prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:153 § 1 Om.sysselsättningssituationen i Statsministern ordet för att besvara Bertd () anmälda fråga,1979/80:460, och anförde: har frågat mrg hur regeringenanser att den svåra sysselsäftningssituationen i skall lösas. Jag förstår oro försysselsättningssituationen i , De varsel som lagts om neddragningar avarbetsstyrkan inom flera företag i länet gör svårigheterna akuta. Trots en hög arbetslöshet finns det även positivatecken för sysselsättningen i , Den rådande högkonjunkturen har därsåväl som i resten av landet medfört en förbättring av sysselsättningsläget.Den totala sysselsättningen har ökat i länet - enökning som är något större än för landet i dess helhet. För att få en varaktig lösning av sysselsättningsproblemenär den viktigaste insatsen att åstadkomma ett lönsamt näringsliv som kan hävdasig i den internationella konkurrensen. De saneringar som under de senaste årenskett av viktiga basindustrier, t, ex, stål-, teko- och skogsindustrin, harhaft det syftet. har betydande statliga insatsergjorts för i form av regional-, arbetsmarknads- samtnäringspolitiskt stöd. Direkt stöd har utgått till flera större företag ilänet. Senast beslöt regeringen föreslå en proposifionom bl, a, ett särskilt stöd till för en omstrukturering av företagetsverksamhet. Utvecklingsfonden för har för innevarande budgetårfått 18,9 milj, kr, i nya lånemedel, vilket har inneburit ökade stödmöjligheterför länets små och medelstora företag. har tilldelats 3,2 milj.kr. för åtgärder i anslutning fill länsplaneringsarbetet. Endast Norrbottenslän har tilldelats ett större belopp för defta arbete. kommer ocksåsenareidag,enligtvad jag erfarit,att anslå 12milj. av de regionalpolifiskamedlen fill för att förbättra situationen för industrin i länet. Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följautvecklingen i och är beredd att med de medel som står tillförfogande medverka till en lösning på länets sysselsättningsproblem. Jag ber att få tacka statsministern för svaret på min fråga. Attsysselsättningssituationen i är svår står helt klart för alla, så ock för statsministern och regeringen, och jag skall infeorda om den situationen. Vi har i fått mycket stöd från regeringen. Från1977 till nu rör det sig om mer än , och vi är tacksamma fördefta. Stödet har framför allt gällt vägbyggen, som är av stor betydelse förlänefs kommunikationsmöjligheter men framför allt för industrins ochnäringslivefs utveckling. Men här återstår mycket, och vi förväntar oss iVärmland mera från regeringens sida, ligger väl framme medplaneringen, och det finns goda möjligheter att ge vårt län ett stöd som skullevara av mycket stort framtidsvärde. Jag vill vädja till statsministern ochregeringen aft försöka åstadkomma vad som är möjligt på detta område. Statsministern nämner i svaret olika åtgärder som satts inav regeringen, bl, a, för att lösa problemen för Svenska Rayon i , Låtmig säga att vi hälsar den åtgärden med mycket stor tillfredsställelse. Genomdenna insats från regeringen kommer ca 600 människor att kunna beredasfortsatt sysselsättning. Men länets problem är ännu infe lösta. De storaindustriföretagens strukturförändringar har saft besvärliga spår genom bl, a,personalminskningar. Vi har i haft många storföretag men alltför fåmindre företag. När sysselsättningen sviktar i de större industrierna blir detsvårt att ordna alternativa arbetstillfällen i avsaknad av små och medelstoraföretag. Därför måste det skapas flera småföretag i länet. På den offentliga sektorn kan det åstadkommas en hel del,och så har också gjorts. Men industri och näringsliv måste utgöra grunden fören säkrare och tryggare framtid för befolkning - annars klarar viinte av våra åtaganden mot pensionärer och barnfamiljer, sjuka ochhandikappade. Jag finner dock statsministerns svar på min fråga mycketpositivt när han klart säger att den viktigaste insatsen är att åstadkomma ettlönsammare näringsliv som kan hävda sig i den internationella konkurrensen. Dettauttalande överenstämmer helt med min uppfattning. Men om man skall lyckasåstadkomma detta, måste huvudinriktningen bli att bygga ut befintliga och skapanya företag som producerar varor och genererar flera arbetstillfällen, och dåbehöver länet statens ekonomiska stöd. Jag utgår ifrån att vi får återkomma med konkreta förslagnär sådana tagits fram, I det sanimanhanget vill jag också uttrycka en vädjantill statsministern, att han och regeringen vid lokalisering av statligasatsningar har problem i åtanke. Till sisl: statsministern har varit inbjuden till Värmlandför att närmare ta del av våra problem. Jag vet att tiden infe räckt till förstatsministern för att göra eft sådant besök, men vi hoppas att den saken snartskall kunna lösas. Jag skulle gärna se atf med på den resan vore ocksåindustriministern, arbetsmarknadsministern och jordbruksministern, och jag villfråga: Är statsministern beredd att medverka till atf ett sådant besök i vårtlän kommer till stånd? Det flnns ingen principiell skillnad isynsätt mellan och mig när det gäller hur man måste gå tillväga för att lösa sysselsättningsproblemen i , Det är ju f, ö, på dethär sättet vi får angripa sysselsättningsfrågorna i hela landet. Jag delarockså uppfattningen aft vi i hög grad måste lita till de små och medelstoraföretagen. Inte minst mot den bakgrunden var det viktigt att utvecklingsfondernakom till stånd, och ett ökat stöd fill deras utlåningsmöjligheter har ocksåställts till förfogande. Jag försäkrar att alla förslag som är uppbyggda så att deger ökade möjligheter atf i framfiden förbättra sysselsättningslägetkommer i fortsättningen, liksom , atf kunna erhålla regionalpolitisktstöd, I det sammanhanget vill jag tillägga att man i stora delar av Värmlandåtnjuter alldeles speciella förmåner när det gäller företag som vill utvecklaeller etablera sig. vill jag ge det beskedet, aft anledningen fillaft besöket i inte har blivit av är aft det varit svårtatt fä det att passa in i almanackan. Men jag är nu som tidigare beredd atfhörsamma inbjudan och resa till för aft närmareinformera mig om situationen. BERTILJONASSON (c): Jag tackar för de kompletterande synpunktersom stalsmi-nisfern lämnade, och jag vill i anslutning fill dem gärna ha sagtatf utvecklingsfonden har gjort ett bra arbete i , och jag hoppas attarbetet skall fortsätta på samma sätt. Det skulle enligt min mening vara av stort värde om mankunde komplettera vårt näringsliv med mera av småindustri. Kolossalt mycketskulle säkert också kunna göras inom skogsbrukefs område. Jag tänker specielltpå insatser inom skogsvården, eftersom vi har områden som drabbats svårt avskador orsakade av granbarkborren. Insatser skulle också kunna göras inomlantbruket liksom även inom turistnäringen. Mot bakgrund av dessa mina synpunkter, som ju berör en helrad områden, tycker jag det vore värdefullt om skulle kunna besökas aven , om jag fär kalla det sä, I den skulle alltså förutomstatsministern kunna ingå industriministern, arbetsmarknadsministern ochkanske också jordbruksministern. Jag fick inget riktigt svar pä min fråga omeft sådant besök, men jag hoppas att statsministern infe har någonting emot aftde andra departementscheferna deltar i besöket så atl vi kunde ta upp eftresonemang om alla de här frågorna. Vi måste nämligen finna nya vägar för attlösa problemen i , Man kan inte bara ställa krav på både det ena ochdet andra, utan vi måste gå på djupet med de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. Om tidpunkten för förslag till ny konkurrensbegränsningslag § 2 Om tidpunkten för förslag till nykonkurrensbegränsningslag Handelsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:469, och anförde: har frågat mig om orsaken tillatt proposifion med anledning av konkurrensutredningens förslag till nykonkurrensbegränsningslag ännu inte framlagts samt när ett sådant förslagkommer aft föreläggas . , som tillsattes 1974, överlämnade ifebruari 1978 sitt betänkande Ny konkurrensbegränsningslag. Remissbehandlingenav betänkandet pågick fill , Till följd av regeringsskiftena och ioktober 1979 har beredningsarbetet inorn försenats. Enligtden planering som gällt under innevarande år skulle en lagrådsremiss medförslag fill ny konkurrenslagstiftning eventuellt kunna lämnas till lagrådet islutet av maj . Denna plan har tyvärr inte kunnat hållas, men min avsikt äratt en proposition skall kunna föreläggas nästa . CARLLIDBOM (s); Jag ber aft få tacka handelsministern försvaret. Av detta framgick det ju atf regeringsskiftena har komplicerat arbetetoch försenat propositionen om en ny konkurrensbegränsningslag. Det tror jag nogeftersom folkpartiregeringen aviserade en proposition , Om niinte har lagt er till med mycket konstiga vanor nu för fiden, bordeberedningsarbetet vid det här laget vara rätt långt framskridet. Regeringsskiftethar tydligen tvingat er atf fundera om. I och för sig är jag rätt nyfiken påatt få veta vad handelsminister var beredd att godta i betänkandet men somhandelsminister nu anser sig behöva göra om. Dröjsmålet är i vilket fall som helst litet besvärande.Det hela går tillbaka på en gammal utredning. Jag vill minnas att jag självtillsatte den i den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Betänkandet ärfrån början av 1978. Remisstiden har varit omfattande, och det här rör sig ändåom relafivt viktiga frågor som jag är övertygad om ligger handelsministernvarmt om hjärtat. Det handlar ju om möjligheter för regeringen att få rimligkontroll över förändringar i företagsstrukturen, om möjligheter atf ingripa mott. ex. olämpliga fusioner och företagsförvärv och om möjligheterna atf i övrigtkunna agera när det gäller konkurrensbegrånsande åtgärder, som är skadliga frånnågon allmän synpunkt. Om handelsministern inte törs lova mer än att vi senast våren1981, om jag förstod honom rätt, skall få en proposition, kan jag kanske fåfråga: Vad är det som gör att det måste bli en så grundlig omarbetning atf niinte kan ha ett bättre tidsschema? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Låt mig först säga att det ingalunda ärså. att beredningsarbetet hade framskridit så långt under min företrädares tidi ämbetet och atf han hade några idéer som jag har haft anledning att taavstånd ifrån. Det är inte av sådana skäl som det inte har varit möjligt attredan nu lägga fram en proposition, sade att det här är fråga om en gammalutredning, och det är riktigt. Den tillsattes , Det kan.herr talman, konstateras att utredningen inte tillsattes på någrasocialdemokratiska inifiativ - det var borgerliga motioner som ledde fram tillaft det tillsattes en utredning, behöver därför inteoja sig så väldigt mycket över aft beredningsarbetet har något försenats. Om tidpunkten för aviserad proposition om internering må gärna ta åt sigäran av att det överhuvud taget blev en utredning omkonkurrensbegränsningslagstiftningen. Annars tror jag faktiskt att vi litettill mans här i insåg aft lagstiftningen var föråldrad. Med allblygsamhet vill jag säga att den socialdemokratiska regeringen hade en vissföreställning om att det fordrades effektivare möjligheter att ingripa mot t,ex, olämpliga företagsförvärv. Det var nog icke så, att det var enbartborgerliga motioner som var anledningen till atf denna utredning tillsattes. Det var intressant i och för sig, även om det är historia,att få reda på aft folkparfiregeringen hade så dåligt underlag för sinapropositionsförteckningar att den, när den aviserade proposition i ettkomplicerat ärende, inte hade några färdiga idéer, än mindre några utarbetadeutkast. Jag hoppas aft ni har infört en bättre ordning i det hänseendet i dennya trepartiregeringen. : om vi nu båda är angelägna om atf detta skallbli av, äntligen, får jag stillsamt be handelsministern att försöka lägga framproposition så snart sorn möjligt under nästa och inte framemotriksmötets slut. Överläggningenvar härmed avslutad. § 3 Omtidpunkten för aviserad proposition om internering Justitieministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:462, och anförde: har frågat rnig när jag avseratt avlämna den aviserade propositionen om internering. Frågan om att ersätta den tidsobestämda påföljdeninternering med tidsbestämt fängelsestraff övervägs f, n, ijustitiedepartementet. Bakgrunden är bl, a, att enhälligt haruttalat sig för att förslag i ämnet bör läggas fram (JuU 1978/79:9, rskr1978/79:53), Med anledning av defta har inom justitiedepartementetunder upprättats en promemoria (Ds Ju 1979:5) om internering, Ipromemorian Orn tidpunkten för aviserad pro-posiUon om internering föresläsatt interneringspåföljden avskaffas. Ett annat förslag i promemorian gär ut påatt dömda med längre strafftider generellt skall friges villkorligt efter halvastrafftiden. Vid remissbehandlingen har promemorian i synnerhet i densistnämnda delen fått etl blandat mottagande. Detta torde främst hänga samman medatt förslaget sannolikt skulle leda till kortare strafftider för personer somhar begått grova narkotikabrott. En reform som avskaffar internering som påföljd ärmotiverad huvudsakligen av det förhållandet att det inte finns någonegentlig skillnad mellan internering och fängelse vid påföljdernas praktiskatillämpning. Som jag har påpekat i en kommuniké får följden avreformen dock inte bli en strafflindring för det svårare brottsklientelet. Enstraffskärpningsregel behövs därför för vissa fall. Vidare måste reglerna förvillkorlig frigivning ses över och då sannolikt med en delvis annanutgångspunkt än i departementspromemorian. Dessa frågor bör emellertid enligt min mening infe bedömasslutligt utan aft man tar ställning till frågan om straffskalorna förde allvarligare narkotikabrotten, en fråga som har diskuterats iriksdagen (JuU 1979/80:25), Inom har bl, a, övervägts enhöjning av straffminimum för grovt narkotikabrott och grov varusmugglingavseende narkotika. Därvid har den bedömningen gjorts att man först borde fåtillfälle att studera den aviserade rapporten angående det tyngre missbruketfrån utredningen (S 1977:04) om narkotikamissbrukets omfattning, den s, k, ,Denna rapport har som bekant avlämnats . Avsikten är nu att i ettsammanhang ta upp frågan om internering och därmed sammanhängande spörsmål samtfrågan om straffet för narkotikabrott. Förslag i dessa ämnen beräknas kunnaföreläggas . LILLYBERGANDER (s): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är det eniga utskottsbetänkande somlämnades . där utskottet uttryckte sig på följandesätt: "vill utskottet kraftigt understryka atttillkomsten av en kriminalpolitisk beredning inte fär leda till dröjsmål medgenomförandet av angelägna och redan förberedda reformer. Enligt utskottetsmening måste i stället i så stor utsträckning som möjligt sökas framgångsvägarsom innebär att förslag i sådana hänseenden kan föreläggas redanunder innevarande ," Vidare påtalade utskottet att ungdomsfängelse skulleförsvinna . Utskottet uttalade också att den tidsobestämda påföljdeninternering borde kunna försvinna . Det har gått etl par år sedandess. Jag kan också peka på atl utskottets enhälliga betänkande är underskrivetav nuvarande justitieministern. Det är klart att jag förstår alt det kan vara en delföljdfrågor som man behöver se över, men jag tycker faktiskt atf det harförflutit så pass aft det redan borde kunna vara klart med en översynoch eft förslae om hur man skallhantera dessa frågor. Jag vill därför fråga: Kan man nu lita på att det här Nr 153 förslagetkommer så att vi kan besluta om internerings- den straffetsupphörande under den kommande höstsessionen? Självfalletär det svårt att säga hur mycket man skall behöva göra i de andraavseendena, men jag tycker det är en sak för sig. Vad det här är fråga Q,n tidpunkten om ärändå atl människor skall slippa få sig ådömdatidsobestäinda straff. Det för aviserad pro- är detsom är den stora frågan just när det gäller interneringsstraffets vara position om inter- Det är en enig riksdag som har sagt att det straffet bör nering försvinna. Jag utgår ifrån att det också är justitieministerns avsikt att säskall ske. inlägg visar atf det inte ärnågon skillnad i sak i våra uppfattningar. Det är ganska naturligt, eftersombåde och jag står bakom det utskottsbetänkande som LillyBergander nämnde . Som jag inledningsvis sade, har regeringen väntat pårapporten från angående det tyngre narkotikamissbrukefs omfattning. Avsikten är därför att ta ställning till frågan omändring i straffskalorna för narkotikabrott, Sorn jag också sade i svaret har denna fråga betydandeberöringspunkter med just det förslag sorn har lagts fram ideparternenlspromeinorian om internering. är avsikten att frågan omstraffskalorna för narkotikabrott skall tas upp i endepartementspromemoria. Sedan vill jag tillägga att vi har haftinterneringsstraffel i vårt land . Jag tror det infördes ,Strävar vi efter att det skall försvinna - och det gör vi - bör det ske såsnart som möjligt. Men betydelsen av att en sådan här reform får anståytterligare några månader skall kanske ändå inte överdrivas, mot bakgrund avden långa tid straffet har funnits. Det är viktigare, tycker jag, att delagstiftningsfrågor som hänger samman med ett avskaffande avinterneringspåföljden prövas så noggrant som möjligt, så atl vi får enändamålsenlig och hållbar reglering. Jag tror nämligen att ingen är betjänt aven i hast tillkommen lagstiftningsprodukt. Ambitionenär nu att lägga fram ett förslag fill hösten, Självfallet är ingen betjänt av ett förslagsom inte är noga genomtänkt, men jag menar nog ändå att det här arbetet, tvä årefter enhälliga beslut att frågan skyndsamt skulle behandlas, bordevara färdigt. Jag kommer att med intresse följa den här frågans vidareutveckling. Självfallet tror jag på att det kominer ett förslag, och jag kommernaturligtvis atf se vad det innehåller och. om det behövs, återkomma i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Om inrättande av en specialstyrka vid § 4 Om inrättande av en specialstyrka vidStockholmspolisen Justitieministern ordet för atf i ett sammanhang besvara dels () den 9 majanmälda fråga, 1979/80:464, dels Bertd Måbrinks (vpk) anmälda fråga,1979/80:482, och anförde; har frågat mig om jag anser attskäl föreligger att nu inrätta den specialstyrka vid som -enligt vad det heter i frågan - tidigare skulle ha avvisats av regering ochriksdag, har frågat om jag avser att vidta åtgärderför atl förhindra tillkomsten av en ""atompolis'". Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden till frågorna är aft tillregeringen har överlämnat två rapporter, en om polisinsatser vid skydd avkärnkraftverk och en om polisiär beredskap vid vissa allvarliga brottsligaangrepp. Förslagen i rapporterna går bl, a, ut på aft den nuvarandepolispiketen i skall utökas från 132 till omkring 250man och att det inom denna skall byggas upp en särskild insatsstyrka på ca 40man, som med kort varsel-inom högst en timma- dygnet runt skall vara beredd attsättas in i händelse av ett allvarligt terroristangrepp mot ett kärnkraftverkeller andra från terroristsynpunkt lika intressanta anläggningar ellerverksamheter. Den utökade piketpersonalen skall under normala förhållanden intefungera som en fristående enhet utan vara inordnad i den vanligapolisverksamheten i och fördelad på de olikavaktdistriklen. Det förutsätts att personalen får särskild utbildning ochutrustning. har hemställt atf regeringen vidtar deåtgärder som behövs för att förslagen skall kunna genomföras. Beslutet harfattats av styrelse, Atf vi måste ha en beredskap mot terrordåd av olika slagtorde alla vara ense om. Det är också klart aft de säkerhetskrav som från dennasynpunkt gör sig gällande för kärnkraftverkens del kräver särskildaöverväganden. För atf få en allsidig belysning av de aktuella frågorna har jagi dagarna låtit sända ut förslaget pä remiss till bl, a, kärnkraftinspektionen,strälskyddsinstitutet samt närmast berörda länsstyrelser. Innanremissbehandlingen har genomförts är jag inte beredd atf för egen del laställning till förslag. Låt mig för fullständighetens skull tillägga att frågan ompiketverksamheten i senast behandlades vid 1977/78ärs (prop, 1977/78:100 bil, 5 s, 52-54, JuU 1977/78:27, rskr1977/78:217), Det skedde på grundval av ett förslag årspolisutredning. Det nu aktuella förslaget, som inte förelåg ,kunde givetvis inte prövas av regering och riksdag i det sammanhanget. ARNENYGREN (s): Polisens önskemål att fä inrätta enspecialstyrka i är ingen ny fråga. aktualiserades den första gången avpolisstyrelsen i , som då ville samordna piketgruppernafill en enhet direkt under polisdistriktets centrala ledning. kom frågan igen, då i ettintervjuuttalande i från om att man planeradeen specialstyrka på 132 poliser för att ta hand om terrordåd. Och så , en tredje gång, kominer en moderniseradframställning om en särskild atompolis i , med en ännu större styrka -250 man specialutrustad, specialutbildad polis-sorn skall flygtransporterasut ilandet bl, a, mot terroristangrepp på kärnkraftverk. Den första av framställningarna behandlades av 1975 årspolisutredning, sorn i stort uttalade sig mot framförda önskemål. Utredningenförordade efter grundlig behandling av frågan en oförändradorganisationstillhörighet, operativt åtskilda piketgrupper medpatrulleringstjänsf som normal sysselsättning men med möjlighet aft sättas ini uppgifter av mer allvarlig karaktär; terrordåd, bombhot m, m. Utredningens förslag antogs 1978 enhälligt av riksdagen.Trots detta levde tydligen kravet på en sammanhållen kommandostyrka, och eftoförsiktigt tidningsutfalande efter beslutet satte ny fart idebatten. Justitieminister försäkrade då, i en frågestund den 18december 1978, aft utredningens och beslut läg fast och aftföreslagen utbildning för särskilda uppdrag pågick. Mot den här bakgrunden är jag förvånad över att frågan pånytt kommer upp. Den skillnad jag ser mot fidigare önskemål år att man nukallar styrkan för atompolis och att den skulle vara större än i tidigareresonemang och mera tungt utrustad. Många skäl talar emot det framförda förslaget. Attytterligare koncentrera polisverksamhet för riksbehov till skulledirekt strida mot polisutredningens förslag, och aft ytterligare vapenutrustaen kommandostyrka skulle också vara en utmaning till våld och härda tag, sominte minst polisutredningen försökte orientera bort vår polis ifrån. Vi har , trots en moderat justitieminister, starkrestriktivitet i utökningen av vår poliskår. Vi vet också aft behoven avinsatser mot den snabbt växande organiserade och ekonomiska brottslighetenkräver utökningar av polisresurserna på den delen, Aft i ett sådant läge prioritera en kommandostyrka av detslag som nu önskar vore olyckligt. Ett klarare besked än detsom justitieministern har gett hade varit välkommet för att stilla den oro somnu flnns för den här styrkan, (vpk): Jag tackar för svaret på frågan. Det är inte alls förvånande att kommermed ett förslag om inrättande av en atompolissfyrka. Mer förvånande är att desom hårt engagerat sig för kärnkraften nu visar upp ett oskyldigt ansikte. Alldokumentation visar att med kärnkraften följer en hårdare och militariserad Om inrättande av en specialstyrka vid Om inrättande av en specialstyrka vid Medkärnkraften följer också en intensivare övervakning av medborgarna. Dettapåvisades också i debatten inför folkomröstningen, men det förnekades då avja-anhängarna. Det finns naturligtvis möjlighet att undvika dennautveckling och frånta dem som ivrar för en hårdare polis defta argument genoinatt helt enkelt snabbt avveckla kärnkraften i det här landet. Men aft denborgerliga regeringens moderate justitieminister skall medverka fill defta ärnaturligtvis helt otänkbart. Då återstår frågan om det är någon metiing med den häratompolisen. Vi har som bekant haft kärnkraffsaggregat i värtland. Vi har också haft kärnkraftsmotstånd . Men trorjustitieministern eller atf den starka motståndsrörelsenskall ockupera något kärnkraftverk i det här landet? Visserligen kommer vi atfslåss till dess atf det sista kärnkraftverket är stängt, men det kommer inteatt ske under sådana former som ockupafion.