ingrepp som skulle varaacceptabelt, för det är också mycket tveksamt. Det finns, som sagt, inga medicinskl motiverade fallav omskärelse, men del kan finnas medicinskt motiverade fall av operationer,och det är någonting helt annat. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag har väldigt svårt att riktigt förstå pä grund avmolsägelsefullheten såväl i hennes inlägg under diskussionen som idet svar vi har fått. Nuupprepade uttryckligen all hon tar avstånd från omskärelse, ochdel är naturiigtvis mycket bra. Men som sagt-sä slårdet inte iinterpellationssvaret. Där uttrycks en tveksamhet huruvida det är möjligt atlrättsligt beivra det eller inte. Ochom det nu är så atl tar avstånd från omskärelse, varför intelagstifta? Då försöker hänvisa till att det är justitieministernssak. Ja, det var också därför jag ursprungligen ställde frågan tilljustitieministern. Sedansade atl , när del har framkommit nya värderingar och - om jaguppfattade rätt - nu när vi fått klart för oss atl det inte är religiösavärderingar som ligger bakom omskärelsen, dä kan vi naturiigtvis beivra det ochdå kan statsrådet också länka sig atl lagstifta mol del. Men då är vi tillbakavid ursprungsvalet. Om det nu vore religiösa värderingar som låg bakom, skulleElisabet ändock acceptera stympning av kvinnor? Hur långt sträcker sigegentligen den moderata toleransnivån frågar man sig när man hör sådanauttalanden. Jagåterkommer till att om statsrådet är överens med oss övriga fyra om atl taavstånd från omskärelse - och om vi bortser från sådana här diffusa saker som"små ingrepp" och en del andra uttalanden -borde i dagvara beredd atl ställa sig upp och säga: Regeringen kommer att lägga fram ettlagförslag som förbjuder stympning av kvinnor. Varför gör statsrådet inte det? Omförbud mot omskärelse av kvinnor, m. m. Efter senaste inlägg tror Jag att vi alla här i kammarenär ganska överens om att inse det avskyvärda i omskärelse, vad omskärelseegentligen är, all lagstiftningen inte är lill fyllest och att en lagstiftningmåsle komma lill stånd. ElisabetHolm har anfört att det finns tekniska hinder för lagstiftning i denna fråga.Det är i och för sig ett argument, men det ärju knappast något hållbartförsvar. Så pass många dukliga byråkrater finns det ändå i departementen all demycket väl skulle kunna formulera en lag på den här punkten. Egentligenär det bäst att vi avslutar den här debatten , för atl inte låtahälsovårdsministern binda sig för mycket vid de tidigare givna svaren. Del börfinnas en handlingsfrihet för atl senare gä ut och säga att vi måste ha enlagändring. Det är ändå det som är innebörden i senaste inlägg -alt vi kommer all få till stånd en lagändring. Omförbud mot omskärelse av kvinnor, m. m. GUNNELJONÄNG (c): Jag kan instämma i mycket av vad sade senast. Jagtycker att vi har haft en god debatt i den här frågan och atl själva sakfråganinte skall skymmas av något slags polemiskt intresse. ElisabelHolms senasle inlägg upplever jag så att vi ser likadant på frågan omomskärelse. Jag noterar också alt sade atl om del behövdes, villehon personligen verka för atl en lagstiftning kommer till sländ. Del visar altdel finns en stor överensstämmelse i våra uppfattningar, och utifrån detta kanvi nu arbela vidare. Jag vill bara förklara några uttryck som frågade om. Iell uttalande står det all omskärelse kan vara aktuell av vissa skäl. Vill manfinna fel i en formulering, så kan man naturligtvis misstolka också detta. Denrätta tolkningen bör vara alt omskärelse kan aktualiseras av kvinnor av socialaeller religiösa skäl -alltså all det ärav sädana skäl som de söker läkare föratt få omskärelse utförd. Sedantill det som står i interpellationssvaret om medicinskl omotiverad omskärelse.Atl finna fel i ordval är uppenbarligen också här vad är uteefter. Vad som åsyftas är att det förekommer medicinskt motiverade operationersom till sin karaktär, tekniskt sett, liknar omskärelse. Läkarna säger ocksåatl sådant förekommer ibland här i . Vi är ense om innebörden här, och jag ser alltsåinte att det finns någon anledning för alt misstro minuppriktighet i de här frågorna. MAJ (): Nej, , det är verkligen ingen vilja atl misstolka ellermisstro som ligger bakom mina frågor. Jag frågade faktiskt i milt förstainlägg,och det gjorde jag mot bakgrund av de olika turer regeringen haft i denhär frågan. Jaghälsar med tillfredsställelse all vi nu samtliga hamnat på samma ståndpunkt,för Jag tror att det är del centrala och vikliga. Men faktum är atl de skrivningarsom funnits i de uttalanden som gått ul med inte kunnatmisstolkas av någon, för där står tydligt och klart atl omskärelse av kvinnor"kan bli aktuell av starka religiösa eller social-psykologiska skäl".Sedan lar man som ursäkl all en rättslig prövning skall ske om man annars intekan beivra medicinskt omotiverade fall av omskärelse. Menmed den förklaring som gett här och som jag efteriysi redanfrän början är Jag fullt nöjd. Det finns nämligen inga medicinskt motiveradefall av omskärelse. Är vi fullt överens där kan också läkarkåren i del härlandet vara informerad om all del som sagt inte finns några medicinsklmotiverade fall av omskärelse, däremot av operationer. Dethandlar inte om något felsökeri. Det gäller bara att delfaktiskt funnits så många variationer i uttalandena från regeringens sida attvi inte riktigt vetat var vihaft hälsovårdsministern någonstans. Men den här Nr 31 debatten har varit mycketklargörande, och såvitt jag förslår finns det inte Måndagenden heller något motstånd frånElisabel Holms sida mot en lagstiftning. tekniska finesserna skallvi nog klara av. Och får vi den lagstiftning som vi---- samlligaeftersökerhär.framföralltinvandrarkvinnorna,kommerviatt finna Qfn förbudmot alt vi äntligen tagitett bra steg på den väg som vi gärna förordar andra länder omskärelse av att vara med på. kvinnor, m. m. Detfinns ingen nu kvardröjande misstänksamhet från min sida. harklargjort vad hon egentligen menade. Del hade i och försig varil bra om vi fåttdet svarel frän början, men jag är helt nöjd . Överiäggningenvar härmed avslutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:48 tilllagutskottet 1979/80:54 lillkonstitutionsutskottet 1979/80:57 och 58 lillskatteutskoltet 1979/80:59 tillkonstitutionsutskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1979/80:101 lillskatteutskottet §7 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbeiänkanden /80:11, 15 och 16 betänkanden /80:1-5Justitieulskottets betänkande 1979/80:10 betänkande 1979/80:9Utrikesutskottets betänkanden /80:2 och 3 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /80:4-7 betänkanden /80:8 och 10Kulturuiskouets beiänkanden /80:4-10 betänkanden1979/80:1 Trafikuiskollets belänkande 1979/80:4 betänkanden1979/80:2-6 Näringsutskouels beiänkanden /80:1-5 Arbetsmarknadsutskottetsbelänkande /80:4 Civilutskottels belänkande 1979/80:4 §8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:67-69 §9 Anmäldes och bordlades 1979/80:9 med anledning avpropositionen 1978/79:111 om åtgärder mot 167 krångeloch onödig byråkrati m. m. i vad den hänvisats till skatteulskoltel och avserbudgetdepartementels och verksamhetsområde jämtemotioner 1979/80:11 med anledning av dels propositionen1978/79:118 om ändring i läkemedelsförordningen m. m. jämte motioner, dels vissdel av propositionen 1978/79:202 om avgiftsuttaget till försäkringen förtilläggspension och arbetsskadeförsäkringen , m. m. 1979/80:12 med anledning av vissa motioner somväckts i anslutning till propositionen 1979/80:1 om och somavser förhandlingar rörande ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolorna ochde allmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare 1979/80:5 med anledning av motioner rörandeutbyggnaden av Sölvbackaströmmarna §10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1979/80:70 av andre vicetalmannen () till kommunikationsministern om utbyggnad avkollektivtrafiken i : Oljekrisen har gjort att samhället måste mobiliseraalla krafter för att spara olja. En betydande åtgärd är sparandet i trafiken.Alla är överens om atl de kollektiva Iransporterna måste la överstörreanparler. Redan nu kan en ökad användning av tåg och bussar konstateras. Förbara hade SJ planer på att dra in pendeltågen (). Enligt tidningsuppgifter går dessa tåg numera mycket välbesatta,ochdet anses nu att en utökning måste ske. Genom de nu starkt utbyggda orternaSlaffanslorp, , och finns ännu järnvägen lill kvar.Den användes endast för tillfälliga godståg. Enligt uppgift har den avstrategiska skäl fåll ligga kvar för sådana transporter. Samtidigthar den med järnvägen längsgående väg 12 blivit så hårt belastad att man nuplanerar att bygga om den och bygga nyll pä vissa sträckor. Denna vägbyggnadkommer att kosta många miljoner. Enligt mångas uppfattning borde nupersontrafiken återupptagas på den här nämnda järnvägssträckan. Deifrågavarande samhällena är starkt utbyggda, och många som bor där harsina dagliga arbeten i mö. Dessa pendlare och andra resande skullesäkerligen med fördel kunnat utnyttja ett kollektivt färdmedel. Hållplatser påett par olika ställen vid tätorterna kunde etableras och därigenom ligga centralt till liksomslutpunkten i , men givelvis kompletterade Nr 31 med åtgärder som välanpassade tidtabeller samt bil- och cykelparkering vid' den hållplalseroch järnvägsstationer. Anslutningstrafik frän ul istaden jg finns men kan måhända förbättras. Detfinns alltså stora möjligheter atl här, i enlighet med tidens krav. Anmälanav inter-etablera nödvändig kollekliv trafik till människornas tjänst. pellation avlastas hårt trafikbelagda vägar. Jag vill därför ställa följandefrågor till kommunikationsministern: Är det inte angeläget atlutbygga kollektivtrafiken? Vilkamöjligheter finns atl återuppta persontrafiken pä järnvägslinjenMalmö-Staffanstorp, , och ? §11 Kammaren åtskildes .