prot · G30965 · 1979-12-31 00:00:00 — \, 1 hyreslagstiftningen beträffande affärslokaler ,-, " mon 1979/80:331 av in. fl.om bibehållande av underhällslån för ' hyreshus rn. , ... , 1979/80:332 av m. fl. om lån till kommunala markförvärv ,, 1979/80:333 av statligt stöd ål utvecklingsföretag, 1979/80:334 av omskattelättnader för att främja lokala och regionala investmentbolag 1979/80:335 av afUgglas om kur-ser i egenförelagande 1979/80:336 av omersättningsbränslen , 1979/80:337 av om beskattningen aversättningsbränslen 1979/80:338 av och omförlängd köpeskillingskontroll för småhus 1979/80:339 av Lars-ErikLövdén och om inskränkning i S 17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation sorn ingivits till kannnar-kansliet 1979/80:120 av/lA«e () till industriministern omSSAB:s verksamhet i Luleä: Strukturomvandlingen inom harför Luleås vidkommande inneburit ett stort bortfall avsysselsättningstillfällen. Företagsledning och fackorgan har medanmärkningsvärd solidaritet fullföljt gjorda överenskommelser. Så är rnanberedd att göra även i fråga om en tidigarelagd nedskärning, som beräknasminska en föreslående förlust med ca 150 milj. kr. Med detta solidariska och ansvarsfulla handlande sombakgrund är det naturligt att arbetstagarparterna frågar sig hur det blir medde positiva åtgärderna enligt strukturplanen. Plannja befinner sig i en svårsituation på grund av brist på pengar för nödvändig investering. Fjärrvärmeverkethar ej heller kapitalresurser för utnyttjande av spillvärme från industrin.Planerna för byggnad är klara. Det är "bara" medel som fattas. Ochbeträffande marknadsundersökningen angående avsättning för valsverksprodukterär ännu ej resultat inkomna. En viss oro kan även märkas när det gällerhuruvida i skall kunna överbrygga den sysselsätiningsklyfia somuppstår mellan tidigareplanerad nedtrappning och effekterna från väntadepositiva åtgärder, I dennaovisshetssiluation vore det värdefullt att få en redovisning av läget Jag får därför med anledning av vad som anförts till industriministern framställa följande frågor: Kan iLuleå räkna med att Plannja får erforderliga medel för sin planeradeinvestering och i så fall när? Villindustriministern medverka till att tillvaratagandet av spillvärmen påskyndas? Harmarknadsundersökningen beträffande valsverksprodukter ännu lett till någotresultat? § 18Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framsiällts 1979/80:267 av () tilljustitieministern om förbud för polisföreningar att vara delägare ispellokaler: idrottsföreningär delägare i en spellokal i . Spellokalen - - är enökänd mötesplats för ungdomar. I SOU 1979:29 Lotterier och spel redovisas hearings omspellokaler typ . i , , socialförvaltningen i och kuratorsbyrån vidGöteborgs socialförvaltning redovisade samstämmigt uppgiften om attspellokalerna är försäljningsställen för allehanda droger. Jag villdärför fråga justitieministern: Tänker jusfitieministern göra något för att förhindra attpolisföreningar blir delägare i spellokaler? 1979/80:268 av () till industriministern omförbättring av möjligheterna att erhålla investeringsbidrag: En rad företag i verkstadsindustrinhar ej kunnat leverera beställda maskiner inom avtalad tid. Dettainnebär att det beställande företaget går miste om det investeringsbidrag deräknat med. Förutsättningarna för erhållande av dettainvesteringsbidrag är nämligen bl. a. att maskinen är beställd före den 30september 1979 och levererad . Anledningen fill leveransförseningen har ofta varit hänilelser som det legat utanför företagens förmåga att påverka eller kontrollera.Tillgången på utbildad arbetskraft har t, ex, på vissa orter varit mycketbegränsad, och lediga platser har ej kunnat besättas. Överenskommelser omövertid har under viss del av hösten varit omöjliga att träffa. Investeringsbidraget avser ju att stimulera fill bl. a.maskininköp i svenska företag för att skapa sysselsättning. Mot denna bakgrundvill jag fråga industriministern: 9 protokoll 1979/80:64-66 Är regeringen beredd att ge inkomnadispensansökningar en positiv bedömning så att investeringsbidraget i sådanafall kan få avsedd effekt? 1979/80:269 av () till statsrådetElisabet om idrott för handikappade: Den s. k. rekryteringsgruppen utförett mycket vikfigt och lovande arbete med svårt rörelsehandikappade, framförallt ungdomar, för att intressera dem för idrott. Det ekonomiska underlaget förgruppens arbete, som är av rikskaraktär, är mycket osäkert, och risk finns föratt arbetet inte kan fortsätta. Jag ber därför att få frågahälsovårdsministern: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att möjliggöraför rekryteringsgruppen att fortsätta och helst utvidga sitt arbete med idrottför handikappade? 1979/80:270 av () till utbildningsministernom framtid: i en nära tvåhundraårig anläggning, vars fortsatta existens är hotad.Samfidigt kan konstateras att behovet av en botanisk trädgård i somstorstad och landets huvudstad klart har ökat. Mot denna bakgrund vill jagfråga utbildningsministern: Är statsrådet beredd medverka till att Bergianskaträdgården i kan bevaras för framtiden som botanisk trädgård och ettvärdefullt centrum för rekreation och utbildning? 1979/80:271 av () till handelsministernom anmälningsskyldighet för tankfartyg vid in- och utfart i nordiskafarvatten; "Ett närmare 30 distansminuterlångt och 0,5-1,brett tunnoljebälte drev den 12januari norrut längs . drog storlarm och satte inalla tillgängliga resurser." Detta meddelande att återigen hotar stor mängd utsläpptolja en kust var en ny påminnelse om att vi måste på allt sätt söka möjligheteratt minska oljenedsmutsningen i havet. Om tankfartygen hade anmälningsskyldighet att vid både in-och utfart meddela last och desfination, torde detta ge möjligheter till ökatskydd mot oljeutsläpp och att vid upptäckt av sådana spåra dessa. Om fartygen exempelvis vid infarten till Skagerackmeddelade till Radio och vid återfart från då aktuell station,skulle detta kunna innebära bättre kontroll över tankfartygens färdvägar. På vilka sätt är statsrådet beredd att medverka till atttankfartyg får anmälningsskyldighet vid in- och utfart i de nordiskafarvattnen? 1979/80:272 av () till statsministern ommiljökraven på svensk bilindustri; Vid en uppvaktning införstatsminister , statsråden och framförde den svenskabilindustrin sin oro . Oron är grundad på de utredningsförslagsom kommit från tre aktuella utredningar. Den oro som framförs är berättigad.Alltför långtgående miljökrav på svensk bilindustri som avviker från andraländers kan äventyra stora delar av sysselsättningen i bilindustrin. Dettaskulle vara djupt olyckligt med tanke på det svaga sysselsättningsläge och dennegafiva bytesbalans som vi har i vårt land. Vi bör i stället sträva efter attfå likartade bestämmelser med övriga , som vi gör i andra sammanhang påinternationell nivå. Några klarlägganden om vilken uppfattning regeringen har idenna betydelsefulla fråga har inte gått att få efter bilindustrinsuppvaktning. Jag villdärför fråga statsministern: Är regeringen beredd att medverka till att inte nyabestämmelser skapar sysselsättningsproblem inom bilindustrin? 1979/80:273 av () till utrikesministern omomprövning av biståndet fill : Många fruktansvärda övergrepp motoliktänkande rapporteras ständigt från , kom uppgifter frånbesättningen på ett norskt oljetransportfartyg om hur man varit vittne tillavrättningen av båtflykfingar, utförd av kommunistregeringens patrullbåtar. Allt fler människor i vårt land ställer sig frågan hurlänge vi skall fortsätta att stödja terrorregimen i , Jag vill därför fråga utrikesministern om det inte ärmotiverat att ompröva vårt bistånd till , 1979/80:274 av () till industriministern omden regionalpolitiska målsättningen för Statsföretag AB:s verksamhet: Det har varit många turer kringLövholmens boardfabrik i , Assiledningen har fört fram olika skäl för ennedläggning: dålig lönsamhet och överkapacitet på marknaden. senast hänvisarman till brist på skogsråvara. En förutsättning för tryggare jobb i är enligtmin mening en utökad vidareförädling inom länet av de naturresurser vi har. Detkan då inte vara rimligt att lägga ner en väl fungerande boardenhet i länet.Här finns starka skäl för att ta regionalpolitiska hänsyn. Medanledning av detta vill jag fråga industriministern: Finns det någon klart uttaladregionalpolitisk målsättning för företag som ingår i Statsföretagsgruppen? 1979/80:275av (vpk) till utrikesministern om jäv för pohsman i visstfall: Enligt uppgifter från skilda hållhar en svensk polisman anställning som något slags skyddsvakt vid Chilesambassad i , Samme polisman deltar enligt samma uppgifter vid förhörav chilenska flyktingar och andra chilenska medborgare. Dessa förhör liggertill underlag och rekommendation vid förpassnings- och utvisningsbeslut, Iåtminstone ett fall, där regeringen beviljat anstånd med förpassningen,är detta samband klart. Jag villdärför fråga utrikesministern: Anser regeringen det vara riktigt att polisman, som haranställning vid viss stats ambassad, också deltar i utredningsarbetet omflyktingar från samma stat? Kommer regeringen där så förekommer att vidta åtgärder ianledning därav? 1979/80:276av () till kommunikafionsminislern om åtgärder för attförhindra rånöverfall på lantbrevbärare: Samhället skall förhindra brott. De många våldsbrotten ser ut att bli fler, och tillgreppgenom rån medför att personal som har att handskas med pengar utsätts förlivshotande våld. lantbrevbärare har blivit ett nytt"rånobjekt", - första utbetalningsdag för folkpensioner-överfölls och rånades en lantbrevbärare. Detta är ett förhållande som måstestoppas! Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Vilka insatser förbereder regeringen för att förhindra attlantbrevbärare rånas? 1979/80:277 av () till industriministernom ändrad utformning av det regionalpolitiska stödet: beslut omregionalpolitiken (prop, 1978/79:112) innebar väsentliga förändringar av detregionalpolitiska stödets konstruktion. Bl, a, slopades regeln omräntebefrielsen på lokaliseringslånen . De nya stödformerna har tillämpats i praktiken endast enkort tid, men detta till trots har redan kommit oroande rapporter från flerahåll om att stödets konstruktion upplevs som en klar försämring jämfört medtidigare. Framför allt gäller detta vid nyetableringsprojekt inom stödområdena1 och 2, Inte minst mot bakgrund av att man i propositionen betonade stödetskaraktär av inledningsstöd är detta oroande. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: Har man även inom industridepartementet tagit del av denkritik som ute i landet, bl. a. från utvecklingsfonderna, riktas mot stödetsnuvarande konstruktion? jligt förändra stödets utformning.' 0s..,.»«,.»..M..*- -, «.s,H.ls,e a,. ...a ., .« »» -