prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — Det kommer atf ske genomsystematisk upplysning om kärnkraftens faror. Jag kan infe komma ifrån misstanken atf just existensen avkärnkraftverk gör att man nu ytterligare en gång utnyttjar möjligheten aftbygga ut den militariserade polisstyrka som har inrättats tidigare; först .132man vid piketstyrkan i och ytterligare 78 man. Och så 40 man somatornpoliser. Vad blir nästa steg, herr justitieminister? Blir det att manockså blandar in en viss del av militären i s. k. operativa insatser? År, herrjustitieminister, förslag om den s. k. atompolisen utformatså att militären måste blandas in om förslaget realiseras? Får jag först säga atf-vilket väl allaförstår-det infe är fråga om att ha någon styrka för att övervaka medborgarna,såsom det har påståtts av . Det är fråga om att ha en så effektivoch bra beredskap som vi kan mot eventuella terrordåd. När det gäller frågan huruvida det här förslaget innebärnågon skillnad mot den pikefstyrka som var aktuell fidigare och som om vill jag påpeka att de förslag som föreligger frånrikspolisstyrelsen delvis har andra utgångspunkter än det fidigare förslaget.Vad det nu i första hand gäller är att säkersfälla en tillfredsställandeberedskap vid vissa allvarliga brottsliga angrepp mot kärnkraftverk eller andrafrån terroristsynpunkt lika intressanta anläggningar eller verksamheter. Enviktig skillnad i förhållande till det förslag som lades fram avpolisstyrelsen i är att piketen enligt det nu föreliggande förslagetinte skall samlas till en enda enhet i polisdistriktet. Enligt förslagbehålls den nuvarande uppdelningen på vaktdistrikten 1 och 3. Huvudparten av deplanerade personalförstärkningarna fördelas på de fyra övriga vaktdistrikten.Det är endast i en akut situation - vid ett angrepp på eft kärnkraftverk ellerliknande - som den föreslagna speciella inbrytningsstyrkan avses träda ifunktion. Vid tjänstgöring utanför fordras rekvisition från lokaleller regional polischef i den ordning som gäller för polisförstärkning iallmänhet. Jag vill betona, herrtalman, att jag nu inte villföregripa ställningstagandet i det här ärendet genom något uttalande isakfrågan innan ärendet har remissbehandlats. Men så mycket kan jag säga attskillnaderna i förhållande till det tidigare förslaget ändå är så stora att jaganser atf ärendet måste kunna prövas förutsättningslöst. gjorde det en aning enkelt försig. Han sade: Avveckla kärnkraften, så slipper vi specialstyrkorna! Jag villsäga fill Berfil Måbrink atf de förslag det här gäller hade väckts långt föreden nu pågående debatten om kärnkraften. Skillnaden mellan det förslag som föreligger och fidigareförslag är atf man nu för"eslår en något större styrka och en tyngrebeväpning för denna styrka - det är rikfigt. Men det var egentligen på dessapunkter som polisutredningen var särskilt skeptisk; utredningenmenade att det här skulle man nog akta sig för. I förslaget ligger ju 50 nya polismanstjänster fillStockholm och en utökad polisstyrka på kärnkraftsorterna. Detta strider, somjag framhöll i mitt första inlägg, direkt mot vad vi sade i polisutredningen -aft vi på alla sätt skulle försöka flytta polisverksamhet frän uttill landsorten. Enligt förslaget skulle det bli en ytterligare koncentrationfill . Sedan vill jag gärna fråga jusfitieministern om inte ändåt. o. m. justifieministern är beredd atf säga att om vi får utökade resurserhos polisen, så måste de användas i kampen mot den ekonomiska brottsligheten,där vi har de verkligt stora och viktiga kraven. Att det talas om atf man skulle börja transporterapersonal med marinens helikoptrar ut till ytterområdena - och atf föreslagnaåtgärder skulle kosta 5 milj. kr. - är väl ytterligare ett bevis för att det ien kärv fid skulle vara fråga om en märklig prioritering. (vpk): Jag skall inte polemisera mot ,men jag kanske kan säga att han får läsa på litet bättre. I mitt första inlägg sade jag attvi har haft kärnkraftsaggregat , och de fanns även pä -- när den internationella terrorismen stod pä sin höjdpunkt.Det kan vi väl ändå vara överens om. Sedan kan vi dra vissa lärdomar från andra länder -, och . Hur har man där använt den s. k.atompolisstyrkan? Jo, vid enorma sammandrabbningar med demonstranter, varvidinte bara massor med människor på båda sidor skadats allvarligt utan ocksåmånga dödats. Och vad är det som säger att just vi inte skulle ta efter sammamodell? Vi har ju från dessa länder tagit mönstret för atompolisstyrkan. Dessutom har vi tagit exempel från dens. Den har kommit till för atf skydda oljeplatfformarna.Vad används den gruppen till , herr justitieminister? Jo, det är den som slåss mot ungdomarna 4 protokoll 1979/80:152-153 Om inrättande av en specialstyrka vid Om inrättande av en specialstyrka vid på"'" i - trots att man ursprungligen sade atf den infeskulle användas på det sättet. Rikspolischefen har också i TV sagt att det ärdärifrån som vi har tagit exempel när det gäller den s. k. atompolisen. , herr talman! Frågan skall prövasförutsättningslöst, säger justitieministern. Innebär det att riksdagengrundligt fär ta ställning till den här frågan innan specialstyrkan inrättas? vänder sig mot att det skulle blien väldig koncentration av polismän till . Jag kan möjligen hålla medhonom om att drygt 200 tjänster ter sig som väldigt mycket. Men vi skall kommaihåg att så mycket behövs för atf nian skall kunna ha 40 man i tjänst dygnetrunt; sådana är ju de arbetsfidsregler som gäller. Jag vill också påpeka för båda frågeställarna att bakomförslaget står en såvitt jag vet enhällig rikspolisstyrelse, där ju företrädareför de fyra stora partierna i ingår. Får jag sedan säga till , om jag nu skall gåin en aning på vad den här specialstyrkan skall syssla med, att enligtförslaget är förutsättningen för att en sådan här styrka skall användas aft denhändelse som inträffat innefattar eft allvarligt brottsligt angrepp - sominnebär eft nödläge -, övervägande fara för liv och hälsa, omfattandeegendomsskada eller avsevärd miljöfara som gör inbrytningshjälp nödvändig pägrund av att det primäransvariga polisdistriktet och förstärkningsdistriktensaknar erforderliga resurser. Vi skall komma ihåg att det är polisens uppgifthär i landet att svara för ordning och säkerhet, och då måste polisen också hade resurser vi kan ställa till förfogande för att den skall klara detta arbete. En fråga som justitieministern inte ägnatnågon uppmärksamhet i svaret är tankegångarna bakom rikspolisstyrelsensframställning om en särskild specialutrustning, nya förstärkningsvapen ochprecisionsvapen. Det är ändå tankegångar som helt strider mot de förslagpolisutredningen presenterade. När det gäller koncentrationen av polisverksamheten tillStockholm har polisutredningen kommit ined förslag om betydande utflyttning avpolisverksamhet frän huvudstaden. Skulle vi med alt det förslagetbehandlas i också ta ställning till frågan om atl flytta ytterligarepolisverksamhet hit? Jag vill gärna understryka fråga tilljustitieministern: vi verkligen atf få förslaget fill innanett avgörande skall träffas? (vpk): har upprepat min frågeställning.Jag tror det är viktigt att justitieministern säger vad han menar när han talarom förutsättningslös prövning. Innebär det att får möjlighet attnagelfara förslaget? Det är en sak vad man säger att piketstyrkan skallanvändas till, en annan vad som händer i verkligheten. Om infe jag har alldelesfel hade , när man första gången lade fram sitt förslag ompiketstyrkan, en lång lista på vad den skulle kunna användas fill, t. ex. motbarnstugegrupper, mot förstamajdemonslrafioner och en mängd sådana åtgärder.Att så blir fallet visar sig internationellt - justifieministern har intekommenterat vad som hänt i , och - och det visarsig i genom den s. k. Deltapolisgruppen. Rikspolischefen säger att det ärdärifrån vi tagit exemplet. Den gruppen skulle bara användas när det gälldeoljeplattformarna. Den används mot arbetslös ungdom i . Det är som beslutar om tilldelningav ytterligare resurser, så det är självklart att en sådan fråga alltidunderställs prövning. tar upp frågan om vapen. Såvitt jag vet är detett fåtal speciella precisionsvapen arbetsgruppen föreslår. Jag upprepar atfjag inte tagit ställning i sak, utan vi skall genom den pågående remissomgångense hur mycket som behövs. Men det måste väl ändå rent allmänt vara så aft om viger polisväsendet vissa uppgifter, atf svara för viss ordning och säkerhet häri landet, så skall också de som har uppgifterna ha de resurser vi kan ge demför att klara uppdraget. Det är nödvändigt för att de skall kunna skydda ochhjälpa allmänheten. Jag vill också påpeka att det här även gällerarbetar-skyddsfrägor för de enskilda polismän som får de här uppgifterna. Jagvill därför upprepa det jag sagt tidigare, nämligen att frågan bör, efterremissbehandlingen, bedömas förutsättningslöst av regeringen och med inriktningpå - vilket jag tror att vi alla kan vara överens om - att vi skall kunna fåtill stånd ett så gott skydd som möjligt mot terrorangrepp gentemot deanläggningar vi talar om. (vpk): Herr talman! Det här är faktiskt enmycket allvarlig fråga. Det är inte bara jag som ser den på det sättet. Eftstort antal organisationer och många människor här i landet är illa berörda avförslaget om piketstyrkan. De var illa berörda redan när den första styrkan komtill. Det handlar fakfiskt om demokrati och ett öppet samhälle.Det är riktigt atf eller av landefs befolkning är motståndarefill kärnkraft. De kommer atf demonstrera och upplysa folk om kärnkraftensfarlighet. Det är beklagligt att de som har regeringsmakten i det här landetbemöter det motståndet med den s. k. hårda filosofin. Det leder inte till attbevara och bygga ut demokratin. Det leder inte till det öppna samhälle sommajoriteten av människorna i det här landet vill ha utan snarare tillmotsatsen. Om inrättande av en specialstyrka vid Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 153 § 5 Föredrogs och hänvisades 27 maj1980 1979/80:2077 till skatteutskottet 1979/80:2078 till finansutskottet Åtgärdermot 1979/80:2079 yrkande 1 fillfinansutskottet m. m. ' § 6 Föredrogs men bordlades åter Justitieutskottetsbetänkanden /80:43 och 44 Utbildningsutskottefs betänkande 1979/80:34Jordbruksutskottets betänkanden /80:46 och 48 Näringsufskottets betänkanden1979/80:.59-61 betänkande 1979/80:25 §7 Åtgärder mot m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande1979/80:27 med anledning av motioner om åtgärder mot m. m. I detta betänkande behandlades mofionerna 1979/80:360 av i m. fl. (fp), varihemställts aft hos regeringen begärde en utredning med uppgift 1. aft följa och bedömafillämpningen av invesferingsförbudet i Sydafri ka, 2. att kartläggamöjligheterna till en vidgning av de ekonomiska sanktionerna mot . 1979/80:617 av m.fl. (m), 1979/80:1128 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-3 och 5) hemställts 1. att begärde atlregeringen undersökte möjligheterna atf införa förbud mot teknologiöverföring frän fill i enlighet med vad i mofionen anförts, 2. atf begärde aftregeringen fog initiativ till överläggningar med regeringarna i ochNorge i syfte atf lägga ned SAS flyglinje för persontrafik till , 3. atf begärde atfregeringen fog initiafiv fill internafionella aktioner för att isoleraSydafrika i FN och andra organ så som angivits i motionen, 5. att skulle anhålla hos regeringen att iövrigi beakta vad i mofionen anförts bl. a. vad beträffade samhälleligainformationsinsatser och 52 1979/80:1135 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari såvift nu var i fråga (yrkandena 1-6 och 8-11) hemställts 1. att tillmofionen fogade förslag till lag om ekonomisk bojkott av Nr 153 Sydafrikaskulle antas av och ersätta lagen (1979:487) om förbud Tisdagenden mot investeringar i och , 2. aft riksdagenskulle anhålla atf regeringen i internafionella organ -------------- kraftfulltfördömde och brutala angrepp på frontsta- Åtgärder mot terna. m. m. 3. atf riksdagenskulle anhålla att regeringen kontaktade de nordiska regeringarna för atf fåmed dem på dessa fördömanden, 4. att riksdagenskulle anhålla att regeringen agerade för uteslutning av ur lAEA, 5. atf riksdagenskulle anhålla aft regeringen fördömde och för deraskärnkrafts- och kärnvapensamarbete med , 6. att hos regeringen begärde förslag sominnebar att all försäljning av licenser och patent som kunde komma den sydafrikanska vapenindustrin till nytta förbjöds, 8. att hos regeringenbegärde förslag till lag innebärande att all sydafrikansk annonsering ochrekrytering av personal i förbjöds, 9. att uttalade att det tillbeskickningarna i södra borde sändas personal som kunde förväntas varakvalificerad att följa isoleringslinjen gentemot rasistregimerna. 10. att skulle anhålla attregeringen fördömde och Smith-Muzorewa-regimen för deras broft motLondonöverenskommelsen, inkl. vägran att släppa de polifiska fångarna, 11. att skulle anhålla atfregeringen sände opartiska observatörer fill för att rapportera omoegentligheter under de stundande valen. Utskottet hemställde att skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet med anledning av motion 1979/80:360 yrkande 1 anfört om en genomgång av fillämpningen av lagen om förbud mot investeringar i och , 2. avslå mofion 1979/80:617 angående ändring av dispensreglernaför investeringar i och , 3. som sin mening ge regeringen fill känna vadutskottet med anledning av motion 1979/80:360 yrkande 2 och mofion 1979/80,; 1128 yrkande 1 anfört om behovet av en kartläggning av möjligheterna att på angivet sätt vidga sanktionerna mot , 4. avslå motion 1979/80:1128 yrkande 2angående överläggningar om nedläggning av SAS flyglinje för persontrafik fillSydafrika, 5. förklara motion 1979/80:1128yrkande 5 angående samhälleliga informationsinsatser besvarad med vadutskottet anfört, 6. avslå mofion 1979/80:1135 yrkande 1med förslag till lagom ekonomisk bojkott mot , 7. avslå mofion 1979/80:1135 yrkande 6angående förbud mot försäljning avlicenser och patent, 53 Nr 153 8. avslå motion 1979/80:1135yrkande 8 angående sydafrikansk annonse- den "'"§ °'-' rekrytering av personal, 27 mai1980 9- a'vslå motion 1979/80:1135 yrkande 9 angående personalen vid beskickningar i södra , Åtsärder mot ' förklara motion 1979/80:1128 yrkande 3 ominternationella aktioner m m "°' besvarad med vad utskottet anfört, 11. avslå motion1979/80:1135 yrkande 4 angående uteslutning av ur lAEA, 12. avslå motion1979/80:1135 yrkandena 2 och 3 med begäran om regeringsutfalanden mot Sydafrikaoch , 13. avslå motion 1979/80:1135 yrkande 5med begäran om fördömande av och för visst samarbete medSydafrika, 14. avslå mofion 1979/80:1135 yrkande10 med begäran om fördömande av och Smith-Muzorewa-regimen förbroft mot Londonöverenskommelsen, 15. avslå motion1979/80:1135 yrkande 11 angående observatörer fill . Reservation hade avgivitsbeträffande SAS flyglinje tiU av , , , , , , Axel (alla s)som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1128yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anförtangående överläggningar om nedläggning av SAS flyglinje för persontrafik tillSydafrika. Till betänkandet har fogats ett särskiltyttrande av , och (alla m). Då nu går atf besluta med anledningav eft antal motioner om åtgärder mot sker det mot bakgrunden av ökadpolariseringoch skärpning av raskonflikten i . Tidningarna berättar omstrejker, demonstrationer och oroligheter, i och på andra håll.Kravet att den fängslade ANC-ledaren skall frigesreses med förnyad kraft. Det jäser pä nytt i . förefaller attgå mot en ny het sommar liknande den . har ingått rapporter om attsydafrikanska mark- och flygsfridskraffer överfallit i som kostatmånga människoliv. Senast förekom en svår attack. Det flnns skälatt den och alla parfier i den svenska tarfillfället i akt att med kraft fördöma denna brutala aggression mot ettfredligt grannland som hävdar sitt oberoende i förhållande till . Sedan blivit självständigt stårSydafrika nu helt 54 isolerat på den afrikanskakontinenten. Det råder inte något tvivel om att den vitaminoritetsregiinen kommer att försvinna också i . kan talång tjd. Det kan ta mycket , men det kommer att ske av det Tisdagenden enklaskälet att en förtryckarregim som brännmärker och förföljer männis- 27 mai1980 kor frånfödelsen på grund av deras hudfärg och som förvandlar majoriteten _ av folkettill utlänningar som behöver pass och uppehållstillstånd i sitt eget Åtgärder mot land i längden inte kan överleva. Därtill är människornasfrihetslängtan för m. m stark. Men regimen i förstår fortfarande inte att dra denödvändiga slutsatserna av utvecklingen. Reformer som gär på djupet ärfrämmande t. o. m. för "duvorna" i det vita parlamentet. Längre äntill aft ta bort några av de mest ytliga och iögonfallande uttrycken förrasåtskillnadspolitiken tycks ingen i det härskande partiet vilja gå. Densydafrikanska unionen har tack vare guldrushen haft lysande tider,men de ökade statsinkomsterna satsas inte på att förbättra villkoren för densvarta majoriteten utan på atf rusta upp militären och ordningsmakten och sänkaskatterna för de vita. Den vita minoriteten i förskansar sig bakompropagandan om dess eget land som en civilisationens utpost i , ettbålverk mot kommunismen. De som kämpar mot regimen i stämplas somterrorister och Sovjetagenter. En av dem som besfåtts med dessa epitet är detfria ledare, . Därför måste den måttfullhet som Mugabevisat prov på alltsedan den förkrossande valsegern ha verkat likaöverraskande och förvirrande för en sydafrikansk publik som för den vitaminoriteten i själva . Dag ut Och dag in hade propagandan förkunnat att en segerför var liktydigt med skoningslös hämnd, blodbad och kaos. De kristnakyrkorna skulle komma att brännas ned, vita barn mördas och vita kvinnorvåldtas av blodtörstiga anhang. Så sade både lan och biskopMuzorewa. I stället har det, åtminstone , blivit en politik präglad avvilja till försoning och fredlig återuppbyggnad. Den befarade massutvandringenav vita har uteblivit. För min del är jag övertygad om att dennaåterhållsamhetens polifik kan komma att få en kraftigt demoraliserande verkanpå apartheidpolitikens anhängare i , om klararatt hålla fastvidden. Aft i handling visa aft det, även av blodigt och bittertraskrig, går att med fredliga medel bygga upp ett anständigt samhälle med platsför olika raser skulle sannolikt vara det största bidrag som kundelämna till underminerandet av den vita förtryckarregimen i . Därmedär inte sagt att jag för underskattar de svårigheter som Mugabekan komma aft möta att stå emot trycket på snabba och radikala förändringarfrän otåliga landsmän, som alltför länge levt under rasdiskrimineringensorättvisor. I den situation som råder är det avyttersta vikt atf omvärlden ger allt stöd i återuppbyggnadsarbetet och ökar trycket på . Ett skärpt världsläge och dramatiska händelser i andra delar av världen fär inte föranleda oss aft minska vårt engagemang i 55 Åtgärder mot m. m. har emellertid militära och ekonomiskastormaktsintressen ständigt stått i vägen för ansträngningarna att finnarättvisa lösningar på polifiska problem i södra . Alla fördömerapartheidpolitiken och olagliga ockupation av . I resolution efter resolution uppmanar FN;sgeneralförsamling säkerhetsrådet att besluta om sanktioner mot Sydafrika.Förra året antogs t. o. m. i generalförsamlingen en resolution om sanktionermot på grund av dessNamibiapolitik, med 118 röster mot 0. 118 mot O!Men i säkerhetsrådet händer ingenting. Varje försök att skrida fill handlingstupar på veto eller hot om veto från samma stormakter som igeneralförsamlingen skamset lägger ned sina röster i stället för aft stå uppför sina intressen och sina åsikter. Vi vet alla aft oboffärdiga stormakters förhinder har attgöra med mineraltillgångar och landets militärstrategiska betydelseför och västalliansen. Denna betydelse har väl tyvärr ökat när USAnu är i färd med aft bygga upp en gigantisk utryckningsstyrka, en RapidDeploymenf Force, med uppgift bl. a. att säkra amerikanska maktpositioner iIndiska oceanen och . Men - låt det vara alldeles klart! - det kommer inte attha gagnat västvärldens långsiktiga intressen aft de som hade möjligheter atfförkorta lidandet för miljoner människor, i det längsta satt med armarna i korsoch nöjde sig med fördömanden i ord sorn motsades av handlandet i sak. Prisetför kortsiktiga militära och ekonomiska fördelar kan komma att visa sig högt.Ju längre de nödvändiga förändringarna i dröjer, desto blodigarekommer upplösningen att bli. Ju mindre västvärlden gör för att driva framförändringarna, desto besvärligare blir våra förbindelser med den daglandet blir fritt. Vill det sig riktigt illa kan resultatet av all overksamhefoch alla veton bli att ett fritt kastas i armarna på , Det låsta läget i säkerhetsrådet är förklaringen till attnågra länder i världen, däribland , vidtagit ensidiga, nationellaåtgärder i syfte att åstadkomma en isolering av . Den praktiskaeffekten av dessa åtgärder är kanske infe stor, men avsikten med dem är juockså främst atf de skall verka opinionsbildande. De utgör ett besked till desvarta i och aft omvärlden inte har glömt dem och aft detäven bland rika länder på avlägsna kontinenter finns några sorn är beredda afti handling visa sin solidaritet. Självfallet är det vår strävan atf nationellaåtgärder sä snart som möjligt skall ersättas med internationella sanktioner,som kan få en helt annan praktisk betydelse. Men för dagen är bara nationellaåtgärder en politisk möjlighet. införde en lag med förbud motinvesteringar i . Det skedde på socialdemokratiskt initiafiv, sedan desvenska företagen hade nonchalerat rekommendationer, somutfärdats av tre svenska regeringar efter varandra, att företagen borde trappaner sina investeringar i . Lagen är så färsk - den trädde i kraft förraåret - att vi ännu inte vet om den har haft den avsedda effekten aft stoppa desvenska företagens expansionpå den sydafrikanska marknaden. Det invändes redan när lagen Nr 153 kom tillatf den var svårtolkad och öppnade stora kryphål. Orn jag minns rätt Tisdaeen den erkändesdessa tekniska brister också av lagens tillskyndare - i varje fall 27 mai1980 Men sorn jag såg det fanns det å andra sidan goda Åtgärder mot m. m. kontrollmöjligheter,eftersom företagen ålades alt öppet, inför offentligheten redovisa hur derasverksamhet i utvecklade sig i fråga om omsättning, vinst, antalanställda osv. Givetvis måste vi noga följa utvecklingen, och om det visar sigatt företagen kringgår lagen får väl statsmakterna besluta om de skärpningarsom kan behövas. Jag tror emellerfid aft det var klokt att inte genast slå tillmed ett drastiskt, undantagslöst förbud, sorn kunnat få stora skadeverkningarför enskilda företag utan att nämnvärt öka lagens politiska betydelse. Frågan om behovet av en eventuell skärpning avinvesteringsförbudet får vi återkomma fill när vi har fått den redovisning förutfallet av lagen som regeringen enligt förarbetena är skyldig att geriksdagen. Den fråga vi nu står inför är en annan. Den gäller om vi bör gåvidare med ytterligare ensidiga svenska isoleringsåtgärder mot i denmån sådana åtgärder är förenliga med vårt lands internationella åtaganden iGATT och i andra sammanhang. Grundtanken i den socialdemokratiska partimotionen i dettaärende är aft även genom ensidiga svenska åtgärder bör bidra fill attsuccessivt öka trycket på . Därför föreslår vi nu sådana ting som attregeringen skall undersöka möjligheterna att komplettera investeringsförbudetmed ett förbud mot teknologiöverföring frän till och attregeringen skall ta inifiativ till överläggningar med regeringarna i Danmarkoch i syfte att lägga ned SAS flyglinje för persontrafik till . Det är glädjande atl utskottet i själva principfråganföljer den socialdemokratiska partimotionen. Utskottet säger klart och tydligtifrån, att det finns "anledning för atf pröva möjligheterna att gåvidare med åtgärder mot , också pä det bilaterala området". Manaccepterar också tanken på en inventering som skall kunna "ge en bild avmöjligheterna för åtgärder som skulle kunna komplettera investeringsförbudet,bl. a. vad avser tekniska sainarbetsavtal, patent och licenser".