prot · G309159 · 1979-12-31 00:00:00 — Ett självklart krav borde vara atter'sätlningsjobb skall finnas innan de aktuella fabrikerna läggs ner. Eftersomersättningsjobb fortfarande saknas för ca 450 sömmerskor, bör industriministernfortsätta att söka ersättningsjobb för dessa. Tills detta har skelt rnåsteproduktionen fortsätta vid de nedläggningshotade fabrikerna, och jag frågar: Ärindustriministern beredd att vidta de erforderliga åtgärderna, eller stöderindustriministern i dess utrensning av tekoproduktionen iNorrland? ULLAORRING (fp); Jag ber atl få tacka industriministern försvaret. Men jag konstaterar också att industriministern inte liimnar någotkonkret svar på min fråga om åtgärder för att klara den fortsatta driften vidkonfektionsfabriken i . Det är en synnerligen prekär situation för tekobranschen iVästerbotten. Industriministern måste lägga ner all kraft för att lösa den.Västerbottens inland har kanske mer än något annat område fått känna av denihållande lågkonjunkturen och följderna därav med tillbakiigång och avvecklinginom flera industrisektorer. Min fråga gällde Trivab i , somsysselsätter ett 45-tal anställda. Delta är ett betydande antal människor fören inlandskommun. har beslutat att målet för tekopolitiken skallvara en i allt väsentligt bibehållen produktionsvolym. Totalt har ju ocksåproduktionen faktiskt ökat . Trots detta skall enligtföretagsledningen för Eiser. som sitter utanför länet, verksamheten i Lyckseleläggas ner. nås vi dessutom via radion av chockbeskedet att alltekoindustri i skall bort. Vi i kan inte acceptera detta förhållande.Här har stora pengar, nu milj. kr., salsats av statsmakterna förregional verksamhet bl. a. i . Har verkligen viljan funnits frånEiserfö- 4 protokoll 1979/80:158-159 Nr 159 retaget att driva verksamhet iNorrland? Vad kan statsmakterna göra, och Måndagenden ''tf finns solidariteten inomtekoindustrin för vårt län, ? 2 juni1980 Företagsledningen påstår altLyckseleenheten visar dålig lönsamhet, ett påstående som måste bemötas, vilket även facket gjort. Omtekoindustrin målsättningen att tekoverksamheten i skall läggasner, så har man / handlat därefter, I fråga ornLyckseleenheten har man inte visat intresse att driva verksamheten rationellt.Så har I, ex, saknats en för uppgiften utbildadarbetsledning, Trivab i tillverkar sjukhuskläder. iVästerbotten har lagt ut order på bl, a, 24 000 rockar, enligt uppgift på 1,8milj, kr,, för tillverkning i , Företaget har inte kunnateffektuera denna order. Även andra landsting har gjorl beställningar hosfabriken i , Det finns sålunda en god efterfrågan på företagetsprodukter. Riksdag och regering har ställt särskilda medel tillförfogande för att dels ; utveckla ett alternativ till nuvarande produktion,dels alt hålla i gång fabrikerna i , Anser industriministernverkligen att företaget har handlat med det ansvar som riksdag och regeringfastlagt? Jag anser det inte! Många med mig talar om skandal. tycker att ansvariga instanser,inkl, statsmakterna, har tagit för lätt på den uppgiften därför att det ihuvudsak rör sig om kvinnlig arbetskraft. Jag vill betona att detta är heltfel. Den som sysslar med regionalpolitik vet tvärtom attsysselsättningssituationen för kvinnlig arbetskraft i inland är sådanatt allt som kan göras för att lätta situationen måste göras. Det är ettangeläget r-egionalpolitiskt krav. Men när man då slår vakt om de sysselsättningstillfällen sornfinns och intensifierar ansträngningarna att hitta nya, måsle deansträngningarna i inland, som i alla andra delar av landet, inriktaspå att skapa sådan sysselsättning där man har chans att erbjuda trygghet ianställningen, Inorn tekoindustrin är problemen dess värre stora. Dettagäller speciellt Norrlandsanläggningarna, som egentligen inte har fått någonreell chans att växa in i sin roll. De har visat en låg produktivitet och storaförluster. Detta gäller dess värre Lyekseleiinläggningen, och det måslerimligen liiggas som underlag för bedömningen av fortsatt verksamhet. Det har inte funnits möjligheter för Eiser att drivaverksamheten vidare, helt enkelt därför att det i så fall skulle gå ut överandra enheter inom koncernen som också måste tänka på sysselsättningen, menenheter som visar bättre produktionsresultat. Därför har ansträngningarna fåttinriktas på att söka alternativ produktion. De ansträngningarna måsteintensifieras och bedrivas så att man kan erbjuda ett växande antal kvinnorfrån Trivabfab-riken sysselsättning i en alternativ produktion. (vpk): Jag ställde en direkt fråga, omindustriministern stöder 50 Statsföretags planer på att alltekoindustri skall bort i . Om alternativ produktion och annanersättningssysselsältning slår det i Nr 159 svaret: "Min förhoppning är att detta skall leda till att nyaarbetstillfällen kan den skapas i "', alltså i anslutning till Trivab. Men om mannu ser att det är 450 sömmerskor sorn inte fått ersättnings- jobbhittills, så måste det ju vara väldigt små förhoppningar om atl det skall Oin tekoindustrin gå att ordna jobb för dessa nya, ,' Det vore väl ett sätt att skapa tilltro till att man skallskaffa ersättningsjobb, om man först skaffade ersättningsjobb för dessa 450sömmerskor. Då skulle man bevisa atl det går att skapa ersättningsjobb. Det skulle vara bra att få höra här orn industriministernär överens med Statsföretag i det här fallet, eller om han an,seratt detfortfiirande skall finnas tekoproduktion i enligt vad som sades iproposition 1979/80:79, Industriministern svarade inte på frågan omansvaret när det gäller Statsföretag, Enligt uppgift har niiin utökat antaletanställda i , Hur rimmar det med alt man lägger ner verksamheten iLycksele? Jag påpekade i mitt anförande att det finns order utlagdaför tillverkning i , Man har alltså order, men man tar inte vara pädetta och man vill inte göra den tillverkningen i , Det enda företag som tillverkar sjukhuskläder iNorrland är detta förelag i , Är det ur försörjnings- ochberedskapssynpunkt rimligt att Lyekseleföretaget läggs ner? har etl enda regionsjukhus, i , Hur klararman där försörjningen med sjukhuskläder, om det skulle uppstå enkrissituiition? På frågan från om jag stöder deuttalade strävandena frän Statsföretag att upphöra med all tekoproduktion iNorrland, vill jag säga att det inte är det som jag tar ställning till. Jagtycker självfallet att det skulle finnas tekoproduktion i , men frågangäller om de befintliga enheterna har en chans att överleva med hänsyn till dennuvarande produktionsinriktningen, lill marknadsförutsättningarna och lill denproduktivitet sorn dessa enheter har. Jag kan inte påstå att Statsföretag genomde dispositioner som görs bryter mot det uppdrag man har givit Eiser, Dessutom är det angeläget för de norrländska bygderna attfå sysselsättning i branscher där lönsamhet kan uppnås och därmed långsiktigtrygghet erbjudas förde anställda, och det erbjuder dess värre intetekoindustrin f, n. Det är därför jag tycker att de ansträngningar som görs föratt inorn andra branscher skaffa ersättningsarbeten för de 450 sömmerskornamåste intensifieras, och de ansvariga företagen måsle då lägga ned all den mödade kan för att rned framgång genomföra detta. Om arbetsmarknaden i kommun JOHNANDERSSON (vpk); Jag hörde vidare ett märkligt uttalande av denneverkställande direktör i ekoutsändningen i radio . Han sade att fabriken iNorsjö tyvärr var för liten för att kunna göras lönsam - det är bara tioanställda. Och förut var fabriken alltså för stor för att kunna bli lönsam. Delresonemanget går inte på något vis ihop. Det är klart all vi kan vara överens om att man måste setill att skapa jobb på lång sikt, inte tillfälliga sådana. Men vad som ärviktigt i detta sammanhang är atl man bör försöka skaffa ersättningsjobb isamma takt som man avvecklar de nuvarande. Då kvarstår problemet att manhittills inte har lyckats lösa arbetssituationen för 450 sömmerskor. Kan vi dåha så stora förhoppningar om att man skall klara arbetssituationen för deknappt 200 som återstår ? Ett sätt att visa den goda viljan skulle enligtmin niening vara att innan man fortsätter nedläggningen lösa detta problem. Induslriministern säger atl det är viktigt kan uppnå lönsamhet inom tekoföretaget . Men jag sade i mitt tidigareinlägg hiir att man från företagsledningens sida inte har haft denmålsättningen. Man har haft målsättningen att lägga ned verksamheten och attinte tillsätta arbetsledare som klarar driften av företaget, oeh man förserinte heller verksamheten med de nödvändiga maskinerna. Och kan inte dettaföretag bli lönsamt. Därför måste man från ansvarigt håll, dvs. regeringen ochindustriministern, gå in hårt mot förelagsledningen för att påverka dem attdriva företaget så att det blir lönsamt. En nedläggning utanersättuingssys-selsättning motverkar klart de regionalpolitiska strävandena ochåterför dessutom förhållandena till den tidigare situationen med fåsysselsättningstillfällen för kvinnorna i . Överläggningen var härmed avslutad. §9 Om arbetsmarknaden i kommun Industriministern erhöll ordet för att besvaraArne () anmälda interpellation. 1979/80:177. tillarbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministernom regeringen avser vidta några åtgärder för alt trygga de inångauppsägnings-hotade arbetstillfällena i kommun och om regeringen tänkermedverka med särskilda åtgärder till att den höga arbetslösheten i komnumennedbringas. Interpellationen har överlämnats till rnig för besvarande. Sorn framhåller är problemen stora i Norsjökommun och då särskilt i , där flera företag nu kommit i akuta svårigheter.När det gäller de tre industriföretagen som nämns i interpellationen ärsituationen näs sannolikt en lösningsorn innebär en rekonstruktion av företaget och att i stort nuvarandesysselsättning kan bibehållas vid företagets anläggningar i .Norsjö ochLycksele kommuner. Vad beträffar AB Betong-Sänder har - enligt vad jagerfarit från konkursförvaltaren - inkommit anbud som pekar i riktning rnot även där skall kunna få en lösning innebärande atl sysselsättningen i storutsträckning skall kunna bevaras. f. n. en ansökning om lokaliseringsstöd hos ()för prövning. i har tillstyrkt ansökningen.Beslut kan väntas . När det gäller fråga om åtgärder för attnedbringa den höga arbetslösheten i kommunen vill jag erinra om detregionalpolitiska beslut som fattade (prop. 1978/79:112,AU 23. rskr 435). Det innebar bl. a. en kraftig uppräkning av detregionalpolitiska stödet till de kommuner som har en besvärligsysselsättningssituation. är inplacerat i stödområde 5, vilket innebärmöjligheter till investeringsstöd och sysselsättningsstöd i betydandeomfattning vid utbyggnader och nyetableringar. beslutade samtidigtförstärka stödet till insatser i glesbygden. För någon vecka sedan beslutaderiksdagen om en ytterligare uppräkning av detta stöd (prop. 1979/80:100 bil.17, AU 23, rskr 361). För att stödmöjligheterna skall kunna utnyttjas krävsemellertid ett aktivt arbete i länen och kommunerna för att ta fram idéer ochprojekt. Det arbete som utvecklingsfonderna och länsstyrelserna gör i dettaavseende är av största betydelse. Det ökade statliga stödet till dessa organunder är ett uttryck för den vikt regeringen lägger vid dettaarbete. I detta sammanhang vill jag också peka på det regionalautvecklingsbolag som beslutats om för . Dessa förstärkningar av de regionalpolitiska instrumentenbör enligt min mening öka möjligheterna att stärka sysselsättningen i Norsjökommun liksom i länet som helhet. Om arbetsmarknaden i kommun LILLYHANSSON (s): I frånvaro har jag åtagit mig att ta emotsvaret på interpellationen. för vilket jag ber att få tacka induslriministern.Inom parentes kan jag väl också medge att det här svaret är betydligtpositivare än det jag fick på min fråga . Sysselsättningssituationen i kommun ärutomordentligt allvarlig. Arbetslösheten är , och då är inte de 243personer som varslats om avsked inräknade. Skulle lagda varsel verkställas,uppgår arbetslösheten till katastrofala , att jämföra med arbetslösheten iriket som är . Den ort som drabbats hårdast är , där hälften avsamhällets arbetstillfällen försvinner om varslen träder i kraft. Adakbygden ärgenom den nedlagda gruvindustrin i ett akut behov av ersättningsindustrier, ochomkring upphör med sin verksamhet i . Om arbetsmarknaden i kommun Trots attviss ersättningsindustri har tillskapats kvarstår faktum all 34 personerfriställs, om inte alternativ sysselsättning kan ordnas. Eftersomarbetslösheten bland kvinnor redan är hög i kommunen, blir läget ytterligareförsämrat. Detta tillsammans med varslen på Trivab i och konkursen vidSittex, problemen vid Nordkonfektion i och NCB i plus enrad problem som vi vet kommer att uppstå vid andra företag gör nog attindustriministern inser att är ett län med stora problem som måstelösas. Jag är glad över att industriministern ser en snar lösningför Gunbo Fabriker, vilket är positivt för och . Den lösning somherr Äsling tydligen syftar på innebär dock. efter vad jag erfarit, att enheteni försvinner oeh därmed sysselsättning för 15 personer. Jag villfråga om det är så. Avsikten var ju att 28 personer vid Gunbo skulle arbeta iBastuträsk. Det har lagts fram förslag också pä en annan lösning - jag sittermed i utvecklingsfondens styrelse och har kunnat följa ärendet. Huvudsaken ärdock att verksamheten kan fortsätta. Alt det nu blir en positiv lösning också för Betong-Sänderser jag som utomordentligt viktigt, för det är största arbetsplats.Jag hoppas verkligen att de informationer industriministern fått håller ändafram. När del gäller AB tar jag för givet attindustriministern aktivt verkar för att prövningen om lokaliseringsstöd får enpositiv bedömning. Den produktion som bedrivits och som bedrivs vid Holmlundshar. såvitt jag vet, inte inverkat menligt på konkurrerande företag och börrimligen inte påverka lokaliseringsansökan. Sedan hoppas jag verkligen att denlokaliseringsansökan som ligger inne beviljas nu . Uppe vidHolmlunds väntar man verkligen pä svaret. Det finns, fru talman, en fråga i interpellationen somindustriministern inle berörde i sitt svar men som jag anser väsentlig,nämligen det planerade avloppsreningsverket i . harbeslutat att får bevilja högre statsbidrag tillreningsverk inom Vindel-älvsområdet där kommun ingår. Det harnaturvårdsverket också gjort. har omprioriteratbidragsverksamheten så, att det högre bidraget inte ges till reningsverket iBastuträsk. Jag kan inte finna att detta överensstämmer rned beslutoch de bestämmelser som finns. Visserligen har regeringen minskat medlen tillnaturvårdsverket för detta ändamål, vilket jag anser olyckligt, menbestämmelserna om hur man skall få högre bidrag och vilka som skall få har,såvitt jag kunnat se, inte förändrats. Jag vill gärna att industriministern gerbesked även i denna fråga, eftersom det har betydelse för byggarbetarkären. är läget prekärt i kommun. Vad industriministernsade om utvecklingsfondens, kommunernas, och det nya utvecklingsbolagetsbetydelse för länet är riktigt och mycket bra. Arbetet där har haft storbetydelse för bevarandet av sysselsättningen i länet, men det är ju mera pålång sikt som man kan lösa problemen i länet som helhet genom åtgärder fråndessa håll. När det gäller inlandskommunen . som har drabbats mycket hårtpå grund av t, ex, nedläggandet av gruvorna i . Jag hoppas verkligen att industriministern -som harmöjlighet att påverka - med all kraft stöder den begäran om stöd och bidrag somkommer, detta med tanke på de svårigheter som ändå finns i hela länet, I detta anförande instämde (), (vpk): Industriministern och jag har juhaft många tillfällen att diskutera olika frågor här i kammaren. För det mestahandlar det ju om problem, och det är kanske också naturligt - det brukar jusägas att hälsan tiger still. I sitt svar medger industriministern att problemen iNorsjö kommun är stora. Eftersom industriministern och tydligen äröverens om detta, får det väl anses som dokumenterat, varför jag inte har någonanledning att närmare gå in på saken. Jag avser emellertid att göra någrakommentarer till och anlägga några synpunkter på det lämnade svaret. Vi kan kanske vara överens om att det måste till bådekortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Då det gäller Gunbo Fabriker kan man skönja en lösning,bl. a. genom en stor satsning från kommunens sida på några . Nuär nog inte denna lösning så bra som man kan få intryck av. Helaverksamhetsdelen i faller bort, vilket betyder att 30 arbeten försvinner.Man måste komma ihåg att 250 arbeten försvann när gruvorna lades ned och attden enda ersättning man fått är dessa 30 arbetstillfällen. För betyder det10 arbetstillfällen färre, och för innebär det att man sedangruvorna lagts ned åter står vid utgångspunkten. Detta visar vidden av desatsningar som måste till. I svaret nämner industriministern inget om eventuellaåtgärder för att på litet lösa sysselsättningsproblemen i kommunen.Gruvnäringen spelar ju en stor roll i denna kommun. SGU:s verksamhet finns detgoda förutsättningar att utöka. Detta poängteras också från sidai Länsprogram 80. Likaså finns tankegångarom att tillverkning av instrumentutrustningskulle kunna förläggas till . Då det gäller gruvnäringen tycks det finnasen del planer på att utöka verksamheten. Det är angeläget att dessa åtgärdermed det snaraste kommer i gång. Om man nu kan se vissa möjligheter att skapaarbetstillfällen på lång sikt, så kvarstår ju ändå behovet av arbetstillfällennu. Från den utgångspunkten är det viktigt att de problem som tas upp iinterpellationen blir lösta. Självfallet är det stadigvarande sysselsättningsom måste skapas, men i den svåra situation som råder måste man ändåställafrågan om inte extra insatser, av typen beredskapsarbete, måstetillgripas. Jag vill därför till slut fråga industriministern om det finnsnågra funderingar åt det hållet. Om arbetsmarknaden i kommun Nr 159 Industriministern : den '' talman! konstaterar här att kommun har 7 jypij[9j() arbetslöshet. Det är ett beklagligtfaktum, och det motiverar de speciella insatser som regeringen är ber'edd att göra för atl utveckla sysselsättningenpå Om arbetsmark- orten. nåden iNorsjö ' ''" hamnat i en situationhär i kindet - och här i kammaren, skulle jag kommun ''j'' 'S'' ~ '' tyvärr inte ärmöjligt att göra den objektiva avvägning av deregionatpolitiska insatserna med hänsyn till den lokala arbetsmarknaden som manskulle önska. Del har dess värre blivit sä iitt vissa branscher och vissaregioner kräver sä stora insatser att resurserna för andra orter och bygderinte blir de önskvärda. Jag tänker närmast på varvsnäringen. sorn blir föremålför en diskussion här i karnrnaren . Denna näring kräver rnycketstora insatser, trots att den lokala arbetsmarknaden på varvsorterna är en heltannan och mycket positivare än vad som gäller i en del avVästerbottenskornmunerna, Men jag uttrycker den förhoppningen att , när vigår att falla beslut om varvspropositionen, skall ha i åtanke iitt de ökadeanspråk som reses för insatser på varvsorterna obevekligen, i denbudgelsituation där vi befinner oss, går ut över bygder som Västerbottensinland och kommuner som , De ganska extraordinära insatser som vi är beredda attgöra i fallet Gunbo och de insatser som vi hoppas skiill bli möjliga altgenomföra beträffande AB Betong-Sänder är exempel på det sätt på vilket man fårarbeta med de regionalpolitiska instrumenten i bygder av den här karaktären.Jag konstaterar med tillfredsställelse att såväl som noterat att statsmakterna här gör insatser utöver det vanliga för att säkrasysselsättningen, insatser av ett slag sorn vi f, ö, har gjort också tidigare iVästerbotten, Jag behöver bara erinra om rekonstruktionen av AB Polarvagnen,När det gäller har vi också för atl ge tillfälle tillalternativ sysselsättning -1, ex, genom det trätekniska utvecklingscentret iSkellefteå - skapat ökade möjligheler till diversifiering av näringslivet ilänet. Jag vill också peka på utvecklingsfondens ochutvecklingsbolagets stora betydelse i detta sammanhang, som ocksåvar inne på. När det gäller båda dessa företeelser har jag ju haft glädjen attlägga fram förslag till . Motivet för detta var självfallet att viregionalt skulle skapa resurser som kunde användas för att gå in och säkrasysselsättningen när den viker på en ort. På samma sätt har vi sett på fråganom länsplaneringsan-slagen. Det är speciella pengar som har tillsitt förfogande för utredningsverksamhet etc. Även här har strävan varit attregionalt skapa möjligheter till positiva insatser, Insatsernager ju denstörsta effekten närde görs så nära problemområdena som möjligt, tyckte att jag inte redovisade några långsiktiga åtgärder för att lösa arbetsmarknadsproblemen i , Men genom tillska pandet av utvecklingsfonden och utvecklingsbolaget och genom tillkomsten 56 av länsplaneringsanslaget tilllänsstyrelsens förfogande har resurser skapats för attjust möjliggöra en långsiktig utveckling av näringslivets verksamhet. När det gäller gruvverksamheten, som har spelat - ochborde spela - en betydande roll för sysselsättningen i dessa bygder, vill jagerinra om att mineralpolitiska utredningen nu har framlagt sitt slutbetänkandeoch att betänkandet nu skall ut på remiss. Det finns då anledning, såväl förremissinstanser som för andra berörda, att även ägna frågan orn mineralpolitikensregionalpolitiska betydelse en tanke. Jag kan försäkra att ävende regionalpolitiska synpunkterna kommer att tillmätas avgörande betydelse, närindustridepartementet återkommer med konkreta förslag grundade påMPU:s analys av mineralpolitiken. Vi måste skapa system som gör det möjligt attutnyttja även mindre rnineralförekomster. Dessa har ju ofta en belägenhet somgör dem speciellt intressanta från regionalpolitisk synpunkt. Om arbetsmarknaden i kommun LILLYHANSSON (s): tolkar jag industriministerns uttalande när det gällerAB Betong-Sänder oeh så, att problemen där verkligen får ensnar och positiv lösning. Jag dristar mig till att också plocka in AB HolmlundsLivsmedel i den positiva bedömningen. Vid dessa företag skapas dock inga nyaarbetstillfällen, utan det gäller här att behålla de arbetstillfällen somfinns, vilket är mycket viktigt. Jag är ganska säker på att vi beträffande skogslänen ochVästerbotten hädanefter inte kan förvänta oss att det kommer några industrierfrån andra delar av landet. Vi får i dessa län mera lita till de resurser somvi själva har och utveckla dessa. Naturtillgångar har vi ju - det gäller baraatt ta dem till vara och vidareutveckla de basresurser som finns inom länet.Gruvnäringen har nämnts i detta sammanhang. Jag är mycket glad över att industriministern på förslagfrån oss socialdemokrater - äras den som äras bör - lade fram ett förslag ominrättande av en utvecklingsfond i , Jag fick inte svar på min fråga beträffande reningsverketi som inte tänker ge förhöjt statsbidrag till,eftersom har tolkat om bestämmelserna. Denna fråga liggerkanske inte på bord, men jag hoppas att ni i samordningskansliethar diskuterat också denna fråga i interpellationen. Jag vore därför tacksam omjag kunde fä en tolkning av det besked som har gett. Verkettänker alltså inte ge förhöjt statsbidrag för reningsverket i , delsmot bakgrund av att man från regeringens sida har sänkt anslagen tillnaturvårdsverket, dels därför att verket skall prioritera de kommuner somskickar ut sitt avlopp i . Det gör inte , utan dess avloppgår ut i . Men kan man tolka bestämmelserna på det sättet, när ändåNorsjö kommun ingår i ett stödområde där de här bestämmelserna om förhöjtstatsbidrag gäller? 5 protokoll 1979/80:158-159 Om vissa instruktioner till statens representanter påförenade fabriksverkens bolagsstämmor JOHNANDERSSON (vpk): Jag har noterat både statsmakternas och kommunens satsningpå t, ex, Gunbo, Då det gäller den långsiktiga satsningen tänkte jagnärmast på gruvnäringen. Såvitt jag förstår finns det förhoppningar om enpositiv utveckling inom den näringen. Min förhoppning blir dä att del förstainitiativet skall tas just för gruvnäringen, så att arbetet där kankomma i gång så fort som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Om vissa instruktioner till statens representanter påförenade fabriksverkens bolagsstämmor