prot · G309150 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag avser att under detta år, när regeringen har haftmöjlighet atf bedöma hur reglerna för villabeskattningen bör utformas, föreslåregeringen att lägga fram vissa förslag om ändrade regler för räntebidrag medverkan , I detta sammanhang kommer bl, a, de allmännyttiga bostadsföretagenssituation att övervägas. TORECLAESON (vpk): Jag tackar för bostadsministerns svar på minfråga. Jag vill börja med direkt, så att bostadsministern får möjlighet atffundera på det, att ställa ett par kompletterande frågor, som det faktiskt ärnödvändigt aft ställa med anledning av svaret, 1, Hur fördelarsig de subventioner på som bostadsministern talar om då detgäller egenägda hus och hyreshus? 2, Kan man räknamed någon höjning av subventionsnivån när bostadsministern talar omatt man inte kan räkna med någon väsentlig höjning? 3, Behöver manverkligen överväga inriktningen av subventionerna på bostadssektorn motbakgrunden av de faktiska förhållandena och vad man känner till? Låt mig sedan säga atf vi på defta område har ensynnerligen allvarlig situation. Den bostadspolitiska verkligheten visar att deav fastställda bostadspolitiska målen inte kunnat upprätthållas av deborgerliga regeringarna. Klyftorna mellan bostadspolitikens vinnare,villaägarna och privata fastighetsägare, och dess förlorare, hyresgästerna,bara växer, Hyresutplundringen ökar i allt hastigare takt, sombidragen fill småhusägarna blir allt större och de privata fastighetsägarna görallt större vinster. - ja, i en del fall redan från den1 juli eller - kommer nya hyreshöjningskrav, som är störreän . Som jag i motiveringen till min fråga påpekat är allt flera somberörs av den pågående utvecklingen på det klara med aft det nu är varkenpolitiskt eller socialt möjligt aft låta sådana hyreshöjningskrav slå igenom ihyrorna. Det flnns helt enkelt inte utrymme för detta hos vanliga hyresgäster. Hyreshöjningarna måste stoppas, och måste hyrornasänkas. En omfördelning av subventionerna måste ske genom att man överför endel medel från ägarsekforn till hyressektorn. Ett särskiltriktat statligt stöd måste införas till de kommunala bostadsföretagen. Etteffekfivt prisstopp och prissänkningar på byggnadsmaterial, slopad moms påbostadsbyggandet, sänkt eller slopad fastighetsskatt på allmännyttigafastigheter, fortsatta underhålls- och hyresförlustlån, lägre ränta och längreamorteringstider pä allmännyttans bostadslån är sådana konkreta åtgärder somsnabbt måste genomföras i avvaktan på mer långsiktiga åtgärder och enbostadspolitik som rikfar sig mot all spekulation och olika orättvisor påbostadsmarknaden. Orn åtgärder mot hyreshöjningar IVARNORDBERG (s): Jag ber aft få tacka bostadsministern försvaret. Det innehåller i och för sig inga besked om omedelbara åtgärder för attmedverka till att dämpa de redovisade hyreshöjningsbehoven. Men jag tillåtermig ändå att göra en positiv tolkning av svaret, dvs, atf bostadsministernkommer med positiva förslag i den aviserade propositionen. Jaghoppas atf det innebär att det kommer att bli förbättringar för just deallmännyttiga bostadsföretagen. Jag vill emellertid, för aft knyta an till min fråga tillbostadsministern, erinra om att de hyreshöjningsbehov som de allmännyttigabostadsföretagen har redovisat till nästan hälften beror på statliga beslut.Inte , av höjningen per kvadratmeter eller , merper månad för en normal trerumslägenhet är att hänföra till statliga beslut. Avdenna höjning är , per kvadratmeter eller nära , afthänföra fill de bortfallande underhållslånen. De siffror som jag här harredovisat är riksgenomsnitt för SABO-beståndet, Bostadsministern sade när underhållslånen infördes attsyftet bl, a, var att dämpa de dä föreliggande hyreshöjningsbehoven, I åretsbudgetproposition konstaterar också atf dessa underhållslån harmedverkat till att hålla tillbaka hyreshöjningarna. Jag vill bekräfta att dettaär riktigt. Men vi varnade när lånen infördes -och det måste även ha stått klart för bostadsministern - att införandet avunderhållslånen i sak bara var eft sätt atf skjuta problemen framför sig. Vi ärnu i det läget aft glappet efter dessa underhållslån antingen måste fyllas utmed nya hyresmedel eller också i motsvarande mån resultera i en minskning avunderhållsinsatserna. Av budgetpropositionen kan man möjligen utläsa aftbostadsministern hade vissa förhoppningar om att underhållsfondsutredningenskulle lägga fram förslag som skulle klara en mjukare avveckling avunderhällslånen, men den utredningen blir inte klar på . Med tanke pådetta hade det varit rimligt att regeringen hade kommit med någon form avavlösning av underhållslånen, men något intresse härför finns tyvärr inte frånregeringens sida. Jag hade möjligen också väntat mig att bostadsministernnågot ytterligare skulle ha lättat på förlåten när det gäller den aviseradehöstpropositionen. Det brukar ju ibland kunna råda enighet om att det skallråda ekonomisk rättvisa mellan de olika upplåtelseformerna. Om åtgärder mot hyreshöjningar om höstens proposition kommer aft innebära etl steg pä vägenmot en större ekonomisk rättvisa mellan de olika boendeformerna. Först ett svar på fråga omfördelningen av de direkta och indirekta subventionerna: dessa finns redovisadei årets budgetproposition, räknade vidare upp en del åtgärder somborde vidtas, och jag undrar bara om det också finns med någon anvisning om hurdessa skall betalas eller om det som vanligt från vpk;s sida bara är enönskelista, som är omöjlig att finansiera. Med anledning av sista fråga, om förslageni höst kommer att vara ett steg mot en utjämning, vill jag säga att detta ärden inriktning som man har på det arbete som pågår inom de olikadepartementen i . Låt mig vidare något få kommentera frageställarnasspörsmål i övrigt. Först vill jag konstatera att kallhyresutvecklingen harvarit måttligare än vad som motsvarar prisutvecklingen i stort. Jag beklagaratt vi inte fått möjlighet att fullt ut genomföra regeringens ekonomiska paket,inkl, pris- och hyresstoppen. Det skulle verksamt ha bidragit till en lugnarehyresutveckling inte bara utan också , Båda frågeställarnautgår - vilket återigen tog upp - från av presenteradehyreshöjningskrav på , per kvadratmeter. Vi skall ha klart för oss attdetta är ett räkneexempel som framlagts av den ena parten, nämligenfastighetsägarna, i förspelet till de förhandlingar som skall äga rum , Frågeställarna påstår också att kraven i huvudsak är resultatav statliga beslut. Låt mig bara konstatera att nästan hälften av kraven bestårav underhällskostnader, nämligen . Det är en fråga som parterna självahelt har kontrollen över. (vpk): Det är inte länge sedan ochjag hade ett litet meningsutbyte här i . Dä talade om vpk:s önskelista och sade att vi skulle redovisa var pengarna skullelas. Jag gav besked då, och jag tänker inte ta upp tid med att göra det en gångfill. Jag rekommenderar att titta i det protokollet så får honbesked. Vi har redovisat hur man skall kunna klara de åtgärder som behövs föratt stoppa hyreshöjningarna. Det som är viktigt i det här sammanhanget är om det finnsnågon vilja att ta itu med hyresutvecklingen. Det är rätt ointressant förhyresgästerna om kallhyreshöjningarna inte varit lika snabba och lika höga. Dethar inte hyresgästerna ett dugg glädje av, de får lov att betala den totalahyran, och det ärdet som utgör det stora problemet för dem, Atf jag ställtfrågan om vad regeringen tänker göra åt de stora hyreshöjningarna beror inte påaft jag tycker det är roligt att fråga, utan det beror på - om uppfattat det - atf ett av de största problemen för människorna i vårtland just nu är hur de skall kunna klara sina levnadskostnader och de höga Jag är ledsen över att behöva konstatera att det intefinns ett enda rakt den Det finns inte några konkreta åtgärder angivna sorn regeringentänker vidta för att bromsa hyresutvecklingen och hålla hyrorna Vadär det som hindrar regeringen från att genomföra åtgärder som Qm åtgärdermot skulle bromsa eller stoppa denna hyresutveckling? Den löneuppgörelsesorn hvreshöjninsar träffats på arbetsmarknaden kan i vart fall inte utgöranågot som helst hinder för sådana åtgärder från regeringens sida, Bostadsministern säger att min fråga grundarsig på ett räkneexempel när det gäller hyreshöjningsbehoven inorn denallmännyttiga sektorn. Det är ett mycket seriöst framtaget och öppet redovisatkalkylmaterial, vars riktighet sannerligen icke kan ifrågasättas. Däremot ärdessa krav, som mycket rikfigt sade, förhandlingsbara. Detdragspel som finns i kalkylen är just den del bostadsministern pekade på,nämligen underhållssektorn, och det är olyckligt om den skulle eftersättas. Jag är beredd aft instämma ined när honsäger, att vi sannolikt inte kan räkna med aft få några väsentligt ökadesubventioner till bostadssektorn inom den närmaste fiden, I den krisstatsfinanserna befinner sig i just nu är jag faktiskt nödsakad att hålla medom defta. Men just därför är det angeläget att föra en allvarlig diskussion omhur samhällets totala stöd skall fördelas. Jag vill, eftersom bostadsministernavstod från att svara på fråga om hur subventionerna ärfördelade, ta upp en liten redovisning om detta. beräknas samhälletsstöd till småhussektorn i form av skatteminskning öka med 2,3 miljarderkronor. Detta är alltså en jämförelse med 1979, Men sägerbostadsministern nej till atf vidta sådana åtgärder som skullemedverka till att minska de hyreshöjningsbehov som redovisats från deallmännyttiga bostadsföretagens sida. Jag uppskattar den attityd som i debatten. Det vi nu skall jobba fram, som sedermeraskall fatta beslut om, är väldigt bekymmersamt. Det är svart atl inom vissagivna ramar hitta den största möjliga rättvisan. Det är precis den inriktningsom arbetet i har. Men det är klart atf man också, när mangör förändringar, måste vara vaksam över att de inte för hårt drabbar vissagrupper i samhället. Jag är inte helt rudis på detta att göra hyreskalkyler,och jag har mycket noggrant granskat de räkneexempel som fastighetsägarna hartagit fram i inledningsskedet av förhandlingarna. Låt mig säga att det finnsinånga synpunkter på nivån, bl, a, i teknisk mening, för hur man räknar. Om åtgärder mot hyreshöjningar (vpk): Det finns vissa givna ramar som man inte kangå utanför hur långt som helst - det kan jag också acceptera. De förslag som vifrån vpk:s sida har ställt om kortsiktiga lösningar för att ta itu med denakuta situationen på bostadsmarknaden skulle inte ha medfört sådanapåfrestningar att de inte hade varit möjliga aft genomföra inom de här ramarna.Jag vill än en gång understryka vad jag i tidigare debatter harunderstrukit, nämligen aft vad vi vill åstadkomma är bl, a, - och det skulleklara de största problemen-en omfördelning av stödet på bostadssektorn, enomfördelning sorn skulle betyda atf ägarsekforn skulle få mindre ochhyressektorn mer, Jag vill till bostadsministern säga attaldrig förr har vi haft sä stora hyr'eshöjningsbehov som de nu redovisade, Eftklart faktum är att hälften av dessa är förorsakade av statliga beslut. Jag vill också ta upp det som nämner isitt svar, att det är ett omfattande samhällsstöd som går till bostadssektorn,och belysa det med ytterligare några siffror. beräknas den totalaskatteminskningen till småhussektorn uppgå till . Därtillkommer att statens räntebidrag till den sektorn beräknas uppgå fill 1,9miljarder kronor eller , per småhus. Det skall då jämföras med deräntebidrag som går fill flerbostadshusen och som beräknas uppgåtill eller , per lägenhet. Låt mig göra ytterligare en jämförelse. Den statligaskattesubventionen fill småhussektorn beräknas, som jag sade, fill 9,4miljarder , Detär omkring en halv miljard mer än vad alla de 800 000bostadshyresgästerna inom de allmännyttiga bostadsföretagen betalar i hyraunder 1980, Detta är exempel som visar nödvändigheten av aft detvidtas insatser för att skapa bättre rättvisa mellan de olikaupplåtelseformerna. Jag är tacksam för atf bostadsministern aviserar att säkommer atf ske. Jag kan inte gå in på alla de siffror som härpresenteras. Vi har i budgetpropositionen visat på en del siffror, och detkommer fram ytterligare siffror inför det beslut som senare skall fattas. Detgår emellerfid inte att lämna utanför de kostnader av annan art som finns inombostadsföretagen. Jag sade här tidigare att nästan hälften av de krav som nuställs gäller underhållskostnader. Det är min övertygelse att hyresgästerna måste ges eftväsentligt större inflytande över sitt boende. När vi införde underhållslånensade vi att vi skulle ge parterna andrum att skapa förutsättningar för dettastörre inflytande för hyresgästerna. Jag tror faktiskt aft det är ettöverlevnadsvillkor för hyresrätten att hyresgästerna får möjlighet att självapåverka bostadskostnaderna, bl, a, genom att kunna välja servicenivå. Detgäller då också underhållet. Vi får inte stirra oss blinda bara på de statligastödformer och insatser som finns. Det måste till ett helt annat synsätt ocksåute i företagen. (vpk); Jag vill bara påpeka för det första atf detinte råder några delade meningar om ett ökat inflytande för hyresgästernas del,för det andra atf man, genom atf avge en deklarafion om ett ökatboendeinflytande, inte bidrar till en lösning av frågan och heller inteåstadkommer mindre hyreshöjningar - inte rned en enda krona - för dehyresgäster som så hårt har drabbats av hyreshöjningar under de borgerligaregeringarnas tid och som tydligen också fortsättningsvis medregeringens goda minne kommer att drabbas av nya stora hyreshöjningar. Om åtgärder mot hyreshöjningar IVARNORDBERG (s); Jag vill hålla med bostadsministern om attdet är en självklarhet att de boende måste ges eft större inflytande över helasin boendesituation och därmed också möjligheter atf påverka kostnaderna.Självfallet måste bostadsföretagen också vidta alla de åtgärder som är tänkbaraför aft hålla kostnadsutvecklingen på en så låg nivå som möjligt. Jag är helt övertygad, bostadsministern, om aft ju störreinflytande de boende får, desto större krav kommer de också att resa på enbättre service och ett bättre underhåll än vad som är fallet i dagens läge. Atthyresgästerna skulle ställa lägre krav på underhållsinsatser från företagenssida tror jag icke atf man kan förvänta sig. Vad som behövs är atf manverkligen bibehåller den underhållsnivå som man har och om möjligtförsöker förbättra denna ytterligare. Då är det nödvändigt atf man på olikasätt, även via samhälleliga beslut, försöker skapa förutsättningar för det. säger aft det infe råder någradelade meningar när det gäller hyresgästernas boendeinflytande. Nej, inte närdet gäller att tala om det, men jag tror definitivt att så är fallet när detgäller den praktiska hanteringen. Jag tycker nog att uttalandehär i viss mån tyder på det. Jag menar atf hyresgästerna måste ha möjlighet atf väljaservicenivå, även när det gäller underhållet. Om hyresgästerna vill sänkaservicenivån - här skall valfrihet råda - skulle det kunna bidra till enminskning av den bas som man utgår från vid beräkningen av kostnadsutvecklingenoch hyresökningarna, vilket i sin tur verksamt skulle kunna bidra till atthyreshöjningarna blev mindre. Men det vikfiga är inte aft vi skall säga atthyresnivån och basen för hyreshöjningar skall minskas, utan aft hyresgästernaskall ha möjlighet att själva välja. Vill man betala för mer service-O.K., dåfår man ställa upp med mera pengar. Vill man betala mindre avstår man frånservicen, något som många - exempelvis småhusägare - har möjlighet atf göra ochsom de även vill göra. 2 protokoll 1979/80:150-151 Om åtgärder mot hyreshöjningar (vpk): är vi fillbaka igen i det resonemang somBirgit uppehöll sig vid för eft par år sedan - aft hyresgästernaskulle överta trappsfädningar och annan service för atf spara påboendekostnaden. Är det den vägen som tänker sig att man skallgå då det gäller ett ökat boendeinflytande, ja, då är vi infe överens. BirgitFriggebo måste ju vara medveten om att de som bor i hyreshus harvalt den boendeformen på grund av atf de är i behov av den service som där kanges, bl. a. när det gäller trappstädning och snöskottning. Att nu återigenbörja diskutera på en sådan nivå och sådana frågor är att försöka gå runt helaproblemet. Man löser infe problemet genom aft framställa det som atthyresgästerna skall få möjlighet att avstå från en del förmåner som de har isamband med sitt boende. Det skulle bara medföra risker för både sämreutrymmesstandard och sämre utrustningsstandard, så på den punkten är vi ickeöverens. IVARNORDBERG (s); Jag vill erinra bostadsministern om attparterna på bostadsmarknaden, och , har slutitett avtal om boendedemokrafi. Det är alltså klart uttalat vilken uppfattningparterna har när det gäller eft ökat boendeinflytande. Vad som möjligen skiljerBirgit uppfattning från min när det gäller vad hyresgästerna vill äratf jag tror att hyresgästerna icke önskar en lägre servicenivå. Vadhyresgästerna är intresserade av är snarare en förbättrad servicenivå även närdet gäller underhållsinsatserna. Jag uppskattar atf parterna har träffat eftavtal om boendeinflytande. Men trots det tycker jag att det går mycketlångsamt. Jag har aldrig talat om aft hyresgästernaskall gå ut och städa i trappuppgångarna för atf därmed klara hyrorna. Däremothar jag sagt att människor skall ha möjlighet atf själva avgöra den service devill ha och betala för. Jag tycker, herr talman, att den här debatten visar attdet finns stora åsiktskillnader i fråga om vad hyresgästerna skall hainflytande över i sitt boende. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2068-2071fill trafikutskottet 1979/80:2072-2076till skafteutskotfet Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /80:23 om regionalpolitik och 1979/80:29 med anledning av proposifionen1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1979/80 jämte motioner. TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 23 och 29 debatterasi eft sammanhang, och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden fårframställas under den gemensamma överläggningen. I det följande redovisas endast det betänkande,beträffande vilket under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Iproposition 1979/80:100 bil. 17 (industridepartementet) hade regeringenföreslagit att skulle dels godkänna 1. de ändringar iortsplanen som förordats i proposifionen, 2. den ändring avstödområde 6 som hade förordats i propositionen, 3. de förslag tillplaneringstal för länen t. o. m. och om planeringens inriktning på vissdel av planeringsfalens befolkningsramar som hade förordats i propositionen, 4. den utökade användningenav offerfsföd till produktutvecklingsarbete som hade förordats i propositionen, 5. vad som hadeförordats om användningen av anslaget Bidrag fill sysselsättningsfrämjandeåtgärder i , 6. till Åtgärder ietableringsfrämjande syfte i vissa län anvisa ett reservafionsanslag av , 7. tillRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för /81 anvisa ettförslagsanslag av , 8. tillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för /81 anvisa ettreservationsanslag av 1 , 9. till Åtgärder iglesbygder för /81 anvisa eft reservationsanslag av 104 000 000kr., 10. fill Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. /81 anvisa ett förslagsanslag av , 11. till Åtgärderm. m. i anslutning fill länsplanering för /81 anvisa ettreservationsanslag av , 12. medge att regeringen fick bemyndiga myndighet attbiträda ackord eller eljest efterge statens rätt på grund av garantiåtagande för lån tillföretag i glesbygd och lån till anskaffning av varulager, Nr 150 13. medge atf under budgetåret1980/81 statlig kredigaranti för lån fill i glesbygder och för låntill anskaffning av varulager beviljades med 22 maj1980 sammanlagt högst . Regionalpolitiken detta sammanhang hade behandlats mofionerna 1979/80:174 av m. fl, (c), 1979/80:197av Flugo m, fl, (s), 1979/80:218av m,fl, (s), 1979/80:254av (), 1979/80:322av Marfin Segersfedt m. fl, (s), 1979/80:323av och (båda m), 1979/80:326 av m, fl,(vpk), vari yrkats att beslutade 1. att uttala att i motionenredovisat 10-punkfsprogram borde ligga till grund för regionpolitiken, 2, att hos regeringenhemställa om förslag som innebar programmets förverkligande, 1979/80:442 av m, fl, (s), 1979/80:568 av (), 1979/80:576 av m. fl,(vpk), vari yrkats aft skulle uttala att den i motionen föreslagnautvecklingsplanen för borde genomföras under de närmaste fem årenoch hos regeringen hemställa om atf de åtgärder som fordrades för dettavidtogs, 1979/80:578 av i m, fl, (s), 1979/80:579 av (), 1979/80:722 av (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde att frågan omkombinafionssysselsäftning skyndsamt utreddes och atf därvid bordeutgöra försökslän enligt vad i mofionen anförts, 1979/80:723 av m,fl, (vpk), vari yrkats att skulle uttala sig för skapandet av ett regionalt och hos regeringenskyndsamt begära förslag härom, 1979/80:724 av och iHofors (båda Nr 150 s), den 1979/80:727 av m, fl, (s), :---------------- _ 1979/80:729av (), 1979/80:730av och (båda c), 1979/80:731av och (båda c), 1979/80:732 av m. fl,(s), vari yrkats att som sin mening gav regeringen fill känna vad imofionen anförts beträffande behovet av sysselsättningsskapande åtgärder iSkaraborgs län, 1979/80:735 av m, fl, (s), 1979/80:737 av m, fl. (s), 1979/80:740 av m. fl. (c), vari yrkats 1. att riksdagenuttalade att stödet till hemarbeten i sin nuvarande omfattning fick fortsättat. 2. aft riksdagenskulle förslå regeringen att utvärdera hemarbetens verksamhet och dess framtidainriktning, 1979/80:741 av (), 1979/80:745 av i m. fl. (s), 1979/80:970 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 7) hemställts att beslutadeatt begära att regeringen redovisade resultatet av det hittillsvarandearbetet samt planerade åtgärder för att trygga sysselsättningen på bruksorterna- denna mofion hade remitterats till näringsutskottet som sedermera överlämnatmotionen i denna del till arbetsmarknadsutskottet, 1979/80:977 av Beriil och (båda m), 1979/80:981av m. fl. (s), 1979/80:983av m. fl, (s), 1979/80:985av m. fl. (s). 1979/80:986av (). 1979/80:989 av m, fl, (s), 1979/80:991 av m, fl, (s), 1979/80:994 av m, fl,(s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att skulle 13, som sin meningge regeringen till känna vad i mofionen anförts om behovet av lag ometableringskontroll, 14, besluta attkommunal styrelserepresentation infördes i företag som fick lokaliseringsstöd, 15, hos regeringenbegära atf förslag skyndsamt förelades om kommunalsfyrelserepresenfafion i företag som fick del av lokaliseringmedel, 16, besluta att somallmänt villkor för lokaliseringspolitiskt stöd borde gälla aft förhållandenamellan stödförefaget och dess anställda reglerades genom kollektivavtal, 17, som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om regler ochhandläggningsordning för åtgärder i glesbygder, 1979/80:997 av och (båda m), 1979/80:998 av ochförste vice talmannen (båda m), 1979/80:999 av och (båda c), 1979/80:1004av och (båda s), 1979/80:1032av m. fl, (s). 1979/80:1036 av Berfil Måbrink(vpk), vari yrkats aft uttalade 1, att statligförvaltning borde lokaliseras till , 2, att Hoforskommun borde placeras i stödområde fyra, 1979/80:1456 av m, fl. (c), 1979/80:1457 av m. fl. (sj, vari yrkats atfriksdagen skulle 1. besluta anhållaaft regeringen upptog överläggningar med företrädare för länslandsting om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar enligt riktlinjersom förordats i mofionen, 2. som sin meningge regeringen fill känna vad i mofionen anförts om de värmländska kommunernasinplacering i regionalpolitiska stödområden, 3. som sin meningge regeringen fill känna vad i mofionen anförts om aft etableringsdelegationenuppmärksammade behovet av nylokaliseringar fill , 1. besluta att lokaliseringspolitiskt stöd skulle utgå förbyggande av Nr 150 kommunala industrilokaler i under budgetåren 1980/ Torsdagenden 81-1982/83, 2. besluta aft eft statligt industricentrum skulle etableras i --------------- 6. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av statligverksamhet till ,