prot · G30999 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är helt rikligt att del är Linjeflyg som harkoncession och alt vi har ett trafikavtal med Linjeflyg för den här linjen.Under den tid som avtalet har fungerat har Linjeflyg skaffat underleverantörer- först , som sedermera har ändrat namn - och del har förekommit ettpar pilolstrejker, som jag tror i och för sig var försvarbara. Allt delta hargjort atl flyglinjen så att säga ständigt har varit under upparbetning medkommunala medel. Vi hade också ett garantiavtal - del är ju så medLinjeflyg, alt förelaget inte sätter i gång atl flyga ulan att först ha fåttgaranti för att man i varje fall inte skall göra förluster-vilket upphörde attgälla 1973. Vi trodde då atl saken var klar. Man utökade utan några kommunalagarantier antalet flyglinjer högst väsentligt, och då var det inga som helstmörka moln. Sedan är det, som del också har sagts här, så atl det ikommunen har vidtagits åtgärder som baserar sig på flygförbindelserna. EvaWinther nämnde ett företag, och jag kan också nämna turistnäringen. Vi försökernu, inte minst sedan fått bekymmer, skaffa ny sysselsättning och skapa nylivskraft i kommunen, och del är klart atl vi då i myckel bygger på snabbaförbindelser, eftersom avstånd och övriga kommunikationer inte är någontingalt skryta med. Linjeflygskall nu lägga ner flygplatsen. Det sägs i svaret all man med olikaintressenter diskuterar en lösning och att statsrådet för sin del hoppas på atlman skall kunna fortsätta atl flyga på linjen. Jagvill säga att kommunen redan har lagt ner belopp i flygplatsen som kan ansesvara ganska betydande. Vi betalar 5,5 milj. kr. netto och svarar för allakostnader för personalen. Vi går t. o. m. så långt att vi betalar flygplatsenstelefon-och telegramkoslnader, och så betalar vi alltså även löner och socialaförmåner för all personal. Qm Linjeflyg på den här linjen kan redovisamiljonförluster, ja, då vet jag inte hur svenskt inrikesflyg skall se ul föratt vara lönsamt. Tillslut, herr statsråd, menar jag att här hjälper varken tro eller förhoppningareller böner, höll jag på att tillägga, men vi väntar på ett krafttag frånstatsmakternas sida, eftersom jag inte kan se att det går ihop att frånsamhällets sida göra satsningar i en bygd och samfidigt klippa av livsnerven. Jag vill gärna få ettkompletterande svar, om det är möjligt. OmLinjeflyg AB.s flygtrafik på vissa mindre flygplatser Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Del är kort och koncist.Och jag vill gärna tolka detta som en fördel i den här debatten. Ju kortare ettsådant svar som del som har levererats är, desto mer posifivt skall mantolka kommunikationsministerns syn på frågan. Fårjag i det sammanhanget säga - som det har sagts här av de andrafrågeställarna - att för sådana orter som berörs av de här flygförbindelsernahar flygplatserna i allra högsta grad kommit fill ur regionalpolitisk synpunkt.Det innebär atl kommunerna har satsat rätt stora pengar för att åstadkommadetta och naturligtvis hyser en tro på att det har en posifiv inverkan när detgäller kommunernas regionalpolitiska strävanden. Därför är det negafivt att mani detta skede går ut med de här uppgifterna. Jag vill säga att det sätt påvilket statsrådet själv uttalat sig för pressen i det här ärendet inte ärsärskilt sfimulerande för de människor som arbetar kommunalt med dessa frågor,t. ex. när han säger fill en lokalfidning: "Åk tåg, kramforsbor! Glöm flygfältet!" Isvaret säger statsrådet att det pågår en utredning på detta område, nämligenlufltransporlutredningen. Det skulle ha varit skäl för Linjeflygs chef i förstahand och för kommunikafionsministern i andra hand att avvaktaluftlransportutredningens synpunkter på dessa flyglinjer innan man går ut ochirriterar och oroar invånarna och kommunalmännen i de kommuner som berörs. Såsent som behandlade dessa frågor. Med anledning av mofion1978/79:1418 skrev trafikutskottet: "Eftersom inneharkoncession, därmed trafikplikl, på de berörda linjerna och då koncessionen ejhar återlämnats, förutsätter utskottet alt flygtrafiken på berörda hnjer kommeratt upprätthållas i enlighet med koncessionsvillkoren. Utskottet finner därför f.n. ingen särskild åtgärd påkallad från sida i anledning avmotionen." Om Linjeflyg A B :s flygtrafik på vissa mindre flygplatser Får jag komplettera min frågeställning tillkommunikationsministern på följande sätt - eftersom min lalelid nu är slut berjag att få återkomma med min följdfråga. Får jag först med intresse notera den lovsångtill det svenska näringslivet som sjungs från alla tänkbara parfier och bänkari dag. Om samma lovsång sjöngs när vi beslutar om t. ex. arbetsgivaravgifteroch andra pålagor på näringslivet, skulle näringslivet säkerligen kunna betalade obetydliga ökningar av flygkostnaderna som gör linjerna lönsamma. Men i dagär det viktigare att sjunga näringslivets lov - går man armkrok mednäringslivet. "Krafttag", "klargörande ","inte säga någonfing om låg" - det är vad som krävs. Vad vore enklareför mig som kommunikationsminister än alt säga: Självklart, var lugna allihop -jag skall föreslå precis de miljoner som behövs för att vi i det här landetskall få behålla trafiken på alla de orter som riksdagsmän vill alt vi skallbehålla den på. Ingenting är enklare - frågan är bara vad det kostar. Vad jag förstått har alla fyra talarna i den här debattenvarit helt och entydigt inställda på atl vi i väl kan ha ett olönsamtflygnäl och att detta skall betalas med skattemedel. Jag kan förslå deninställningen, men om det är det man avser med krafttag, så är det krafttag somdet är mycket lätt för mig att ta. Jag kan säga: Herr talman! Jag avser attföreslå all bevilja exakt det antal miljoner som Linjeflyg kräver. Riksdagsledamoten har frågat om jag ärberedd alt biträda en ansökan, om en sådan kommer. Nej, det är jagverkligen inte! Om någon sade att får vi inte statsbidrag så försvinner dettaoch jag svarade att del är självklart och atl man inte behöver varaorolig, staten skall träda in med alla medel - vad skulle jag då spela förroll? har också intresse av atl trafikenupprätthålls, eftersom man annars förlorar pengar. Kommunerna förlorar pengar omvi inte har någon trafik. Flygbolagen förlorar också en del. Vad jag skallförsöka göra är att få alla dessa intressenter atl gå samman för att pressapriserna och finna en turlista som gör det möjligt all upprätthålla den härtrafiken utan atl man behöver fillskjuta skattemedel. När de diskussionerna ärklara kan rnan ta ställning fill om det över huvud laget behövs någrastatsbidrag. Men att utlova skattebelalarmiljoner från den här talarstolen kallar jag inte för krafttag. Del kallar jag för släpphänthel som ledertill större underskott än 55 miljarder. Jag måste begära ordet, eftersomkommunikationsministern tydligen litet grand hade missuppfattat vad jag sade imitt anförande. Jag framhöll där först och främst att jag tyckte alt det varglädjande alt regeringen skulle försöka finna former för ett fortsattgenomförande av trafiken.Men jag sade också att jag utgår från att man inte kommer atl vidta någraförändringar i flygtrafiken innan dels lufttransportutredningen lagt fram sittbetänkande, dels fattat ett beslut i frågan. Anledningen fill dennainställning är att man har blivit myckel oroad över det utspel som Linjeflyggjort. Jag ställde sedan till kommunikafionsministern frågan om man är bereddalt vid denna bedömning även väga in regionalpolitiska hänsyn. Visst sjunger vi en lovsång fillnäringslivet, herr kommuni-kafionsminister. Vi är medvetna om alt näringslivet,inte minst småföretagen, är av stor betydelse för utvecklingen i olika delarav vårt land. I de intenfioner som diskuteras med Swedair ingår som enförutsättning att flygtrafiken på sträckan skall läggas nedunder , nämligen . Det är en ganska märkhgförutsättning, eftersom en sådan nedläggning skulle inträffa dådet reses som aldrig annars och när man verkligen har behov avflygmöjlighe-ler. Som påpekade är turisten ett viktigt inslagi utvecklingen av en landsdel. Linjeflyg och ett resebyråföretag har annonseraten paketresa upp till Dundret, inkluderande en veckas vistelse där med olikaaktiviteter. Avsikten är naturiigtvis att sådana resor i första hand skullekomma atl genomföras , och det föreligger anmälningar fillsådana resor. Det vore synnerligen olyckligt om en viktig del i detta paket,flygresorna, skulle inställas. Vi förutsätter all flygtrafiken, vilken överenskommelsesom än träffas, kommer alt få fortsätta. Kommunikationsministern säger nu att det låter som om viallesammans är beredda på att ha ett olönsamt flygnät. Jag vill på det svaraatt vi väl ändå måste ta hänsyn fill de regionalpolitiska mål som vi har. Vimåste alltså koppla samman frågan om lönsamheten med de regionalpolifiska målenoch försöka leva upp till dem. Om Linjeflyg AB.s flygtrafik på vissa mindre flygplatser KARL-ERIKHÄLL (s); Jag skall fill ätt börja med beröra talet omlovsånger till näringslivet. Jag sjunger för min del inte någon lovsång tillnäringslivet i , men jag slåss för dess fortsatta existens. Det ärockså vad det handlar om när det gäller den flygplats som jag har tagit upp,dvs. Jag sade i niitl tidigare anförande att har stortbehov av den flygplatsen. Jag kan nämna atl efterfrågar ca 1 000enkelresor . , ett expanderande och likaså flygberoende förelag,kommer fillsammans med en del andra företag inte att kunna fortsätta attexistera utan alt flygtrafiken pä fungerar. GällivareTryck, ett annat företag som har lyckats expandera, har ullalat att man klararverksamheten tack vare de täta flygturerna. Det är alltså fråga om att försökarädda en livsnerv i ett näringsliv som är utsatt för ganska storapåfrestningar. :s flygtrafik på vissa mindre flygplatser Mot denna bakgrund säger statsrådet atl det skulle varaett uttryck för slapphet atl lova miljoner från denna talarstol. Men om inteLinjeflyg sköter denna trafik, skall väl förhoppningsvis någon annan stå förden, och jag skulle då vilja veta vem det skall bli. På vilket sätt skallkostnaderna för detta täckas? Skall man banta ned antalet flygturer och lägganed trafiken under vissa tider av året för att på det sättet uppnå enlönsamhet? Jag menar att det är en utveckling som garanterat leder till ennedläggning av flygplatsen. Om svansen skall kuperas, skall det ske på en gång, intestyckevis. Annars förlänger man bara plågan. Har statsrådet egentligen någonförhoppning om att det ulan några som helst statliga medel skall bli möjligtatt åstadkomma ett reguljärt flyg på den linje som jag talar om? Qm det intekan ske, är det då möjligt för statsrådet att krama fram de bidrag som behövsför att upprätthålla denna livsviktiga flyglinje? När statsrådet litet hånfullt säger att vigår armkrok med näringslivet vill jag säga till statsrådet att jag somkommunstyrelseordförande i under fid inte bara har fått läramig utan också har tvingats att sträcka fram armen för att om möjligt gåarmkrok med del näringsliv som vi har haft men som vi nu saknar. Men jag harofta fått räta ut armen när andra inte har velat hålla den. Jag tolkar del , liksom i andra sammanhangnär jag ställt frågor till industriminislern, så atl den här regeringen heltsaknar ambitioner när det gäller alt föra en regionalpolitik i vårt land. möjligen, för all åstadkomma en bättre ekonomi, medverka till atlLinjeflyg får koncession på de övriga Norrlandslinjerna, dvs. de som tidigarehar varit och som är bärande? Jag tror alt del skulle vara till gagn försvenskt inrikesflyg om man på del sättet kunde koncentrera allt inrikesflygtill ett förelag, som också vid tillfälle kan bära kostnaderna för mindrelönsamma linjer. Jag hemställer alltså attstatsrådet lar initiativ till att Linjeflyg får koncession på de övrigalinjerna. Jag vill säga till att jag anseratt det absolut finns förhoppningar om att reguljärt flyg kan behållas på denlinje han åsyftar. Jag anser också att diskussioner skall föras i en posifivanda för att om möjligt leda till ett resultat som innebär att man kan kommaöverens. Vidare anser jag att vi bör avvaktaluftlransportutredningen innan slutgiltigt beslut fattas och framför allt atlberörda kommuner skall höras innan det sker. Om folk som förr vill resa pådenna linje mellan och tror jag inte att man läggerned trafiken under den tiden, för det är ju då som del är särskilt lönsamt attupprätthålla trafiken. Så agerar faktiskt Linjeflyg. Till riksdagsman : Ja, det är klart attvi, om tiden medgav det, skulle kunna ha en diskussion om att den härregeringen inte har någon regionalpolitiskmålsättning, och allt sådant. diskuterar vi emellertid en sakfråga, och jagtänker därför inte la upp den handsken. Det skall jag gärna göra när vi harlitet bättre tid. Mendet är inte bara fråga om dessa linjer. Vi har en regionalpolitisk målsättningi alla diskussioner som vi för. Det finns fler linjer som inte heller de gårmed vinst, och jag skall här nämna några: Trollhättan-Slockholm,, , , ,, , , ,samt Ljungby-Anders-torp-Stockholm m. m. Vadsom kostar så mycket pengar är just all ha en regionalpolitisk målsättning somtäcker hela landet. Mitt jobb är trots allt att försöka att se det häröversiktligt för hela landet. Omlämpligheten av ackordslön för transportfordonsförare EVAWINTHER (fp): Enligt uppgifter som jag har fått ingår del fakfiskt som enförutsättning i de diskussioner man f. n. har med Swedair att trafiken läggsned just . Jag är glad att kommunikationsministern är likaförvånad som jag över det, och jag hoppas alt del inte blir allvar av dessaplaner. Jagär litet oroad av lufttransportutredningens direktiv, eftersom det där sägs attutredningen har att utgå från att luftfarten även skall bära sinakostnader. Det är i och för sig bra. Men jag skulle vilja fråga: Finns det idirektiven till denna utredning någon regionalpolitisk målsättning? Överläggningenvar härmeJ avslutad. § 7 Om lämplighetenav ackordslön för transportfordonsförare KommunikationsministernULF ADELSOHN erhöll ordet för att besvara (vpk) den 21 februarianmälda fråga, 1979/80:350, och anförde: har frågat mig om jag anser det förenligt med främjandetav trafiksäkerheten att förare vid transporter med landsvägsfordon betalas medackordslön. Jaghåller med om att olika slag av stressande faktorer är en fara i trafiken.Avlöning som bygger på ackord kan i vissa fall inverka negativt påtrafiksäkerheten. Fråganom vilket lönesystem som skall fillämpas i olika sammanhang är svårlöst.Ingående överväganden och hänsynstaganden av såväl facklig somföretagsekonomisk art krävs nalurhgtvis. Arbetsmarknadens parter har att lösafrågor av det slaget. Jagvill emellertid peka på atl arbetsmiljölagsfiflningen ger arbetarskyddsstyrelsenmöjlighet att förbjuda en arbetsmetod, om det är av särskild betydelse frånskyddssynpunkt. Till arbetsmetod som kan förbjudas bör. Omlämpligheten av ackordslön för transportfordonsförare enligt lagstiftningensförarbeten, kunna räknas arbetsmetod som bygger på ett från skyddssynpunktklart olämpligt ackordssystem. Qmnågot av de lönesystem som tillämpas för t. ex. bilförare kan hänförastill en sådan klart olämplig arbetsmetod får bedömas enligt den gällandelagstiftningen. JOHNANDERSSON (vpk): Jag får tacka kommunikationsministern för svaret. Av del framgår altarbetsmiljölagsfiflningen ger arbelarskyddsslyrelsen möjlighet att förbjuda enarbetsmetod om det är av särskild betydelse från skyddssynpunkt. Jag är intelika säker på detta som kommunikationsministern är. Kommunikationsministerntillstår i varje fall all ackordslönesystem i vissa fall kan inverka negativtpå trafiksäkerheten. Låtmig kort citera vad de berörda bilförarna själva anser om ett sådantlönesystem. "-Trafiksäkerhetsverketskärper kraven på yrkeschaufförer otroligt . Det har vi inget emot mendet rimmar illa så länge vi har kvar ackord i-samband med bilkörning. Som detnu är får man sämre betalt om man skall bh en bättre trafikant." "-Ackorden är satta så att man jobbar till bristningsgränsen. Stress vid lassningoch lossning, dessutom köra så fort det bara går- då kan man öka sinförtjänst." Trafikforskareifrågasätter om folk med stressiga jobb över huvud taget borde få sätta sig ien bil och köra hem efter arbetet. Fråganom löneform är en förhandlingsfråga, vilket även kommunikationsministernpåpekar. Men jag anser att frågan om vilken löneform man skall ha i trafikenskiljer sig från frågan om lönerna på den övriga arbetsmarknaden. Jäkt ochstress i trafiken kan ju få följder även för övriga trafikanter. Man behöverinte misstänka yrkeschaufförerna för alt vara lagbrytare, men iakttagandet avtrafikföreskrifterna innebär för deras del både längre arbetsdag och sänkt lön,och detta anser jag oacceptabelt. Det angår inte bara denna yrkeskår utan allade människor som vistas på våra gator och vägar. Huruvidaarbetarskyddsstyrelsen gör en bedömning av deras säkerhet ställer jag migmycket tveksam till. Av den anledningen vill jag fråga kommunikationsministernom det inte finns anledning att undersöka eller utreda dessa förhållandenytterligare. Enligt min mening är de flesta yrkesförare erfarna, omdömesgilla ochskickliga och vill säkert inte i onödan riskera sina körkort ellertrafiktillstånd, som de är beroende av för sin försörjning. Jag anser därförtrots allt inte alt del här är en så stor risk. Ävende chaufförer som har fast lön är i rätt hög grad fria i sin yrkesutövning.Deras arbetstid blir beroende av hur fort de utför sitt jobb. Enlångtradarchaufför som kör mellan och blir ledig tidigare omhan kör sträckan litet snabbare än om den tar . Renhållningsarbetarehär i blir klara om de kör snabbare ochutför jobbet snabbare. Det är alltså inte bara ackorden som kan få den häreffekten. Arbetets frihet gör all ju snabbare man jobbar desto fidigare blirman ledig. Man får alltså längre frilid i stället för högre lön, som vidackordssätlning. Jaghar ingen möjlighet att bedöma vad som menas med berörda bilförare. Men de ärju alla organiserade i Transportarbetareförbundel. Jag tillhör inte dem sombedriver en klappjakt på det förbundet. Vid de kontakter jag har haft med såvälförutvarande ordföranden som ombudsmännen har jag funnit atl del är mycketklokt och omdömesgillt folk. Jag har ingen anledning att tro attTransportarbetareförbundel driver en helt annan politik än berörda bilförarevill ha. Jag tycker att yrkesförarna skall kunna anförtros atl genom sinfackliga organisafion sluta avtal om anställningsvillkor precis som alla andrajobbare här i landet. (vpk): Jag hade inte tänkt anställa någon klappjakt på yrkeschaufförerna.Alla chaufförer är inte heller anslutna till , utanHandelsanställdas förbund organiserar åtskilliga av dem. Chaufförernasäger själva atl skillnaden i förtjänst kan bli så stor som . i timmenmellan en som stressar och en som inte gör det, alltså mellan en som kör påackord och en som kör på timlön. Vadjag vill få klarhet i är lämpligheten av atl man så att säga har ackord påbilkörning. Är del förenligt med trafiksäkerheten? Det är vad jag närmast ärute efter, inte att leta syndabockar. Detkan vara dåligt väglag eller dåligt väder så alt man måste förlänga körtiden,och avstånden är långa t. ex. i . Det innebär alt den chaufför som tarhänsyn fill trafiksäkerheten i detta läge blir tvingad att sänka sin inkomst.Delta tycker jag inte kan vara rimligt. Överläggningenvar härmed avslutad. §8 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:151om bilavgasernas hälso- och miljöeffekter Jag vill meddela att jag hade för avsikt att besvara interpellationen1979/80:151 av om bilavgasernas hälso-och miljöeffekter . Interpellanten är emellertid förhindrad att ta emot svaret på grundav sjukdom. Efter överenskommelse kommer interpellationen atl besvaras den 28april 1980. Om möjligheterna att leva kvar i glesbygdsbyar § 9 Ommöjligheterna att leva kvar i glesbygdsbyar Jordbruksministern ordet för alt besvara (vpk) anmäldafråga, 1979/80:343, och anförde: har frågat mig om regeringenär beredd att la initiativ som innebär att rätten att leva vidare för byar iglesbygden ges företräde när den kommer i konflikt med bolagsintressen. Alltsedan trepartiregeringens tillträde harbetonats viklen av en aktiv regionalpolitik med syfte alt ge människor i olikalandsdelar allsidig sysselsättning och service. Jordbrukspolitiken skall tillskillnad från tidigare ses som ett led i denna aktiva regionalpolitik. På olikasätt har dessa mål fullföljts genom initiativ och förslag från regeringenssida. Förslagen har sedan ställt sig bakom. I linje med målen jordbrukspolitiska beslutinfördes ett särskilt regionalpolitiskt jordbruksstöd i norra atl stimulera investeringar i jord- och skogsbruksförelag samt iverksamheter som kan ingå som en lämplig kombination i sådana företag. Isamband med beslut om regionalpolitiken förbättrades dettastöd. Det samordnades också med övriga glesbygdsstöd. beslutade också om en ny jordförvärvslag.Avsikten med den är bl. a. atl stärka sambandet mellan brukande och ägande. Idet syftet har möjligheterna för bolag alt köpa mark inskränkts väsentligt iförhållande till tidigare. I princip tillåts bolagsförvärv bara om annan marklämnas i byte och marken inte är lämpad atl användas för atl bygga upp ellerförstärka enskilda jord- och skogsbruk. Särskilda regionalpolifiskabestämmelser har också införts i lagen i syfte att öka möjligheterna tillmarkförvärv för dem som bor i glesbygderna eller har för avsikt alt bosätta sigdär. Jag vill i detta sammanhang också erinra om denskogsvårdslag som har trätt i kraft och om det utökade statliga stödettill skogsbruket. De är båda uppbyggda på sådant sätt att de särskilt främjarskogsskötseln och sysselsättningen i glesbygderna. Som framgår av vad jag nu har sagt har ett målmedvetetarbete bedrivits för atl främja utkomstmöjligheterna i glesbygderna ochhärigenom ge förutsättningar för en befolkningstillväxt där. Detta arbetekommer atl fortsätta. SVENHENRICSSON (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Min fråga var föranledd av en dramatisk händelse i Ramselei , där man mitt kom för att vräka enjordbrukarfamilj från ett skogsboställe. Det är inte min avsikt att här diskuterade formella och juridiska skälen för vräkningen i Taråberg i . Ialla tider har mark- och husägare som regel kunnat anföra juridiska skäl försina vräkningar. I praktiskt taget alla norrländska byar kan folket berätta ombolagens framfart vid mark- och skogsfångst i början på det här seklet. var då somskogsbolagen kunde komma över skogen för nästan ingenting i vederlag. Allaupptänkliga medel användes av bolagens agenter. När uppköparen vinlertid komtill gården i rissla efter häst medfördes inte sällan brännvinskaggen underfårskinnsfällen, om gårdens folk gillade en fest. Men var folket i gårdenreligiöst sinnat, användes kanske psalmboken eller ibland nymodigheter somvevgrammofonen med andliga sånger på skiva. Allt för att uppköparen skulle fåett kontrakt. I en by i , ej långt från , köptes Rotnäselsskog pä 6 000 ha för och en tunna råg till vardera av de fyrabönder som ägde skogen. Så blev torpare och småbönder arbetare i bolagsskogen, ochvid tredska hade bolaget ofta medel att ta till i höga arrenden och lagautmätning av sista kon vid försummad likvid. Jag har velat ta med detta i sammanhanget, eftersom sådanahändelser lever starkt i folkels minne. är ett bolag vars handeloch vandel i denna anda är väl känd ända fram till våra dagar. Det kan mångaskogsarbetare och småtorpare intyga av egen hårdhänt erfarenhet. När i dessa sena dagar kronofogden med följe kommer tillfjällbostället i kyla för atl avhysa en barnfamilj sominget annat vill än odla en gammal gård, då måste man förslå alt folket ibyarna än en gång upplever bolagsväldets hela massiva tryck. Den meningengörsiggällande att i stället för alt riva och bränna gårdar i en lid då det ärsvårt med jobb i och då f. ö. svälten i världen är en brutalverklighet borde man underlätta för de människor som vill hävda brukbar jordall också göra det. Visserligen har lagstiftningen ändrats genom deriksdagsbeslut som logs bl. a. , men det har inle lett till någraförbättringar. Om dumpningen av radioaktivt avfall i haven Överläggningen var härmed avslutad.