prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:115 § 1 Föredrogs och hänvisades 1979/80:112till näringsutskottet 1979/80:130hemställan 1-3 till utrikesutskottet hemställan 4 till justitieutskottet /80:131 hemställan1 till utrikesutskottet hemställan 2 till justitieutskottet /80:135 tillförsvarsutskottet /80:142 till trafikutskottet /80:145 bil. i övrigt till utbildningsutskottet /80:147 tillarbetsmarknadsutskottet /80:148 bil. i övrigt till utbildningsutskottet /80:149 tillcivilutskottet /80:151 till skafteutskottet /80:156 tillnäringsutskottet /80:159 avsnittet övriga frågor i bil. i övrigt till finansutskottet /80:160 tillfinansutskottet 1979/80:161 till näringsutskottet § 2 Föredrogs och hänvisades Redogörelse /80:15 till utbildningsutskottet § 3 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1957till finansutskottet 1979/80:1958-1960till jordbruksutskottet § 4 Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /80:20-23 betänkande 1979/80:32 § 5 Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställning1979/80:173 § 6 Anslag till Föredrogs civilutskottetsbetänkande /80:21 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avseranslag till jämte motion. Regeringen hade i proposition1979/80:100 bil. 5 () under htt. G 3 (s. 132-133) ochunderbilaga 4 (s. 234-238) föreslagit att under andra huvudtiteln /81 till anvisa ett förslagsanslagav . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1823 av Per och (båda s), variföreslagits att som sin mening gav regeringen till känna vad imotionen anförts 1. ommedelsberäkningen för och därmed om användningen av anslaget , 2. om förlängningav den första etappen i fastighetsdataarbetet t. o. m. /83 ochom därav påkallade förslag till uppskrivning av ram för verksamheten undersamma tid. 1. att riksdagenunder andra huvudtiteln till för budgetåret1980/81 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att skulleavslå motionen 1979/80:1823, 3. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandebeslut om införande av nytt fastighetsregister och inskrivningsregister. Reservation hade avgivits av , , , , , ochPer (alla s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med anledning av motion 1979/80:1823 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Frågan om ett fastighetsdatasystem har sysselsattriksdagen i ett helt decennium. Det har från tid till annan inneburitmotsättningar, som ibland följt de politiska blockgränserna, även om det ivissa fall kan vara svårt att finna politiska utgångspunkter förställningstagandena. Det har kanske oftare varit tvister som utgått från denmystik som ibland omger datahanteringen och måhända från en ovilja att lägganer pengar på rationaliseringar över huvud taget. Motsättningarna har ocksåibland fått näring frän företrädare för vissa grupper i vär förvaltning somsett andra okända risker i förändringar i administrationens villkor. Innan jaggår in på den fråga som skiljt oss i utskottet åt vill jag med tillfredsställelsenotera vad vi nu är helt ense om. Vi är ense om att vi skall ha ettfastighetsdatasystem av den grundläggande typ vi har i drift . Det är dessutformning som vi nu diskuterar och utreder. Vi är också ense om - och har gettuttryck för detta i det nu aktuella betänkandet - att driftsystem 1 inte harövergetts av . Det stär fortfarande kvar och är det alternativ somskall behandlas i och mot vilket -obunden avtidigare beslut - skall väga eventuella andra förslag med t. ex. delade systemm. Det blir troligen konkretiseringarna av de olika alternativen motbakgrund av regionaliseringskrav och krav från användarna som slutligen fälleravgörandet. Jag tror för min del att det är väsentligt att konstatera dettainför det fortsatta utredningsarbetet. Så till den socialdemokratiska reservationen. Den fråga vii utskottet inte har kunnat ena oss om kan mot bakgrund av enigheten i synsätti övrigt förefalla marginell. Vi reservanter har önskat få ett beslut redan nuoch förlänga den första arbetsetappen med , medan majoriteten vill skjutapå ställningstagandet . Jag skall gärna erkänna att man inte kanpåstå att en sådan förskjutning av ett beslut skulle innebära att verksamhetenstoppas upp helt. Däremot vill jag påstå att det självfallet vore bättre om viklarade ut detta nu och slapp ovisshet. Senast måste man kännatill riktlinjerna i stort för /83 för att kunna planeraförberedelsearbeten. Får vi beslutet nu kan man ta hänsyn till detta redan ihöstens anslagsframställning. Om man ser det från majoritetens synpunkt, kanjag inte riktigt förstå varför det är så viktigt att vänta. Vi reservantervidhåller alltså vår åsikt och hoppas att kammaren inte är lika låst somutskottsmajoriteten - ett bifall till reservationen ger under alla förhållandenbättre planeringsförutsättningar, och det strävar vi ju efter att vårförvaltning skall ha. Jag yrkar bifall till reservationen vidcivilutskottets betänkande nr 21 och i övrigt bifall till utskottetshemställan. (c): Fastighetsdatareformen har blivit meromfattande, mer komplicerad och framför allt mer kostnadskrävande än vad någonkunde föreställa sig när 1968 beslutade om reformen. I detta betänkande behandlas bara en del av reformen,nämligen den datatekniska systemlösningen - en frän början okontroversiellfråga. Sedan viss tvekan uppstått kring bl. a. kostnadsutvecklingen tillsattesden s. k. . vilken mötte en splittrad remissopinion. Inom utarbetades då ett nyttsystemförslag med utgångspunkt i vad föreslagit i sittremissvar. Detta innebar en helt ny lösning. Det innebar att man skulle deladet driftsystem 1 som man tidigare varit ense om och att man skulle arbeta medett inskrivningsregister och ett fastighetsregister. beslutade - efter viss vånda - i principatt biträda förslaget, att detaljer skulle utredas i särskild ordning och attslutligt förslag till systemlösning sedan skulle redovisas för . I proposition 1978/79:114 redovisades därefter i sambandmed anslagsframställningen hur verkställigheten av detta beslut skulle gåtill. Justitieministerns bedömning av det fortsattareformarbetet och möjligheterna att påbörja delningen stämde emellertid intepå alla punkter med vad ett enigt civilutskott och en enig riksdag vid dettillfället ansåg. Utskottet och ansåg, genom bifall till en radmotioner, t. ex. att effekten av en delning inte belysts i tillräcklig grad föratt man skulle få påbörja delningen. Regionaliseringsalternativ saknades, ocholika användares synpunkter beaktades inte, varför utskottet föreslogytterligare överväganden innan kunde ta slutlig ställning till denframtida systemutformningen. följde detta uttalande av utskottet. På den vägen är vi . Den socialdemokratiska motionen somvi nu har att ta ställning till och på vars grund socialdemokraterna iutskottet har reserverat sig har som främsta uppgift att understryka vad ettenigt civilutskott tidigare anfört, nämligen att kommande beslut inte skallvara bundet till det tidigare fattade principbeslutet. Utskottet anser, även om det inte står ordagrant så ibetänkandet, att motionen är överflödig. Motionens syfte är helt tillgodosettgenom tidigare ställningstagande och genom den skrivning som presenteras.Det enda konkret nya i motionen är att man yrkar på ett beslut redan nu om enförlängning av den första utredningsetappen med och på att det redan nuskall anvisas medel för en sådan förlängning. Som utskottet säger kanemellertid ett eventuellt sådant beslut med fördel anstå till nästa riksmöte.Då har man bättre underlag för bedömningen i sak och bättre underlag för ettställningstagande när det gäller medelsanvisningen. Såvitt jag kan förstå är vi i sak eniga - också ThureJadestig betonade ju detta. Jag har trots det en viss förståelse för att manfrån socialdemokratisk sida vill understryka den oro man känner för att ettkommande beslut inte skulle vila på ett tillräckligt underlag, men jag menaratt dessa farhågor är starkt överdrivna. Utskottets uttalande att införkommande beslut inte är bunden av tidigare avgöranden i principfrågan bordevara ett lugnande besked även för motionärerna. Mot dennabakgrund yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkande 21 mom. 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThure Jadestig begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. Föredrogs civilutskottets betänkande 1979/80:18 medanledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 16() under litt. B 17 (s. 130-149) föreslagit att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade former och grunder förstatens lånestöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., 2. medge attbidrag och lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. beviljadesintill ett belopp av . under /81. 3. medge att bidragtill energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljades intillett belopp av . under /81, 4. medge attbidrag till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunalabyggnader beviljades intill ett belopp av . under budgetåret1980/81, 5. medge att stödtill energibesparande åtgärder inom statliga byggnader beviljades intill e«belopp av . under /81, 6. bemyndigaregeringen att under de förutsättningar som angetts i regeringsprotokolletmedge att lån till energibesparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader kunde beviljas under /81. 7. bemyndigaregeringen att besluta om utbyte mellan de under 2-5 angivna ramarna, 8. medge regeringen att inom ramen för en planeringsreserv av Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. besluta om utökning av de under 2-5 angivna ramarna enligt de grundersom förordats i regeringsprotokollet, 9. medge att anslaget Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbe ståndet m. m. disponerades för energiinriktad utvecklings- och demonstra tionsverksamhet m. m. intill ett belopp av . under /81, 10. medge att beslut i fråga om stödunder budgetåren 1981/82 och 1982/83 till energiinriktad utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet preliminärt fick meddelas intill ett belopp av . 11. medge att bidrag till kommunernaför rådgivnings- och besiktningsverksamhet m.m. beviljades intill ett beloppav . under /81, 12. medge att beslut i fråga om bidragunder /82 till kommunerna för rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet m. m. preliminärt fick meddelas intill eU belopp av , 13. medge att beslut i fråga om bidragtill statens av metoder för provning ochkontroll av åtgärder inom energihushållningsområdet beviljades intill ettbelopp av . under /81, 14. medge att beslut i fråga om bidragunder vart och ett av budgetåren 1981/82 och 1982/83 till av metoder för provning och kontroll avåtgärder inom energihushållningsområdet preliminärt fick meddelas intill ettbelopp av . 15. under trettonde huvudtiteln tillVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för budgetåret1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:199av (), 1979/80:784 av och (båda m),vari hemställts att hos regeringen begärde sådan ändring av bostadsförordningen1979:30 att eldstadsvolymen inte blev avgörande för möjligheten till lån ochbidrag vid övergång till vedeldning, 1979/80:751av och (båda s), 1979/80:1005av (), 1979/80:1494av i Hjärturn och (båda 1979/80:1501av m. fl. (m), 1979/80:1508av och (båda m), 1979/80:1510av m. fl. (c), 1979/80:1512av (). 1979/80:1830 av m. fl. (c), variföreslagits att som sin mening gav regeringen till känna attförutsättningarna för energisparbi- drag vidövergång till vedeldning borde ses över och befrias från Nr 115 onödiga begränsningar, och den 1979/80:1831 av m. fl. (c). 1. beträffande ändringari energisparförordningen att skulle avslå motionerna 1979/80:748 och1979/80:1830, 2. beträffandeövergång till fast bränsle att skulle avslå motion 1979/80:1512, 3. beträffanderådgivning i energisparfrågor att skulle avslå motion 1979/80:1831, 4. beträffande denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen att skulle avslå motion1979/80:751, 5. beträffanderökkanal för fastbränsleanläggning att skulle avslå motion1979/80:1494, 6. beträffandeenergisparstödet till kommuner och landsting att skulle avslå motion1979/80:1508, 7. beträffandetermografering och tryckmätning att skulle avslå motion 1979/80:199, 8. beträffandeindividuell mätning att skulle avslå motion 1979/80:1501, 9. beträffandetilläggsdirektiv till värmemätningsutredningen att skulle avslåinotion 1979/80:1005, 10. beträffande räntebidrag avseendesmåhus med hyres- eller bostadsrätt att som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört, 11. beträffande räntebidrag avseendesmåhus med äganderätt att skulle avslå motion 1979/80:1510, 12. beträffande energisparlån videtappvis ansökan att som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört, 13. beträffande ändrade former ochgrunder för statens låneunderstöd till energibesparande åtgärder i bostadshusm. m. i vad dessa inte behandlats under 10-12 ovan att godkände vad iregeringsprotokollet förordats, 14. beträffande ram förenergibesparande åtgärder i bostadshus att med anledning avregeringens förslag medgav att bidrag och lån till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. beviljades intill ett belopp av 1 . 15. beträffande ramar i övrigt ochanslag m. m. att med bifall till regeringens förslag skulle a. medge att bidrag till energibesparande åtgärder iallmänna samlingslo kaler beviljades intill ett belopp av . under /81, b. medge att bidrag till energibesparande åtgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader beviljades intill ett belopp av . under /81, Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. c. medge att stöd till energibesparande åtgärder inomstatliga byggnader beviljades intill ett belopp av . under /81, d. bemyndiga regeringen att under de förutsättningar somangetts i regeringsprotokollet medge att lån till energibesparande åtgärder i kommu nala och landstingskommunala byggnader kunde beviljas under /81, e. bemyndiga regeringen att besluta om utbyte mellan deunder a-d angivna ramarna. f. medge regeringen att inom ramen för enplaneringsreserv av . besluta om en utökning av de under a-d angivna ramarna enligt de grunder som förordats i regeringsprotokollet. g. medge att anslaget Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbe ståndet m. m. disponerades för energiinriktad utvecklings- och demonstra tionsverksamhet m. m. intill ett belopp av . under /81, h. medge att beslut i fråga om stöd under budgetåren1981/82 och 1982/83 till energiinriktad utvecklings- ochdernonstrationsverksamhet preliminärt fick meddelas intill ett belopp av . i. medge att bidrag till kommunerna för rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet m. m. beviljades intill ett belopp av 110 000 000 kr.under /81, j. medge att beslut i fråga om bidrag under budgetåret1981/82 till kommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m. m.preliminärt fick meddelas intill ett belopp av , k. medge att beslut i fråga orn bidrag till av metoder för provning och kontroll avåtgärder inom energihushällningsområdet beviljades intill ett belopp av . under /81, I. medge att beslut i fråga om bidrag under vart och ett av budgetåren1981/82 och 1982/83 till statens av metoder förprovning och kontroll av åtgärder inom energihushållningsområdet preliminärtfick meddelas intill ett belopp av . m. under trettonde huvudtiteln till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /81 anvisa ettreservationsanslag av . Reservation hade avgivits av (), RolfDahlberg (m), (), (), ()och i (c) som ansett att utskottet under 1 borthemställa beträffande ändringar ienergisparförordningen att med anledning av motionerna 1979/80:748och 1830 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Representanter för och moderaternahar reserverat sig pä en punkt i detta betänkande från civilutskottet. I övrigtär vi eniga. Reservationen stöder motioner som avser bostadsstyrelsensföreskrifter när det gäller 4 § energisparförordningen. I denna paragraf angesförutsättningarna för energisparstöd. a. när man vill gå över till eldningmed ved. ställer för energisparstöd upp bl. a. denförutsättningen att vedpannan skall ha en "sådan eldstadsvolym attpåfyllning av ved inte behöver ske oftare än 2 ä ". Närman frågar hur någon kan få en sådan befängd idé svarar attdet är nödvändigt att se till att bidrag inte utgår till pannbyten i allmänhet.För min del tycker jag att detta påstående låter ungefär som goddag - yxskaft. Den här konstiga regeln innebär faktiskt i praktiken attbostadsstyrelsen ensidigt begränsat en regel som riksdag och regering hargodkänt. Stödet förbehålls en viss panntyp, och det grundläggande syftet tappasbort helt, nämligen att man skall spara på våra knappa oljeresurser. Anserbostadsstyrelsen att man inte spar olja, om man fyller på pannan fyra gångerper dygn, kan man fråga sig. Regeln kan också få den konsekvensen att sparandetinte alls blir av. Utrymmet i den aktuella fastigheten tillåter kanske inte installerar en panna av den typ som går att fylla på bara två ä tre gångerper dygn. För min del tycker jag att denna bestämmelse inte är enbart löjevåckande- den är faktiskt någonting värre, eftersom man inte följer riksdagensintentioner. har ju i praktiken, i varje fall delvis, upphävtett enigt riksdagsbeslut, och detta tycker jag är mycket anmärkningsvärt. Men det är inte nog med detta. har ocksåtagit sig för att föreskriva att man normalt förutsätter tillgång till frittbränsle. Att man förutsätter tillgång till bränsle över huvud taget är en sak,men det behöver väl inte lägga sig i. Så mycket förstånd harväl även vanligt folk att man inte köper en vedpanna och installerar den, omdet av någon anledning skulle vara svårt att få tag i ved eller att lagra vedeni fastigheten. Det är rent klåfingrigt redan med en sådan föreskrift. Men värreär att man kanske vägras stöd, om man köper sin ved - man måste ha den gratis.Det är för mig helt obegripligt vad detta kan ha för inverkan på möjligheternaatt spara olja. Det vore roligt att höra från majoritetens talesman hur manfrån majoritetens sida tolkar denna bestämmelse. Menarmajoriteten att veden också skall vara fritt hemkörd och upphuggen påfastigheten eller är det bara rotpriset som skall vara noll? Här är det fråga om att få bort en regel som för detförsta är sakligt omotiverad och oviktig, för det andra saknar underlag istatsmakternas beslut. Det är det som är grunden - en mycket stark grund - förvår reservation, som jag vill yrka bifall till. Det löje som den här typen avbestämmelser väcker blir svårare att glömma ju längrebestämmelserna finns kvar. Om man följer reservationen och ändrar Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. föreskrifternaförsvinner de i alla fall i nästa omgång tryck från ochväcker inte i fortsättningen en för mycket pinsam uppmärksamhet.Jag vill alltså yrka bifall till reservationen. Den debatt vi för med anledning avregeringens förslag till anslag för energibesparande åtgärder i bostäder förnästa budgetår äger rum efter folkomröstningen omenergipolitiken. Och enligt den ursprungliga tidsplanen skulle den ha ägt rumbara efteråt. Som alla förstår har det inte varit möjligt att idetta förslag, vare sig i regeringens proposition eller i utskottets betänkande,ta hänsyn till folkomröstningsresultatet. Också behandlingen av densocialdemokratiska partiniotionen nr 1009 om samordnade insatser förenergihushållning, införande av nya energikällor och socialamiljöförbättringar, som ju har utformats med utgångspunkt i det alternativinför folkomröstningen -nämligen linje 2-som socialdemokraterna stod bakom, harav naturliga skäl skjutits fram till efter folkomröstningen. Vad vi nu skall taställning till är därför endast förslaget till anslag inför nästa budgetår ochett antal motioner som väcktes under den allmänna motionstiden. Man kan alltsåbetrakta det som endast en preliminär behandling av energihushållningsfrågorna. Låt mig då för det första konstatera att regeringen nuäntligen presenterar det utlovade slutliga förslaget tillfinansiering av energisparlån och bidrag. Vågen hit har varit lång och vingligoch kantad med misstag och misslyckanden. Därför har utskottet och riksdagengång på gång haft anledning att dels uttrycka sitt missnöje, dels rätta tillrena felaktigheter från regeringens sida. Det är, herr talman, inga överord attsäga att endast under protester och meduttryckliga krav på snar bättring godkänt regeringens olika förslag. Visocialdemokrater har också vid upprepade tillfällen haft anledning att krävaandra lösningar än dem regeringen föreslagit. Också i detta betänkande tvingas utskottet påtala brister,rätta till felaktigheter och komplettera vad som saknas i propositionen. Utskottet påpekar således, att någon uppräkning iförhållande till penningvärdeförändringen av de fastställda ramarna fördet innevarande och nästföljande budgetåret inte har skett - trots vad somuttalades . För det andra har utskottet självt tvingats reda ut hurdet förhåller sig med de medel i form av reservationer och anslag som står tillförfogande för utbetalningar under nästa budgetår. Någon sådan redovisningfinns nämligen inte i propositionen. Det går, herr talman, inte att värja sigför misstanken att detta har ett samband med de mycket egendomligabudgetmässiga manipulationer som tidigare, senast , förekommit idenna fråga. Då försvarade utskotts- och riksdagsmajoriteten tilltaget att påtilläggsbudget IIanslå nästan enmiljard kronor till detta ändamål, trots att det då inte fanns något behov avett sådant anslag, med att detta skulle ge "möjlighet att beslutaorn hur reservationsmedlen skall tas i anspråk i samband med att en nyfinansieringsordning beslutas och dess budgetmässiga konsekvenser sålunda kanöverblickas". Och kanvi, herr talman, konstatera att vi hade rätt i vär förmodan att den verkliga avsiktenvar att med kosmetiska medel försöka dölja en del - en hel miljard kronor - avdet budgetunderskott som regeringen skulle tvingas redovisa för nästa budgetår, att någon ordentlig redovisning av det slag utskottetförutsatte inte lämnas nu heller och att det därför inte blir möjligt att såsomförutsett ta ställning till de slutliga budgetmässiga konsekvenserna. Utskottetsäger därför självt att det föreligger "vissa svårigheter att beräknautbetalningarna under nästa budgetår". För det tredje tvingas utskottet rätta till en renfelaktighet i propositionen. Regeringen har föreslagit en beslutsram somomfattar beräknade kostnader för såväl bostadslån och energisparbidrag somunderliggande krediter på kapitalmarknaden. Detta är självfallet heltfelaktigt, och utskottet föreslår enhälligt att beslutsramen i likhet med vadsom eljest alltid gäller endast skall omfatta kostnader för bostadslån ochenergisparbidrag. I konsekvens härmed minskas också beslutsramen med 200 milj.kr. Det är, herr talman, litet trist att vi ständigt skallbehöva hålla på med denna kriarättning. Jag vill därför uttrycka denförhoppningen att detta är sista gängen vi tvingas ga in och göra det arbetesom borde ha klarats av på rätt sätt i kanslihuset.