prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tycker som sagtdet bör väga så tungt att det bör sättas upp på plussidan. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande nr 47, Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar, (vpk); tog i sä att högtalarnastrejkade ett tag -och rnan kan ju förstå att han var tvungen att höja röstenmed tanke på vad hans yrkande och slutsats blev. Det är nu inte mycket kvar av de högtidliga löften somRune spred omkring sig nere i Fridafors ochpä andra platser i och län när han sade: Jag skall göra alltför att riidda de nedläggningshotade bruken! - har inte gjortett dugg! Jag vill ställa en fråga till , som han kanfundera på medan jag håller mitt anförande: Anser att det är motiverat att lägga ned något av de nu aktuella bruken i och i ? Om svaret blir ja för nedläggning av något av dem. vill då motivera varför han tycker att man skall lägga ner dem? - Jag förmodar att har tagit del av bl, a, de anställdas utomordentliga 241 16 protokoll 1979/80:145-147 Skogsindustrin,m. Jagskall uppehållamigvid två motioner tillniiringsutskottets betänkande nr 47, Det gäller först motion 172, som yrkar iitt riksdiigen hosregeringen hemställer om skyndsamma åtgärder för att förhindrii att beslutiideoch planerade nedläggningar och inskränkningiir inom skogsindustrin verkstiillsinnan tagit ställning till regeringens förslag om en helhetspliin förskogsindustrins framtid. Socialdemokraterna har haft vänligheten iitt yrkii bifiilltill denna motion i reservationerna 2 och 3. Jag vill redan nu yrka bifall tillnämnda reservationer samt till reservation nr 1, sorn tar upp denedläggningshotade bruken inorn . Den andra motion som jagtänker beröra iir motion nr 1542, som tar upp frågan om en sammiinslagning avstatliga Ljusdiils Trii och halvkommunala Östernäs Såg. Jag vill redan nu yrkiibifiill också till denna motion. Jag skall inte ta upp en utförlig debiitt omhur den friiintida skogsindustrin skall organiseras. Motion nr 172 kräver sombekant ett stopp för planerade eller beslutade nedläggningar. Med tiinke påiitt har aviserat en proposition , borde ocksånedliiggningsbeslut stoppiis tills denna proposition fått behandlas ivederbörlig ordning. Det är helt oacceptabelt att skogsindustrin skall tillåtasföregripii dennti ordning och föregripa fackliga, kommunala och andra berördaparters synpunkter och förslag. När man läser utskottsbetänkandet och lyssniir påindustriininistern finner man att utskottsledamöterna och industriministerntycker att skogsindustrin skall få rumstera om. Därefter skall göradet liitt för sig genom iitt i stort sett bara framlägga en proposition somsanktionerar vad skogsindustrin nu håller på med. Jag kan hålla med om att det är nödvändigt med vissastrukturella åtgärder inom svensk skogsindustri - detta av flera olika skiil.Ett viktigt skäl iir iitt vi måste banta ned den del som producerar inassii ochi stiillet byggii ut eller bygga upp den del som tillverkar papper i olika föriidlingsled.Det iir också nödvändigt att betydligt bygga ut och höja föriidlingsgraden närdet giiller sågtimmer och träprodukter av olika slag. Men sådana strukturellaförändringar kan inte få ske okontrollerat utan måste genomföras undersamhällets kontroll och på så sätt att de eventuella nedläggningar som kan bliaktuella sker först när ersättningsproduktion finns på platsen. Att man måste höja förädlingsgraden inom svenskskogsindustri är alla politiker i ord överens om. När det däremot kommer tillpraktisk handling, då är man inte längre med. Ett slående exempel på dettii iirnär Södrti Skogsägarna nu beslutat eller planerar att lägga ned flera bruk iKiilniiir och . Vad tänker lägga ned iir just förädlingsenheter- i något fall kombinerade massa- och pappersindustrier. Det sistnämnda - denkombinerade produktionen iiv massa och piipper - iir den inte minst viktiga.Man måste fråga sig: Varför agerar pä detta sätt. och varföragerar övriga skogsbolag på ungefär samma sätt som Svaret har en av de tongivande cheferna, dvs. chefen,inom givit på ungefär följande sätt; Det vi nu kan den tjänapengar på är produktion av massa. Det skall vi under 198()-tiilet 20 tnaj 1980 När det gäller förädlingsdelen bör den förläggas till Detta är alltså skogsindustrins s, k, strukturelliiåtgärder. Detta betyder att j vi skall fortsätta med envåldsam satsning på produktion av massa. Konsekvenserna av detta kan bara bliatt förädlingsdelen sätts på undantag, att rovdriften på skogen kommer attfortsätta. Förädlingsindustrin kommer alltså den svenskaskogsindustrin också i fortsättningen att bygga ut i andra länder. Är det så viskall tolka och den borgerliga utskottsmajoritetens tal omsatsning på förädling? När det gäller Emsfors, , Delary, Fridaforsoch så finns inga som helst godtagbara skäl för nedläggning av dessabruk. Låt vara att några iir gamla och slitna. Men det skulle varasamhällsekonomiskt försvarbart att investera vissa miljoner i dessa bruk. Jaghar ganska utförligt redogjort förde olika brukensförutsättningar, och detta har även andra ledamöter gjort. Därför skall jaginte upprepa det . Utskottet skriver: "Utskottet vill understryka attföretaget"" - "'i samråd med de anställda börgöra en översyn av nu gällande planer och undersöka möjligheterna till fortsattdrift vid hotade enheter." Vilken fantastisk prestation av utskottets borgerligaledamöter! Hur tror ni att de över 1 000 direkt berörda vid nämnda brukuppfattar denna skrivning? De har i månader samrått för döva öron, de harutarbetat gedigna alternativ som klart visar att driften kan fortsätta ochdessutom ge vinst, alternativ som när det exempelvis gäller Emsfors också har verifieratsav vissa banker och STU. På vilket sätt tror ni i näringsutskottet att dennamesiga skrivning skall få effekt så att nedläggningarna förhindras? Det handlarnämligen inte om någonting annat än mesiga skrivningar. Hur kan ni behandla deanställdii vid de nämnda bruken pä ett sådant sätt som ni nu gör medutskottsskrivningen? Ni har tagit del av de anställdas redovisning och derasförslag till lösningar. är besatta av en enda tanke, och det äratt bruken skall läggas ner. De vet exempelvis att det finns en seriös köparesom bjudit en realistisk summa pengar för Emsfors Bruk. Men trissat upp priset till oanade höjder. Varför ett sådant agerande? Ombruket är så dåligt, varför då inte ta chansen att bli av med det hela till enhyfsad summa pengar? Jag kan inte dra någon annan slutsats än att SödraSkogsägarna är väl medvetna om att bruket haren framtid - och det har också deandra bruken. Det gäller att till varje pris förhindra en sådan bevisföring,och därför skall inte bruket säljas. Jag har i stor utsträckning uppehållit migvid . Jag vill understryka att det finns liknande problem inom NCB, Vänerskog och de helt privata skogsbolagen. PLM har t. ex. lagt ner ett återvinningsbruk i , och man håller på att halvera återvinningsbru- 243 Nf 147 ket Forsa utanför . Tisdagenden ad finns kvar niirvi skiill diskuterii skogsindustrins friimtid? 20 mai1980 -lag v'" upprepa att det endareiilisliskii iilterniitivet just nu iir iitt stoppii iilki beslutadeoch planerade nedliiggningiir tills iillii beriirdii fått siigii sin mening Skossindustrin, '-"i regeringens skogsindustriproposition, om skogsindustrins friiintida ni, rn utformning. De borgerligariksdagslediimöterna från Kiilniiir och som lovademänniskorna på de nedliiggningshotiide orternii iitt göm iillt för att räddabruken har en chans iilt visii iitt de är ärligii, [Det innebiir iitt niskall rösta för reserviitionerna I och 2, I anniit fall sviker ni deiinstiilldii som riskerar att mista sina jobb, ni sviker de berördii orternaoch iniiiiniskornii som skall fortsätta iitt leva och existera dar, skall inte iin en gång försökii kryptiundiin sitt ansviir, Jiig har ännu inte hört vad har föruppfiittning, I lon har också, som bekant, varit mycket aktiv och lovat iittstiillii , har jag inga större förhoppningiir om, Hiinsstiillningstiigandc kan bara bli det han redan nu bestämt sig för. Jag skall något berörti motion 1542, Under åratiil hiirLjusdals kommun varit utsatt tören stiindig befolkningsminskning, Dettii av denanledningen att det varit svårt att få bl, ii, industrijobb i kommunen. Ett avde största och betydelsefullaste företagen i kommunen iir stiitliga LjusdillsTrä, pågår diskussioner om iitt mer eller mindre hiilveriiiirbetsstyrkiin vid detta företag, , som Trä sorteriir under, harfattat ett sådiint beslut. En av orsakerna till en sådan åtgärd är vissafiniinsiclla problem siiint iitt någon produkt inte för tillfiillet är så attsiiga iittraktiv på marknaden. För att tillfälliga problem finns kan intelösningen viirii att iivvccklii verksamheten vid detta företiig. Företaget hiirviid jiig förstår, och dettii hiir iiven de fackliga organisationerna visiit.stora möjligheter iitt utvecklas. Men för att så skall ske måste under en visstid kiipital tillföras. Jag har i inotioiien också föreslagit att man skallundersöka möjligheterna irtt fii till stånd en sammanslagning av nämnda företagmed det halvkoinmuniilii Österniis Såg, En sådan åtgärd skulle ha mängafördelar. Det giiller inte minst räviirusidiin och möjligheterna att utvecklanya produkter. siiger utskottet iitt en sådan eventuell sammanslagningarupptill berörda företiig iitt tii initiiitiv till. Jag tycker nog inte attdetta är riktigt. Var kommer de iinställda in i bilden? Är de ointressanta? Nogmåste väl regering och riksdiig hii ett stort iinsviir i sammanhanget. Dethandlar ju fiiktiskt om titt ett statligt företiig tiinker halveraarbetsstyrkan. Detta kommer att få svåra konsekvenser för en hel kommun. Om numina försliig inte kan accepteras så vill jag fråga vilkii förslag utskottethar för att förhindra den utveckling som ar på gång för Trä, I motion 1979/80:968 av sociiildemokriiter iKronobergs och föreslås att inga nedläggningar får ske förrän en strukturplanfiir hela landets skogsnäring utarbetiits. Vi kriiver iitt sysselsättningen vidbruken 244 i räddas och attnedliiggningshoten undiinröjs. Det är inte rimligt att en till synes helt pliinlös ochpiinikiirtad nedliiggning Nr 147 av industrier inom får verkställas. Det minsta man kan den begära är att ett fullgott utredningsmateriiil ligger till grund föreventuella 20 tnaj 1980 beslut om förändringar eller nedläggningar iiv driften vid industrierna, De nu aktuella nedläggningsbesluten gäller Delary.Strömsnäsbruk. Skogsindustrin, Fridafors och sulfitfiibriken i ,Tidigiire har flerii industrier i liinet ni. m. drabbats av nedläggningar, ochännu har inte alla anställda vid dessii arbetsplatser kunnat beredas nyaarbeten, trots att har gått sediin nedläggningarna skett. De nuaktuelhi nedläggningshotiide fiiretagen har det gemensamt att allii ligger iorter som är helt dominerade av Södrii Skogsägarnas industrier. Många av deanställdii har arbetiit helii sitt produktiva liv i dessa fabriker. De kännernu stor oro för sig själva och för sina anförvanter Servicen hotiis. och kanskehela sainhällets framtid sätts på spel när fabriken liiggs ned . Den främsta orsaken till besluten att så snabbt lägga neddriften vid dessa fabriker har angetts vara råvarubristen i länet. Detta motivkan vi socialdemokrater inte godkänna, I har under många åravverkningen ej motsviirat tillväxten. Vi haren dokumenterad underavverkning ilänet i storleksordningen 1 miljon skogskubikmeter . Det är alltså intebrist på råvara sorn är problemet - det är brist på vilja hos vissa skogsägareatt avverka i tillräcklig omfattning som hotar sysselsättningen vid bruken, I stor omfattning används returpapper i produktionen,framför allt i Fridafors, Detta minskar också behovet av vedråvara. Nyarniljövänliga produkter tillverkas vid bruken, och många bedömare anser attdessa produkter kan ge lönsamhet . De fackliga organisationerna har lagt ned ett imponerandearbete för att rädda bruken-sina arbetsplatser och de samhällen som de leveroch verkar i. Ingenting har hjälpt. Företaget är orubbligt i sinanedläggningsbeslut. ställer de anställda vid dessa bruk sitt hopp tillriksdagsbehandlingen av frågan om skogsindustrin. Staten, som äger avaktierna i , borde känna ett stort ansvar för verksamheten.Riksdagen beslöt att eventuella nedläggningar eller driftförändringarskulle ske under socialt acceptabla former. Vad som håller på att ske kaninte iinses falla inom ramen för beslut. Att nu mycket sniibbt, utanplanering, utan hänsyn till kommuner och anställda verkställa nedläggningiirvid tidigare nämnda bruk vittnar snarare om brist på socialt ansvar. Enligt minmening åsidosätter tidigare fattade beslut. Jag har tidigare ställt krav på - ochjag upprepar det kravet - långsiktig planering, fortlöpande information ochdessutom aktiva insatser för alternativa sysselsättningar. Skogsindustrin ärden helt dominerande på berörda orter. Desto större anledning finns det attresa dessa starka krav. Vid besök i länet har industriministern uttalat attregionalpolitiska åtgärder kan övervägas. Det är helt nödvändigt för samtliga berörda orter. Nr 147 som lever i oro för framtiden.Jag hoppas att industriministern infriar Tisdaeenden dessa löften till samtliga de härorterna. 20 mai1980 ' sociiildemokrater har starktengagerat oss i de skogspolitiskii frågornii i Vi har en skogspolitisk arbetsgrupp inom partidistriktet med förre Skossindustriit industriministern ordförande, diir vi mycket seriöst ,11 pi penetrerar frågorna om skogensframtid i länet. har också visat ett intresse för dessa frågor. Vivet att länsorganisation i skrivelse till industriministern har kriivtsnabba åtgärder, åtgärder som ger ett rådrum . Detta överensstämmerrned vad i vårt län beslutat. Ett rådrum behövs för att man underden tiden skall kunna utvärdera de nya produkter sorn tillverkas och kunnavidta riktiga åtgärder. länsorganisation säger sig vilja ha sådanaåtgärder som facket ställer sig bakom. I så fall är det precis vad också visocialdemokrater vill. Vi vill att sådana åtgärder vidtas från sidaoch från Södra Skogsägarnas sida som facket kräver. I skrivelsen tillindustriministern ställer man krav på åtgärder för fortsatt tryggad sysselsättningvid samtliga bruk i länet. Det gäller alltså Delary. , Fridaforsoch sulfitfabriken i , Man säger att efter de här två åren av planeringskall huvuddelen av nuvarande arbetstillfällen finnas kvar inorn skogsindustrini länet. Vi har hört centerledamöter, och då främst RuneGustavsson, vid besök i och samt på andra orter sägaatt man skall giira allt man kan för att rädda sysselsättningen. Vi har ocksåhört säga från talarstolen att vi måste se till attsysselsättningen riiddiis. Han beklagade att industriministern inte var ikammaren och lyssnade till debatten. För att inte bli beskyllda för att säga ensak hemma i länet och en annan här i kan jag inte förstå annat än attRune och bör stödja i varje fall densocialdemokratiska reservationen nr 1, I denna säger vi att inga nedläggningarfår ske. Vi vill att skall besluta - jag hoppas att den koinmer attgöra det - att några nedläggningar inte får ske. inte ens de som är planeradeoch så gott som beslutade av , Om ni ställer er bakom socialdemokraternas förslag, kommervi att få det rådrum som behövs. Då kommer det att bli möjligt för de samhällensorn det här gäller att leva vidare. Att följa utskottets förslag är till intetförpliktande. Om det bifalles försvinner förmodligen dessa arbetstillfällen , Då har ni inte infriat de löften som ni gett vid besökute på orterna och. vid uppvaktningar här pä , till arbetare ochtjänstemän vid dessa bruk. Om förslaget bifalles. ges det rådrum för enplanering av arbetet som är nödvändigt, och då får vi också möjlighet attutvärdera de nya produkter som vi anser vara så värdefulla och sorn vi harsådan tilltro till och som tillverkas inte bara i Fridafors utan även vid deandra bruken, sade i sitt inlägg att skogsägarna måste fåkänna en framtidstro. Därför skall man inte besluta att avverkningsbar skogskall avverkas - det vore att göra intrång på skogsägarnas rättigheter. 246 tycker , kan det vararimligt att också löntagarna på dessa orter fårkänna deniiii framtidstro? Många av dem har iirbetat helii sitt liv vid Nr 147 dessa brukoch plikttroget skött jobbet. Ägarna har dokumenterat att den frånvaronfrån arbetet är mycket liten. Man har känt ett utomordentligt ansvar försitt arbete. Då är det väl rimligt att också löntagarna får känna den framtidstrosom ägarna tillåts känna. Den uppfattningen delar jag också, och Skossindustrin den står inte i motsats till vår strävan efter en avverkning somgör det möjligt p, i att upprätthålla sysselsättningen vid fabrikerna, säger vidare beträffande strukturplanen attytterligare företag kommer att läggas ned innan en sådan är klar. Då frågar mansig oroligt: Vilken planering håller man sig egentligen med i den storakoncernen , när en planering för framtiden ovillkorligeninnebär, som säger, att ytterligare företag läggs ned undertiden? Jag ber att få yrka bifall till samtliga s-reservationer, Idetta anförande instämde och (båda s). RUNEGUSTAVSSON (c) replik: Både och jag har varit med påett stort möte i Fridafors, och vi har diskuterat såväl med företagsledningensom med de anställda, har liksom jag fått beskedet att vad sombehövs för att driften skall kunna fortsätta ytterligare är pengar. Man löser icke problemen i Fridafors eller i Strömsnäs ochman räddar inga jobb genom att, som gör, bara hänvi.sa till vadsorn sägs i socialdemokraternas reservation nr 1, nämligen att man inte fårlägga ned några företag förrän man gjort upp en plan. Vad som behövs iFridafors är ett tillskott av kapital. Det är rätt märkligt att , fl, socialdemokrater kan göra en så stor sak av två rader i en reservationsom i stort sett inte innehåller något utöver vad utskottet skriver. Utskottet skriver så här: ""Utskottet villunderstryka att företaget i samråd med de anställda bör göra en översyn av nugällande planer och undersöka möjligheterna till fortsatt drift vid hotadeenheter. Resultatet av detta arbete bör ligga till grund för fortsatta beslut ifrågan," Helt naturligt: man skall göra denna översyn, och denskall ligga till grund för det fortsatta arbetet. Vad skriver socialdemokraterna om denna översyn i sinreservation? Jo, där står: "Resultatet av detta arbete bör avvaktas innanytterligare beslut om nedläggningar fattas. I avvaktan på denna översyn börinte heller de redan beslutade nedläggningarna av Emsfors, . Strömsnäs.Delary och Fridafors bruk samt sulfitfabrik verkställas." Ni har räknat upp namnen på företagen, medan utskottet hartalat om hotade enheter. Det är den stora skillnaden. Jag kan se de anställda i Fridafors i ögonen på samma sättsom . Jag har följt upp de löften vi har gett lika bra som hanhargjort. Skall vi hjälpas åt. som de anställda i Fridafors hoppas, är detfråga om att få fram åtgärder, inte om att bedriva ett ordrytteri iutskottsbetänkandet. Nr 147 () replik; Tisdagenden Herr talman! tog isitt inliigg upp bl. 20 mai1980 att den är ett stort problem är ossju välbekiint. Emellertid riicker tillväxten i de sydsvenska skogarna inte till av den förädlingsindustriellii Skogsindustrin, kapaciteten, och därför är-jagupprepiir det -förslaget om avverkningsplikt ni, in, ett slag i luften. Vi måste istället anpassa föriidlingsindustrin så att den motsvarartillväxten i vårii skogar. Inom Södra Skogsägarnas verksamhetsområde sker redanavverkniiigiir som motsvarar tillväxten. En del skogsägiire har hållit igen;skälen kan varii många. Andra har däremot överavverkat och minskiit sittvirkesförråd; det är också väl bekant. Att avverka mer an tillväxten innebär påsikt en skövling av skogen. avverkas i genomsnitt den tillviixt som finnsinom Siidrii Skogsägarnas verksamhetsområde. Jag fick en färsk siffra, som visiir attleveranserna av virke från medlemmarna den I augusti1979-den har ökat . Det tycker jag säger en hel del om attdet finns aktivitet ute bland skogsägarna för att i möjligaste mån kliira avvirkesförsörjningssituationen. Närdetsedangäller nedläggning av företag är det väl ingensom harsagt att de anställda inte hargjort sina insatser. Jag tycker att dehargjort väldigt finii insatser, och det har jag själv varit i tillfälle attkonstatera vid besök i och vid Strömsnäs Bruk. vet vi attläget är sådant att i avtalet med staten har fått sigförelagt att driften måste ske efter företagsekonomiska principer. Jag hartidigare kompletteriit detta, och jag frågar nu: Vill socialdemokraternaspringa ifrån detta? Är ni beredda att ta de ekonomiska konsekvenserna av ettsådant beslut? () replik; Vi konstaterar bara från vår sidii att iKronobergs län hiir vi - orn vi bortser rnedstormfällning - haft en underawerkning av skog. Det hänger i riitt storutsträckning samman rned ägarstrukturen i vårt län. Men det är ett faktum, ochvid det tillfället då Södra Skogsägarnas direktör var här i ochträffade oss riksdagsmän från berörda län, så medgav han ju att detta varriktigt och att det finns ett ganska stort virkesförråd som är avverkningsbartmen som inte avverkas. Det är detta vi tycker är orimligt. Och de som intemedverkar till att förse sina egna industrier med vedråvara, medverkar ju pådet sättet också till att undanröja sysselsättningstillfällena för sinaanställda. Till vill jag säga. att om han menarnågonting med sitt uttalande att här måste orter räddas, här måste sysselsättningstillfällen räddas, sä kandet väl inte kosta merpengar när jag säger det. Det är bara det att om fattar beslut i denna riktning genom att bifalla reservation 1 vid betänkande 47 - och jag hoppas att kan medverka till det, och gärna också - är det fastlagt att då blir det inga nedläggningar. Det är det som är skillnaden mellan reservationen och 248 utskottsmajoritetens skrivning. Och om tycker att det inte iir någonskilliiiid härvidlag Nr 147 skulle jiig viljii vädja till honom iitt - iså fiill slipper han också rodiiii litet niir den han träffarväljarnii i - för siikerhcls skull rösta för Då garanteriir jag iitt det inte finns och ingen kiin beskyllii o.ss fiir att vi inte statt för vad vi Skossindustrin har sagt, , , Vi har i olika sammanhang givit uttryck åt vår oro fördessii orter, som är sa utsiitta. Det finns all anledning att i hiindlingvisii. genom iitt röstii för reservationen, att vi också menar någonting. Dåfår vi det rådrum som är viktigt - då får vi möjligheter till den pliineringsom orgiinisationer i i skrivelse tillindustriministern krävt. Och jag förmodar att länsorgan inte skriversådiint hiir utiin att talii med sina riksdiigsmän, och i vart fall inte utanatt tala med dem som sitter i det näringsutskott som skall behandla frågorna,så ni måste väl hii viirit medvetna om viid iiiiin har skrivit. () replik: Jag har inte bestritt att ochövriga socialdemokrater har engagerat sig i dessii frågor. Det är inte det vidiskuterar, utan frågan gäller om det är någon skillnad melliin reservationenoch utskottsmajoritetens skrivning. Det som orgiinisationer iKronobergs län skrivit till om är just de tankegångar som finns iutskottsmajoritetens skrivning. , jag tror iitt det blir socialdemokriiterna som kommer att rodna, när ni i skiillförkliirii varför ni skulle hänga på en reservation hiir som inte innehållernågonting egentligen. Sedan ärdet ändock så. , att ni hiir ireservationen inte begärt några extra pengar, utan det enda ni skriver är attnågra nedläggningsbeslut skall inte fattas förrän man hiir gjort den häröversynen. Och detta finns ju även utsagt i utskottsinajoritetens skrivning,diir det kliirt siiges iitt företiiget och de anställda geinensamt skall göraen översyn av nedläggningspliinernii. Det är detta som finns skrivet. Nej, , skall vi klara det här måste vi fåfram pengar. Och jag menar att här måste regeringen - industriininistern såsomansvarig både för regionalpolitiken och för statens delägande - viira med ochhjiilpii till, så iitt företagen kan arbeta vidare och få det rådrum sombehövs, () replik: 1 den skrivelse som organisationer ilänet har skickat till industriministern står det: