prot · G30969 · 1979-12-31 00:00:00 — om samordning mellan militär och civil räddningstjänst 1979/80:751 av ochLars onr viss översyn av energisparlånen 1979/80:752 av ommedbestämmandelag för hyresgäster 1979/80:753av om statens planverk 1979/80:754av om experimentbyggande m. m. 1979/80:755av m.fl. om räddningstjänsten m. m. 1979/80:756 av ochElisabeth om bostadsbyggande med sikte på ökat generationsboende 1979/80:757 av . om dygnsberedskap med räddningshelikopter i och 1979/80:758 av omamorteringstiden för markförvärvslån, m. m. 1979/80:759av m. fl. 1979/80:760 av m. fl.om förstatligande av läkemedelsindustrin Nr 69 1979/80:761 av omökad alkoholinformation i radio och 23 ianuari1980 1979/80:762 av omutbildningen för samhällsplanerande § 11Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1979/80:123av (in) lill utrikesministern om inflytande påFN-organens biståndsverksamhet, m. m.: Avvägningen mellan vad Sverigeanslår lill mullilaierall resp. bilateralt sairrarbele disktrteras fortlöpande.Sverige avsätter en i förhållande lill andrtr länder hög andel av vår BNP lillbiståndssamarbete som våra adirrinislrativa möjligheter trtl klara avett starkt ökat bilateralt bistånd iir begränsade. Vi har därigenom kommit allbli ett av de länder som bidrar mest lill FN-organens ulvecklingstirbete iu-länderna. Även i fortsättningen kan förväntas vara en myckel storbidragsgivare lill FN-organen även om denna del av vår biståirdsbudgetktrapptisl kan väntas öka särskilt snabbi i reala termer under de närmasteåren. För titt vår relativa andel skall sjunka fordras emellertid att andraländer visar vilja lill större avsällningiir. De bidragskonferenser, omfattande flertaletFN-organisationer. som inleddes har inle utgjort ljuspunkter i detinultiltilerala biståndsarbetet. Del svenska initiativet alt göraförutsiigelser om bidrag i rad har inte följts upp av länder,trots att ett system med fleråriga bidragsutfästelser i många avseenden bordeunderlätta arbetet inorn FN-orgtrnen och bidra till aU få fram ett mer allmäntsystem för långsiktig finansiering av de interntitionellii organens operativaverksamhet. Inte heller har de olika organens önskemål om en höjning avbidragen rned viss procentsats, utgörande villkor för att inte verksainheteiiskall skäras ner. Så kan nian förvänta sig en ökning med endtist av deltotala bidraget lill UNDP , och även den siffran bedöms som osäker.Sverige är genom ett bidrag pä totalt 350 milj. kr. den största bidrtrgsgivarennäst och . För UNICEFts verksamhet erhälles från vårtland. Man kan fråga sig i vad mån vi har elt inflytande påFN-organens verksamhet som svarar mot storleken av vårt bistånd. Styrelseposterna i fördelas efter olikakriterier, bl. geogrtifiska men också i praktiken efler ländernas tindel avorganens reguljära budget. De stora i-länderna svarar för avfackorganens reguljära ( = ultaxerade) budgetar. Detta har av hiivd givitnrånga av de stora i-länderna en permanent plats i slyrelsernir. Sverigesvartir för av ftickorgtinens reguljära budget. delen avdessa organs bistånd finansieras emellertid med frivilliga bidrtig den antingenfrån UNDP eller direkt från enskilda länder. Sverigeliimirtir stora frivilliga bidrag både via UNDP och i form av inullibi. Räknar manin delta bistånd kominer vi upp i en andel av fackorganens Anmälan avinter-omslulning på - som andelen för de störrei-liinderna. nellatioiter som inte har lika stora frivilliga bidrag,sjunker i motsvtirtinde mån. De frivilliga bidragen "berätligtir" emellertidinte till några slyrelseplat-ser. Även om vår styrelserepresentation med det formellaberäkningssättet inte är dålig - särskilt som vi ofta kan itila genom någotannat nordiskt, i styrelsen representerat land - borde vårt inflytande iförhålltinde lill de stora bidrag vi faktiskt ger kunna förbältrtis, skulle också positivt kunnti påverkaeffektiviteten i del intillilate-rala biståndet. Den ständigt viixandereservationen i den svenska statsbudgeten visar pä alt svårigheter finns hosFN-organen all utnyttja av oss anslagna medel. hardel genomgående funnits nästan lika nrycket medel reservertrde som vad somföreslagits för kommande budgetår. Så uppgår reservationsanslaget på posten Bidraglill internationella biståndsorgan i arets budgetproposition till . som det för det kommtinde budgetåret föreslås ett anslag på . Med anledning av det anförda får jag anhålla omktimnrarens tillstånd att ställa följande frågor till utrikesministern: Anser utrikesministern del önskvärt all Sverigesinflytande pä FN-organens biståndsverksamhet ökar. och hrrr skall detta i såfall kunna ske'' Vad är orsaken till all en såstor andel av medel anslagna till de internationella biståndsprogrammen intetagils i anspråk, och hur bedönrer ulrikesnriiristern möjligheterna till ettsnabbtire utnyttjande av ansUigira medel? 1979/80:124av (rn) lill jordbruksministern om behandlingen av miljöfarligtavfall: riksdag (prop. 1975:32,JoU 1975:10) beslutade om inrättande av ett förelag för behandling avmiljöfarligt avfall. Det nya behandlingsföretaget avsågs få en principiellensamriilt till behandla och långlidsförvara sådant avfall. Enligtdepartementschefen skulle bolaget bvggtis upp successivt och anpassas till debehov av omhänderlagtinde sorn skapas genom det kommunala renhållningsmonopoleti fråga om miljöfarligt avfall, som förutsattes vara genomfört i hela landet . 1 propositionen uppgavs alt () borde bilda stomme i det nya förelaget. som bildtides år 1969för alt lösa vissa avfallsproblem beträffande i första hand kemisktindustriavfall, oljeavfall och annat kemiskt avfall, drev vid denna tidpunktgenom del helägda dotterbolaget enbehandlingsanliiggning för kemiskt avfall i Lövsla utanför . har för att kltira de skyldigheter som följde avriksdagens beslut vidtagit en rad åtgiirder. Fem rnotlagningssltitioner harinrättats, men kapaciteten räcker ändå inte lill. Möjligheter har ocksåöppntits all behandlti avfallet utomlands, bl. a. hos Kornmunekerni iDanrntirk. När det gäller del slutligti omlitinderlagandet avavfallet har storti svårigheter uppstått. besluttide allbiista pltilsen för en central behandlingsanläggning för miljöfarligt avfallskulle vara Norrtorp. Efter koncessionstinsökan tillstyrkte liinsstyrelsen iÖrebro län och Kumla kommun i slutet av nraj 1978 ;s ansökan om koncessionför en anläggning i . Ärendet skicktides emellertid fram och tillbaka mellanolika myndigheter och i kom in i bilden.Situationen är alarmerande. Kirinla kommun har ändrat insliillning ochframställningar lill andra kommuner har besvarats negativt. Tillståndet föranläggningen i att behandla miljöfarligt avfall går ut nästa är.Ingenstans tycks del gä alt bygga en central avfallsanläggning. Runt om i landet sker därför en upplagring av miljöfarligtavfall i kommuner och industrier. , som beslutat inrätta fler temporärainsamlingsstationer för all lagra avfallet tills en slutbehandling kan ske, hargenom kommunernas vetorätt stora svårigheter all ens få till stånd sådanalager. Enligt produceras 500 000 lon miljöfarligtavfall varav en del återvinns. SAKABts kapacitet är endast 50 000 lon ochresten lagras eller exporteras utomlands. Andra länder har enrellerlid ocksåsvårigheter all ta emot vårt avfall vilket resullertit i att miljöfarligtavfall förvaras på sätt som i mänga fall är i högsta gradotillfredsställande. Genom SAKABts monopol hindras kommuner och industrier altsjälva förstöra det giftiga avfallet. Genom det kommunala vetot har del blivitpraktiskt taget omöjligt för att svara för del slutliga omhändertagandet.Svårigheterna växer för och måste nu lösas. Jag får därför tinhällaom kammarens tillstånd all till jordbrrrksminislern ställa följande frågor; Vilka åtgärderämnar jordbruksministern vidta för alt beslut om en anläggning förbehandling av miljöfarligt avfall skall kunna komma till stånd? Anserjordbruksministern alt mot bakgrund av den växande mängden miljöfarligt avfalldet statliga monopolet för slutbehandling av sådant avfall bör bestå? § 12Meddelande om fråga " Meddeladesatt följande fråga framställts fråga 1979/80:283 trv /isson (vpk) lillindusiriminislenr onr regeringsåtgärder med anledning av förvärv avGrängesberg: 1978 avlämnadebetiinkandet tiv konkurrensuiredningen (SOU 1978:9) föreslås regler förprövning av företagsförvärv. Bakgrunden ar den starka koncentration som ägt ruminom näringslivet. Regeringeir skulle enligt förslaget kunna ingripa motförvärvet med förbud eller åläggande eller tills vidare. Dennalagstiftning aktualiseras tiv uppköp av . Avser industriininisterir all vidta några åtgärder för allsökti förhindra uppköp av ? Vilka åtgärder avser indirslriminislern att vidta för ttttmolverkti fortsatt koncentration inorn näringslivet och i stället friimjii endecentralisering av makten? § 13 Kammaren åtskildes .