prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — När nu väckarklockan har ringt i - och så tycksdet mig - och invånarna yrvaket står inför bilden av den trasiga välfärden blirdet tydligt för allt fler att utvecklingen kan leda till en katastrof. Vi sombär ansvaret i det här samhället har alltför länge förbisett att politik måsteomfatta ansvaret för hela människan. Barnomsorg är omsorg om både kropp och själ.Socialt ansvar gäller helheten. Regering och riksdag, myndigheter och socialt verksammagrupper i vårt land får nu ta konsekvenserna av ett handlande, av beslut och avåtgärder som raserat grundvalen för rättssamhället eller som är i färd med attgöra det. - som tyvärr är sjuk och alltså intekan tala för motionen 1680. vilken behandlas i detta betänkande - efterlysertillsammans med sina medmotionärer en ökad respekt för människolivet. I dennamotion heter det; "Den kristna livsåskådningen utgör inte längre grundenför människors handlande. Normerna för mänsklig samlevnad har luckrats upp. Detbörjade i hemmen med minskad respekt för föräldrarna. Det fortsatte i skolanmed minskad respekt för lärarna. Det har gått vidare med minskad respekt församhällsordningen, för lagar och förordningar, för polisväsendet. Slagen harkommit tätt . och har vi nått dithän att respekten fördem som valts att styra landet är utomordentligt liten." Visst kan motionärerna avfärdas med motiveringen att deuppträder som predikanter som talar inför fel församling. Visst har utskotteträtt i att den begärda litredningen år svår att genomföra. Men viktigare årändå att hela äntligen blir en enda utredning som när det gäller allaöverlägg- ningar och beslut frågar om grunden håller, om målsättningenär riktig, om medlen är de rätta. hänvisar i betänkandet 31 tillsocialutskottet, till kulturutskottet, till justitieutskottet, tilllagutskottet och t. o. m. till arbetsmarknadsutskottet. Och visst är detriktigt att dessa arbetsgrupper håller pä med bitarna och just nu torde varavakna för det som motionen talarom. Men vore det inte dags att se över det helakonstitutionellt, nationellt? i har ett särskilt yttrande tillbetänkandet som jag skulle vilja be samtliga ledamöter att noga läsa. Det ärmycket tänkvärt. Han har rätt i att analysen är svär att göra. Han menar attden ändå är nödvändig, och det menar jag också. Men vi kan vara oeniga om huranalysen skall ske. Låt mig peka på områden där jag ser hur respekten förmänniskolivet och för det positiva i livsinnehållet har luckrats upp. När detgäller den ofödde: rätten till liv, rätten att födas och leva. När detgäller det späda barnet: rätten till mor, till kärlek. När detgäller de små i allmänhet: rätten till två föräldrar, till harmoni. När det gäller skoleleven: rätten till vård, till fostran,till god undervisning, till kunskaper. När det gäller den unge: rätten till vägledning, till attha föredömen, till att leva i en god miljö, till att finna mening och mål.Rätten till normer som är prövade av tidigare släkten och som håller. Når det gäller familjebildningen: intet kan ersätta dengamla familjen. Rätten att bilda familj måste stödjas och de unga familjernamåste få stöd. "Mitt hem är min borg", det var förr ett slagord ochdet bör vara en målsättning också . När det gäller ålderstrappan nedåt; vård och trygghet förliv och egendom. Vi är eniga om det, men hur är det i praktiken? Hur är det medgatufrid, , tingsfrid? Och när det gäller samhället: solidaritet, sammanhållningmellan enskilda och mellan generationerna. Tänk så mycket som brister! Visst finns enigheten omdetta, men varför gick det då så snett? Jag skall inte upprepa vad som så oftaär upprepat. Låt mig bara säga, att jag vet en enda utväg. Det finns en kraftsom är likadan som för 2 . Vi ansvariga politiker, vi ansvariga människor, vi somtillhör den lagstiftande församlingen måste inse att måste tillbaka tillvårt folk. Hur det skall ske kan vi resonera om, men jag menar att det är heltnödvändigt stt dess kraft, dess sanning blir känd. Det gäller ett kulturelltvarde. Någonting som år omistligt går förlorat om är okänd-vi kan se detfrån den synpunkten också. Alla våra beslut måste stå under en övergripandenorm. Låt mig ta några konkreta saker. Jag har fått en kopia av en skrivelse från vissa kristnagrupper till justitieministern. Bakgrunden till den äryttrandefrihetsutredningens betänkande som kom i är, strax förevalet. I den skrivelsen sägs: "Till de för allmänheten mestcentrala frågorna om yttrandefrihetens gränser hör nämligen, förutom frågan omfilmcensurens bestånd, även frågorna om det skall vara fritt fram för hur råapornografiska och våldsglorifierande framställningar som helst. s. k. debattbetänkande är så partiskt avfattattill förmån för total frisläppning av sådana framställningar, att dess förslagutgår från att filmcensuren för vuxna helt skall avskaffas och att inga somhelst gränser skall sättas ens för de mest förråande framställningar." får vi veta att just våldet är så farligt. står det en artikel om våldet i TV. Den harrubriken: Barn lär av "hjälte". Artikeln visar i en rad punkter vadsom är farligt våld. Detta riktar sig egentligen mot människolivet. Släpper vifritt fram för sådant och menar att det inte är farligt, då har vi hamnatsnett. Det har kommit ett par böcker, som jag har lånatpå . Jag har inte hunnit läsa dem men har tittat i dem. Enav böckerna heter Ta strid för kärleken - kamp mot porr och prostitution. Jagskall med tanke inte läsa mycket ur den. Det är något av enväckelse som har skett och som jag har talat om. Man börjar bland människornaförstå att det inte får fortsätta så här - släpphänthet eller rent avglorifierande av det onda. 1 boken citeras två framstående män - framstående isina egna ögon åtminstone - nämligen och . Deskrev en bok , en bok med en sådd som bar frukt. "På samma sätt som det är varje medborgares rätt attfritt berusa sig, om han bara har pengar till sprit, måste det vara hans ochhennes rätt att fritt upphetsa sig med pornografi om han har pengar till inköp.Det år friheten det gäller." Hur många kvinnor har drabbats av följderna av det somstår här - våld, nedslagning, våldtäkt, död? Den andra boken är en så fin liten bok. Jag har inte hafttid att skriva av något ur den-den kom i min hand. Moder i Calcuttahar fått den publicerad pä svenska: "En gåva för ". 1 förordetberättar om sitt besök hos moder nära Kalitemplet iCalcutta. Hon såg allt upprörande vid templet. Så får hon syn pä hemmet, Homefor the Dying, dvs. hem för de döende. Detta hem var då . Honberättar något om dess verksamhet. När jag bläddrar i den här lilla boken tycker jag att detär något som vi , när vi talar om respekten för människolivet, skullekunna begrunda. Jag citerar ur den första avdelningen. Kärleken börjar ihemmet: "Det tycks mig som om världen är uppochnedvänd ochlider mycket , därför att det finns så väldigt lite kärlek i hemmenoch i familjelivet. Vi har inte tid för våra barn, vi har inte tid förvarandra, vi har inte tid att glädjas tillsammans." Det är så tydligtsagt. "Jagskulle hellre ge upp mitt liv än min tro." Den kraftsom står bakom moder kan inte i alla människoliv ge samma starka utslag, men den vore värd att ges ätmänniskorna . Vi vet att väldet ökar i världen. Amnesty Internationalhar påpekat detta. Vi känner hur fruktansvärt illa ställt det är med människansvärde ute i världen. Må denna situation inte komma till oss! Moder Teresaskriver om lidandet: "Lidandel ökar i dagens värld. Människor hungrarefter något vackrare och större än omgivningen kan ge. Det finns en stor hungerefter i världen just . Överallt är det mycket lidande, men det finnsockså stark längtan eftei' och efter kärlek till människor." Hon harrätt, moder . Det var väckelsen som jag nämnde om. Får jag sluta.med att citera vad hon säger på s. 53 underkapitlet Rikedomar: "Jag sökei- ge de fattiga av kärlek vad de rika kanfä för pengar. Nej, jag skulle inte vilja vidröra en leprasjuk för ,men jag tar villigt hand om honom på grund av kärlek." Skall bli något mer än "Home for theDying", så måste det in en livskraft i samhället. Mitt rike är blott avdenna världen - finns det några riksdagsmän som vågar gå ut under den parolleni dag? I detta anförande instämde , och (samtliga m). Det är ju. som inledningsvisantydde, ett mycket brett panorama som målats upp i den motion som behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande nr 31. som vi hörde, respektenför människolivet. Motionärerna ger exempel som frän deras synpunkt belyser dethär temat och som tar upp dels enskilda frågor, dels attityder och normer iallmänhet. När jag kommenterar utskottets syn på dessa frågor lämnar jagsakfrågorna till debatt vid annat tillfälle och håller mig mera till principenoch till behandlingsgången. Motionen har avstyrkts av ett enhälligt utskott, och jagvill, fru talman, börja med att yrka bifall till utskottets hemställan, innanjag går över till närmare kommentarer. I motionen frågar man; Vart är vi på väg? Vad innebär detsom har skett? Som jag ser det är just dessa båda frågor två av de mestväsentliga delarna i allt samhällsarbete, även om man i det här huset hellreanvänder benämningar som prognoser och utvärdering av verksamheten. Det är ändåsamma sak man talar om. Vi möter detta så ofta i våra handlingar, men därmed ärdet inte sagt att allt är bra. Vi vet att ökad standard och livskvalitet intenödvändigtvis behöver vara samma sak. Vi vet att anonymitet och stress är tvåav tidens värsta gissel -mitt i all vår välfärd. Vi vet att solidaritet ochrespekt för människoliv inte får stoppa vid gränsen mellan olika länder.Dagligen blir vi påminda om att mycket återstår att göra. Jag håller med bådeTore och iVärmdö, när de säger att det är viktigt att hålla i minnet att de stora Nr 51 ochövergripande frågorna aldrig får skymmas av de vardagsnära, praktiska Torsdaeen den Men man kan ju-tyvärrskulle jag viljasäga-varken utreda ellerlagstifta fram respekt eller medmänsklighet. Det gäller i stället att skapa utrymmeför dessa attityder och värderingar, och då måste man gå till Reinekten för sakfrågorna. I motionen begärs en snabbutredning. Som exempel på vadden utredningen borde syssla med tar man upp så pass vitt skilda ämnen somdödshjälpsdebatten, befolkningsfrågan, den ekonomiska brottsligheten,skattefusket, abortlagstiftningen, drogmissbruket och arbetslöshetsunderstödet.Det är stora och viktiga frågor som man kan ha olika uppfattningar i och sombör debatteras. Det sker ju också ofta i den här kammaren. Men det är ocksåfrågor som sorterar under en rad olika utskott och som i de flesta fall redanhar behandlats och blivit föremål för de små utredningar somutskottsbetänkanden ofta är. Man ger ju i utskotten bakgrunder och görkartläggningar inför olika avvägningar och beslut. Andra ämnen som nämns imotionen har tagits upp i interpellationer och frågor och i samband därmed fåtten ingående belysning. Jag vill helt kort citera konstitutionsutskottetsbetänkande, där det i sista avdelningen sägs följande: "har således vid skilda tillfällenbehandlat en rad av de olika delfrågor som berörs i motionen. Att inom ramenför en statlig utredning tillgodose de krav på kartläggning av sakförhållandenoch utvecklingstendenser inom så vitt skilda områden som motionärerna avser ärenligt utskottets mening inte möjligt." När det sedan gäller attityder och normer har vi ju allaen möjlighet och en skyldighet, att var och en utifrån sin utgångspunktmedverka till en ökad medmänsklighet i de skilda frågor som behandlas, vare sigdet gäller utredningar i sak eller praktisk handling. Jag är nog i många fallbenägen att tycka att det sistnämnda är det viktigaste. Med den lilla personliga funderingen, fru talman, ber jagän en gång att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:17med anledning av propositionen 1978/79:120 med förslag om inrättande av statens miljömedicinska laboratorium jämtemotioner 1979/80:18 med anledning av propositionen 1979/80:10 om kontroll av hybrid-DNA-teknikens användning,jämte motioner 1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:25 medförslag till Höjning av det allmänna barnbidraget tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /80, såvitt avser anslag tillarbetarskyddsstyrelsen Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 13 Höjning av det allmänna barnbidraget Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:21 med anledning av propositionen 1979/80:42 om höjning avdet allmänna barnbidraget, m. m., såvitt propositionen hänvisats tillsocialutskottet, jämte motioner. I propositionen 1979/80:42 omhöjning av det allmänna barnbidraget, m. m. hade regeringen ()såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet föreslagit att 1. anta vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag, 2. till Allmännabarnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 underfemte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Det vid propositionen fogadelagförslaget innebar att det allmänna barnbidraget fr. o. m. den 1 januari 1980skulle höjas med . per barn och år fill . I detta sammanhang hade behandlats dels en med anledning av proposition 1978/79:160 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. väckt motion 1978/79:2433 av m. fl. (s), vari såvitt här vari fråga (yrkandena 15 och 16) hemställts att skulle 15. besluta att detallmänna barnbidraget skulle höjas med . per barn ochår, 16. besluta atttill Allmänna barnbidrag () för /80 anvisa,utöver vad regeringen föreslagit i proposition 1978/79:100, ett förslagsanslagav . dels en med anledning av proposition 1979/80:42 om höjningav det allmänna barnbidraget, m. m. väckt motion 1979/80:112 av m. fl. (vpk), vari såvitt här var i fråga(yrkandet 1) hemställts att beslutade a) att anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, innebärande att barnbidraget bestämdes till avbasbeloppet, vilket med nuvarande basbelopp, , innebar ett belopp av3 , b) att tillAllmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1979/80 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 595 000 000 kr.utöver regeringens förslag. beträffande höjning och indexreglering av det allmännabarnbidraget att med bifall till propositionen 1979/80:42 ochmotionen 1978/ 79:2433 yrkandena 15 och 16 samt med avslag på motionen1979/80:112 yrkandet 1 skulle dels anta vid betänkandet som bilaga 1 fogat förslag tilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, dels till Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Höjning av det allmänna barnbidraget INGA (vpk): Det är låg- och mellaninkomsttagarna som fårbetala för regeringens mycket orättvisa ekonomiska politik. Det är de vanligamänniskorna som får betala den orättfärdiga skattepolitiken - en skattepolitiksom gynnar kapitalägare och höginkomsttagare, en skattepolitik som uppmimtrartill skuldsättning därför att avdragssystemet är förmånligt för det. På pendeltåget in till stan pratadejag med en kvinna. Hon tyckte det var märkligt att man kunde tjäna pä att skuldsättasig och att den ekonomiska politiken uppmuntrar till stora kapitalsatsningar,som sedan är avdragsgilla. Man tjänar på att köpa sig en villa eller en bil. Dåkan man komma undan skatt. Här i kammaren finns i alla fall en person somenligt uppgift inte betalar någon statlig skatt. Kvinnan på pendeltåget tyckteockså det var märkligt att man kunde göra avdrag för bilar och villor men inteför barnen. Det tyckte hon skulle ha varit riktigt. För, som hon sade: Dekostar ju verkligen. Hennes resonemang visar just på det orimliga synsätt somde borgerliga partiernas och det socialdemokratiska partiets ekonomiska politikhar lett till. Hennes synsätt visar också på de sneda värderingar som råder ochbl. a. kommer till uttryck i den fråga vi nu diskuterar, nämligen höjningen avbarnbidraget. Det satsas för litet på barn och barnfamiljer i vart land - ochdå tänker jag inte bara på pengar. , precis som och alla andra år så långttillbaka jag kan minnas, har hyran höjts för de flesta som bor iflerfamiljshus, I mitt bostadsområde ligger höjningen på mellan 100 och150 kr. En trea kostar nu . För sedan blev det klart att maten för en vanligbarnfamilj kommer att kosta . Matpriserna kommeratt höjas kraftigt. För någon vecka sedan diskuterades momsen häri kammaren.Det blir inte momshöjning direkt , men något säkert besked om attmomsen inte Höjning av det allmänna barnbidraget höjssenare kunde inte regeringen ge. Det skulle inte förvåna om regeringen höjermomsen fram . De lönejusteringar som görs för att möta pris-ochhyreshöjningarna räcker inte till på långt nar. En vanlig industriarbetarfamiljhar förlorat nära . i reallönesänkning.Inflationen ligger på . De orättvisa kommunalskatterna drabbarvanliga inkomsttagare. Kommunalskatten är ofta hög i fattiga kommuner. Ihögskattekommunerna bor de inkomstsvaga grupperna. Människor som tjänar minstfar alltså betala mest. Det sker en ständig övervältring av kostnaderpå vanliga människor i vårt land. Det ekonomiska systemet är konstruerat så.Att de borgerliga partierna inte tänker göra något för att ändra detta förvånaringen, men att socialdemokraterna inte tog itu med orättvisornaförvånar. Och det är ett svek mot arbetarklassen. a. barnfamiljerna drabbasav det orättvisa systemet. kommunisterna anser att den höjning somsocialdemokraterna och regeringen har kommit överens om är för liten för attkompensera barnfamiljerna för deras ökade utgifter. Samhället måste ta ett mersolidariskt ansvar för barnen och svara för större del av vad det kostar att habarn. De per barn och år som borgare och socialdemokrater föreslårräcker inte ens till att betala de prishöjningar som har skett bara pä klädertill barn. Än mindre räcker de till för att kompensera för hyreshöjningar ellermatprishöjningar. kommunisterna vill höja barnbidragen ungefärtre gånger så mycket som regeringenär beredd att göra, nämligen till ,mer för varje barn. Det skulle betyda ett barnbidrag på . perbarn och år. kommunisterna vill också värdebeständigabarnbidragen genom att indexreglera dem. Det är nödvändigt bl. a. med tanke påinflationen. diskuterades en höjning av barnbidragen. Imaj 1979 fördes samma diskussion, och senare diskuterar vi sammafråga igen. Barnbidragshöjningarna brukar motiveras med kostnadshöjningar ochatt man vill, som det heter i detta betänkande, "förbättra barnfamiljernassituation". Kostnadsutvecklingen, som det så fint heter, pågår ,och de höjningar som görs av barnbidragen är en ersättning för redan inträffadepris- och hyreshöjningar. Om barnbidragen inte skall släpa efterkostnadsutvecklingen, behövs ett nytt system. Det är därför vänsterpartietkommunisterna föreslår att barnbidragen knyts till basbeloppet ochindexregleras. Barnbidragen skall utgå, menar kommunisterna, med25 % på basbeloppet. Det betyder att det skulle bli ett barnbidrag på, som jagsade tidigare, . per barn och år. Barnfamiljerna behöver kompensation förregeringens prispolitik och för dyrtiden och behöver den höjning på nära 1 000kr. som kommunisterna föreslår. Jag yrkar bifall till motionen112. GABRIELROMANUS (fp): Det ärende som vi nu skall behandla gällerbarnbidragets höjning. Även om det är frestande, skall jag avstå från att taupp en allmän debatt om avdragsrätten i skattesystemet och liknande. Jag hoppas att förklarade för kvinnan påpendeltåget att om vi skulle införa avdrag för barn, skulle det inte gynna låg-och mellaninkomst-tagare. Som de flesta avdrag - i varje fall om det gälleravdrag på inkomsten före skatt - skulle det ge bättre utdelning ju högreinkomst man har. När det gäller barnbidraget, som är det system som vinumera är helt ense om att vi skall ha i för att utjämna skillnaden ibärkraft mellan barnfamiljer och andra, föreslås en höjning med . Ett enhälligt socialutskott tillstyrker regeringens förslag i dendelen. har kommunisterna tagit upp frågan omatt knyta barnbidraget till basbeloppet, och om detta säger socialutskottet följande:"Som utskottet har framhållit (SoU 1976/77:25) bör barnbidragenej tillåtas urholkas av prishöjningar. Med den höjning av barnbidragen somutskottet i det föregående förordat, erfordras inte f. n. något uttalande avriksdagen i fråga om värdesäkring av barnbidragen." Därför avstyrksförslaget i vpk-motionen. Vpk:s motion ger en annan bild: "Det nuvarandebidragssystemet gör att barnbidragen inte på något sätt följerkostnadsutvecklingen." Det är svårt att förstå hur de här två uttalandena gårihop. säger att med den höjning som föreslås blir det ingenurholkning, medan vpk säger att barnbidraget inte på något sätt följerkostnadsutvecklingen. Som sade har prishöjningarna hittills i åruppgått till , och de blir antagligen högst . Den höjningav barnbidraget som regeringen föreslår är . Därför är det fel det som ståri vpk-motionen. Man kan göra jämförelsen , t. ex.från oktober 1976, alltså den senaste valperioden, fram t. o. m. januari 1980.Under den tiden har priserna gått upp inte fullt . Om utskottets förslagbifalls, ökar barnbidraget . Barnbidraget följer alltså mer än välkostnadsutvecklingen. Det finns väl ingen här som inte gärna skulle vara med omatt höja barnbidraget med ytterligare , om det inte vore så att detockså måste betalas. Vpk:s förslag kostar 600 milj. kr. för innevarandebudgetår och dubbelt så mycket för ett helt budgetår, dvs. Vi andra här befinner oss inte i en lika enkel situationsom vpk, att vi bara kan ställa förslag som kostar pengar utan att tala om hurde skall finansieras. Därför måste vi inskränka oss till den höjning somregeringen har föreslagit, men vi kan alltså konstatera att den innebär att barnbidragetmer än väl har behållit sitt värde sedan t. ex. . Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Höjning av det allmänna barnbidraget Höjningav det allmänna barnbidraget INGA (vpk): Jag tycker att är litettrångsynt. Jag har talat om barnfamiljernas totala ekonomiska situation, ochjag försökte sätta in barnbidraget i ett större sammanhang. De orättvisor som finns i det ekonomiska systemet,tillsammans eller var och en för sig, visar bl. a. att den lilla höjningen pä300 kr. inte räcker till för att förbättra barnfamiljernas situation. Man utjämnarinte relationen - inte i nämnvärd grad i vilket fall som helst- mellanbarnfamiljer och andra familjer med en uppjustering på . per barn och år. Barnfamiljerna behöver den kompensation som vi föreslår. Idagarna har hyrorna gått upp, och matpriserna går upp . Inflationenhar legat på och väntas bli än värre är slut. Sedan kom då talet om det statsfinansiella läget, som detbrukar heta, och den vanliga frasen att kommunisterna gör detenkelt för sig när man föreslår nödvändiga förbättringar för barnfamiljerna.Jag kan bara peka på några ställen där man skulle kunna plocka pengar för attfinansiera nödvändiga och viktiga reformer, även denna reform som skulle höjabarnbidragen med en tusenlapp . Den borgerliga regeringen ändrar skattesystemet, sänkermarginalskatter, indexreglerar skatteskalorna och gör det bättre för dem somredan har det bra. Man gynnar dem som har höga inkomster. Man fortsätter meddet orättvisa avdragssystemet som drabbar de människor som har det dåligtställt i vårt samhälle, som drabbar vanliga inkomsttagare. Man angriper inteheller den ekonomiska brottsligheten som lär uppgå till 40 miljarder kronor.Det är den siffra som redovisas, men alldeles säker på att det stannar där ärman inte. Man fortsätter att rulla ut miljarder. 30 miljarder gårtill storfinansen i form av subventioner och gåvor utan att man för den sakensskull får någonting tillbaka. Vad det nu gäller är att få till stånd en omfördelning avde ekonomiska resurserna i vårt samhälle. Det gäller i de flesta frågor vidiskuterar här. Det gäller även den ekonomiska politiken och dess villkor. Man kan peka på försvarskostnaderna som är uppe iknappt 20 miljarder. Vi ligger trea i världen när det gäller försvarskostnader. Det finns alltså på olika områden pengar som man kan taför att finansiera sådana saker som är nödvändiga.