prot · G309146 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:146 § 1 Justerades protokollen för den 7, 8 och 9 innevarandemånad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:190 om utlämning tillSverige av viss dokumentation från , m. in. Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.I *! vill jiig meddelii iitt jiig inte kommer iitt besvara interpellationen iivAlexiinder Chrisopoulos om utlämning till av vissdokuinentation frånGrekliind inom den angivna tiden . Jag har för avsikt iitt besvaraden rnåndiigen . den 19 milj 1980 Om regeringsåtgärder till förmån för vissa kristna ledarei 3 Omregeringsåtgärder till förmån för vissa kristna ledare i Utrikesministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:437. och anförde: har frågat om regeringenöverviiger iitt vidtiiga någon åtgärd till förmån för ett iintiil kristinilediire i , vilkii godtyckligt fängslats och sedermerii försvunnit urfiingelseriiii. och till förmån för dessa personers anhöriga. åberopar en publiceriidArnnestyriipport. som namnger 14 fängslade kvinnor och miin vilka spårUist hiirförsvunnit. Bland dessii återfinns en lediire. medan flertalet iiv deövriga kan identifieriis med olika politiska grupperingar. Genom andrii kiillorvet vi dock att också andra kyrkliga lediire och deras anförvanter hiir gripitsunder det seniiste aret. Det råder delade meningar om i vilken man olikii kristiiiigrupper är särskilt utsatta för övergrepp och förföljelse i . Viid somdock iir höjt (iver iillt tvivel är att en riid fängsliide personer - bliiiiddem kristnii - hiir försvunnit utan att ens de niirmast anhörigahar fatt kännedom om vad som hänt dem. Ansträngningarnii för att ökii respekten för demiiiiskligii riittigheteriiii utgör ett grundläggande element i svenskutrikespolitik. Det iir diirför självklart iitt regeringen såviil iinternationellii organ som vid direktii kontiikter med de etiopiska ledarnakonnner att fortsiittii iitt verkii tor att Om regeringsåtgärder till förmån för vissa kristna ledarei övergreppenmot de mänskliga rättigheterna i upphör. har välkomnat beslutet tidigiire iiv för de mänskliga rättigheterna att skapa en särskild iirbetsgruppmed uppgift iitt undersöka fall av påtvingade eller ofrivilligiiförsvinniinden. Även om gruppen ännu inte har fastställt sitt iirbetsprogramförefaller det niiturligt att den på ett tidigt stadium tar upp också de fallav försvinnanden som har iigt rum i . Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret. Det finns ett stort antal människor i som har ettspeciellt intresse av vad som händer i just . För sex sedanövertog en militärkornmitté sorn kallar sig själv Dergen makten, och det varsäkert reformsinnade personer som önskade att det skulle bli bättre i landet. 1själva verket har situationen utvecklats till ett tillstånd av terror och kaos.I dag har en extrem marxistisk junta makten med en gåtfull niiijor vid namnMengistu i spetsen. Vi har gång på gång fått rapporter från Amnesty om vad somhar hänt - senast det sorn jag åberopade i min fråga. I en interpellationsdebatt om sedanuttryckte den dåvarande utrikesministern t. o. m. uppfattningen atldet skulle bli ett positivt resultat av vad som hänt i . Jag tillät migbetvivla det. och jag är ännu mer övertygad om att den utveckling somskett är mycket beklagansvärd. 1978 proklamerades något som kallades ""den rödaterrorn"", och den har betvtt oerhört mycket. Jag vill påstå att denhar betytt särskilt mycket för de kristna organisationerna, även om det isvaret som utrikesministern nu har lämnat står att det råder delade meningar. Jag har uppgifter från människor som har släktingar somhar arbetat länge i och som fortfarande kan få korrekta upplysningardärifrån. De säger att det inte finns en enda familj i de kristnaförsamlingarna i som inte har drabbats av sorg. På något sätt harde alltså råkat ut för att anhöriga och närstående har bortförts. Jag kan nämna ett exempel. En man som heter helt godtyckligt och bortfördes - om jag minns rätt - den 28 juli1978, senare greps hans hustru på en gata i ochbortfördes -mot okända öden. Jag har talat med den person somjag anser vara den främste kännaren av kyrkans förhållanden i , Hansade - jag förmodar med en axelryckning - att ingen vet någonting om GudinaTomsa och hans hustru, inte ens om de fortfarande lever. Detta är oerhörtupprörande. Jag instämmer i det sade. nämligenatt det är angeläget att trycket från en internationell opinion hålls uppe. Detär viktigt att man överallt i världen, inte minst hos oss. som har så mycketatt göra med , håller uppe trycket mot det som sker i , Jag tror att den har möjligheter attgöra en insats. Vi skall också välkomna den arbetsgrupp som omnämns i svaret,men det är underligt att gruppen ännu inte har kunntit fiiststiillasitt arbetsprogram. Det är risk för att undersökningarna sker alltför sent ochinte på det tidiga stadium som utrikesministern iinser viuii niiturligt, Jiighoppiis iitt den positiva uppfattning som svaret iindiis skiill betydii iittdet också vidtas konkreta åtgärder. Jag tiickar än en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. Omupprustning och bibehållande av §4 Om upprustning och bibehållande av Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldainterpellation. 1979/80:183, och anförde: I sin interpelliition iinger efter beslut i liiiisliindsting i en skrivelse begiirt regeringens tillstånd iittliiggii ned persontrafiken och upphäva gällande koncessioner m, m, för bundelenRimbo-Kårsta på , Järnvtigstrafiken skall enligt landstingetsbeslut ersättas med busstrafik, nämner vidiire att en lokiilfolkomröstning i och Tiiby kommuner den 23 niiirs 1980 gett tillresultat att 92 resp, av de röstande i kommimernii var för en upprustadoch bevarad Roslagsbana i dess nuvarande längd. Medhänvisning härtill hiir Stinti frågiit om jag anseratt den folkomröstning som ägt ruin - och som är rådgivande - skall tas påallvar och vara viigledande i det fortsiittii arbetet för en upprustad ochbevarad Rosliigsbana och om jag, omsvaret iir jakande, kommer att stiillii mig iiegiitiv till den nämndaskrivelsen från AB Lokaltriifik, Trafikbolagets skrivelse iir f, n, ute på remiss.Remisstiden går ut den , I remissomgången har de båda berördakomnuinerna jämte iindrii intressenter tillfälle att avge synpunkter. Som bekant är det inte vare sigbrukligt eller liimpligt iitt ett föredriigande statsråd under pågåenderemissbehandling iiv ett ärende tar ställning eller gör uttalanden i detsamma.Jag vill dock i siimniiinhiinget niinina iitt försliig är att vänta frånpågående-på regeringens uppdrag tillkalliide-utredningar, bl, a, omtrafikförsörjningen i och om liinniiindet iiv statsbidragtill kollektivtriifikanläggningiir. Utredningsarbetet avser ju bl, a, att görastatsbidragsgivningen betriiffande spårbunden kollektivtrafik neutral iförhållandet mellan nyanläggningiir och upprustning av befintligiianläseningar. STINAANDERSSON (c): Jiig ber iitt få tacka för sviiret på mininterpelliition, trots att jag inte kan finna iitt det är ett utförligt ellerpositivt svar, Roslagsbananhar ju viirit föremål för omfattiinde iitredniiigs- Nr 146 iirbete inom liins liindsting. För osssom bor inom nordostsektorn den utgör Roslagsbiiniin en livsnerv för trafikförsörjningen, 19 mai1980 Roslagsbiiniin har viirit och iir fortfiiiiinde tlet niiturligt fungeiiinde trafikmedlet i vår sektor. Den iir helt enkelt en""reseinstitution"". Om itpprustnins ''"tidigiire kommit till uttryck i cii 40 000 niimnunderskriftcr fiir en beviUiid och bibehållande ''-'upprustad . som ju utgör ryggriidcn för Rosliigens bebyg- av 0'='''= "'' niiringsliv. Vi är emot en samhällsutbyggnad. som innebiir iitt vi fårtiinnelbiiiiii till i första hand . Detta skulle innebiira att denfriiintida siiinhällsutbyggnaden inom nordostsektorn koncentreras tillDiinderydsberg och centrums närhet, medan utvecklingen i övrigaRoslagssamhällen stagnerar. Ca 70 000 människor liir i diig ha Rosliigsbiinanpå gångavstånd. En via Danderydsberg utbyggd tunnelbana till centrumskulle endast ca 20 000 människor ha på gångavstånd. De höga kostnaderna förtunnelbanebyggandet gör att måste ställa kriiv påtung bebyggelse kring viirje tunnelbanestation. En tunnelbiinii kräver dessutom en mer omfiittiindebusstrafik iin en upprustad , Inför hotet om stigande oljepriserserjiig det sorn en oförsvarlig trafikpolitik att satsa på mer busskrävandetriifiksystem. Ur energisynpunkt är det också mer motiverat iitt för framtidensatsii på en upprustad , Av de utredningar som föreligger framgår iitt engenomgripande upprustning av Roslagsbiinan rned nyii tåg och spår med 40stiitioner inte är dyrare i faktisk investering iin - som det nu är frågii om -tunnelbana med 3 stationer. Sammiinfattningsvis iinser jag att Roslagsbiinan iir detbiista koninlunika-tionssysteniet för hela Roslagen, att en spridning avarbetsplatserna jämnt (iver helii regionen minskiir reslängder och restider ochdiirmed det totalii resebehovet, att Roslagsbiinan är det mest energisnåliitrafikmedlet, att blir mer flexibel och att den lättare kan byggasut. att Roslagsbiinan är triifikantvanlig och miljövänlig samt attRoslagsbaiiiin iiven skall kunna användas för godstrafik. Jag vill i min iirgumentering för ett beviirande och enupprustning av Roslagsbiinan gärna framhålla dessa förhållanden förkomniunikationsmi-iiistern. detta i all synnerhet som det nu är fråga om attlägga ned en liten bit iiv hela Rosliigsbiinan. Sedan ifrågavarande beslut fattats av iStockholms län har också folkviljan i och kommuner fått kommatill uttryck genom folkomröstningen den 23 nnirs , diir vi ju fick ettoerhört starkt gensvar för bevarandet äv , Med anledning däravställde jag en fråga-som jag inte kan finna att jiig hiir fått något sviir på -niiniligen om den rådgivande folkomröstning som ägt rum skiill kuniiii vara viiglediindei det fortsättii arbetet för en upprustning och ett bevarande iivRosliigsbaniin, Egentligenkunde ju statsrådet hii svariit iinnu kortiire, med ett ja eller ett Jagförstår remisserna i sammanhanget men skulle viljii fråga till vilka 128 instanser förslagen harrernitteriits. Det skulle vara intressant iitt få reda på Slutligen vill jiig fråga: Innebär den sista meningen iinterpelliitionssvaret att vi kan räkna med att , såsom varandespårbunden kollektivtrafik, kan få ett neutralt statsbidrag, och när kan manräkna med att de två utredningar som niiinns i interpelliitionssvaret blirkliirti? Dettii iir infe minst viktigt för framtid. Såsom genom ett under hiide jiig remisslistanmed mig, I iillmiinhet iir det inte alldeles klart iitt intin har remisslistiinmed sig till kammaren, 1 varje fall är de som iininodiits iitt iivge yttriindeöverbefiilhiivaren. , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, statens jiirnvä-gar. transportrådet ochlänsstyrelsen i liin efter hörande av vederbiirande. Sedan iinkommerdet på att hörii vederbörande kommuner och (ivriga specielliiintressenter i liinet. Den utredning som förutvariinde kominunikiitionsrninisternBo Turesson leder skall bli klar under aret. Den andra kan jag för dagen inteiinge någon exakt tidpunkt för, men den skall väl inte behöva ta sä förfärligtlång tid heller. Vi diskuterar nu inte Rosliigsbanans viirti eller ickevara, utan viid vi diskuterar iir en friirnställning från länsItrndsting om att man skall lägga ner persontrafiken och övergå till busstrafikpå en liten del av striickan. Det iir viid sorn är föremål för regeringensbehandling, och jiig rniiste val säga att vet nog i och för sigatt det var inte särskilt stor mening rned iitt ställa frågiin till mig justnu, eftersom jag rimligtvis inte kiin. får, bör eller skall ta ställning mittunder pågående remissarbete. Därför kan det inte ha kommit som någonöverraskning om svaret blev kortfattat. Det måste det vara, av alla tänkbaraskäl. Däremot tycker jag att det är ganska självklart att enfolkomröstning alltid skall vara vägledande. Politikerna får ju ta sitt ansvar(xh det intryck av en folkomröstning som de anser vara liimpligt. Det iir dockinte regeringen sorn skall göra det, utan det är de förtroendevaldiipolitikerna i . Jag anser att det vore att gå väl långt, om man interespekterade en val uttiilad majoritet i , oberoende iiv vilkapiirtier som är för eller emot, vare sig det skulle vara mitt parti ellercenterpartiet som representerar. Den lokala majoriteten måste idet här fallet slå igenom, och sedan får politikerna sjiilva ta den hänsyn deanser att de bör ta till den rådgivande folkomröstningen. Låt mig emellertid lägga till ett par personligasynpunkter på den här banan. För det första tycker jag att man kunde under strejkenkonstatera att om det var någonting som fungerade väl så var detnordostsektorns trafikförsörjning. och man klarade trafikenganska väl. För detandra är jag medveten om att det kominer att dra mycket stora Omupprustning och bibehållande av Om upprustning och bibehållande av kostniideratt bygga tunnelbanor. Utiin iitt tii stiillning till den nu aktuelhi bitenmellan och men om jag ser till de delar av trafikniitet som ärmera triifikbelastade. vill jiig siiga iitt jiig iir giinskii övertygiid omiitt niiin med enbiirt norniiil upprustning sannolikt skulle kuniiii lata detnuvarande trafiksystemet fungera fram utan någrti egentligaproblem - utan någrii dryga upprustningskostnader och utan någon dyr nytunnelbiiiiii. Det iir en tanke jag gärnti skulle viljii testii påfortroeiidemiinnen i lans landsting, om vi inte skall skitii attbyggii nya investeringar för många hundra miljoner eller rusta upp för mångiihundra miljoner och i stället görii en norniiil upprustning iiv Roslagsbiiniin.för folk tycks ju triviis med den, och använda den till. Sedan får vise om vi kanske bebiivcr göiii någrii ytterligare upprustningiir. Det sista är emellertid en fullstiindigt egen synpunkt,icke hemiiiiihöriinde i diskussionen om sträckan . Men eftersom fruAndersson själv har vidgat debatten har jag också vidgiit den till iitfomfiittii iiven en personlig ståndpunkt. STINAANDERSSON (c): Jiig ber att få tacka komiiuiiiikiitionsministernför det kompletterande svaret. Jag htide kanske inte väntat mig något störreoch utförligare svar, men här gäller det i iilla fall en liten del av biiiian.Det iir fråga om iitt nagga den i kanten, och då vet vi inte viid som kommerefteråt. Det finns vissa intentioner om en fiirlängniiig itvRosliigsbiiniin bortom , och då iir det ju inte vettigt iitt börjii läggiiner triifikeii på en del iiv den nuvarande striickningen. Det var av denanledningen jag ställde interpellationen. Sedan tackar jag också för komniunikationsministeriispersoiiligii synpunkter. Jag tyckte att han gav uttryck för en positivinställning till nordostsektorns trafik och till Roslagsbantiii i synnerhet.Hiir giiller det ju att kunna bevara och på ett vettigt siitt rustii upp det vihiir . Att liiggii ner miljoner på en tunnelbiina i friimtiden tycker jagiir slöseri ined pengar. Beträffande remisserna fick jag också svar. och det iirtiicknäinligt. En hel del institutioner eller vad man skall kalla dem. fåryttrti sig och dessutom i efter hörande av""vederbörande"". Jag iir litet osaker på vilka kommunersom kommer iitt involvenis i det arbetet. Det iir mycket viktigt attnordostkommunernii. som är betjänta iiv Rosliigsbiiniin. kommer in i den härbilden i första hiind. Beträffande utredningarna hoppas jag iitt de skall blikliira . kominer förmodligenunder hösten att tit förnyad ställning till , och då ärdet viktigtiitt vi harfått klarhet om de här utredningarna från statens sida. dels betriiffande trafiken iStockholmsregionen i övrigt. Jiig vill i det sammanhanget gärna vidarebefordraen vädjan till kommunikatioiisminis-tern att påskynda de här utredningarna. När det gäller länsstyrelsensreinissutsiindning iir min erfarenhet den att någon snålhet inte brukar vidlådaliinsstyrelsernii i tlet iivseendet. Att berörda kommuner iilltså med siikerhetkominer iitt få yttrti sig kan vi utgå ifrån, så det finns ingen iinledningtill bekymmer i det iivseendet. utredning, iir detsiigt. skiill bli klar . Den andra utredningen, som leds iivCliies-Eric Norrbom. transportrådet, är inte en utredning som syftar tillframläggiindet av ett stort, tjockt betänkande utan till en fortlöpande kontaktmed de olika intressenterna i den här regionen. Det står exempelvislandstinget helt fritt iitt prioritera just frågan om och ta uppden med förtur. I så fall kan den alltså behandliis snabbare iin andrii frågor.Men dettii iir en siik som regeringen inte velat lägga sig i utiin som böravgöriis mellan å ena sidan utredningsmannen och å andra sidan intressenterna iStockholms län. Jag vill siirskilt notera att medförtur kan ta upp den här diskussionen i enmansutredningen. Det bör i så fallvidarebefordras till att det kan göra det. Jag har en känsla av attniiin i liindstinget inte har detta klart för sig. I övrigt vill jag tacka för det positiva svar som jagtrots allt har fått från kommunikationsministern som - om jag har fattat rätt -ser positivt på bevarande och upprustning till normalt skick. Om upprustning och bibehållande av JAN-ERICVIRGIN (m): Jag får naturligtvis instiimma i Stinii Anderssonskonstaterande att det var en angenäm personlig reaktion från kommunikationsministernssida i den här frågan när han ställde sig positiv till en eventuellfortsättning av driften på sträckan . Kommunikationsministern sade att syftet med detutredningsuppdrag som har fått skall vara att hållafortlöpande kontakt rned berörda intressenter. Eftersom och jaghar väckt en motion i frågan om , där vi anför att börbegära att regeringen snariist upptar förhandlingar rned länslandsting för att säkerställa fortsatt järnvägsdrift i länets nordostregion,skulle jag vilja att kommunikationsministern ändå framför sin syn på vad somstår i direktiven, nämligen: ""Det finns enligt min"" - dvs.kommunikationsministerns - ""mening väl kiinda och utreddatrafikproblem i vars lösning på grund av de splittradeansvarsförhållandena kräver särskilda initiativ. Med hänsyn till detta anserjag det lämpligt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta uppöverläggningar med berörda statliga, landstingskommunala, kommunala och andraparter om ett gemensamt program för statliga insatser på trafikområdet iStockholmsregionen." Det är nämligen så att många problem med Roslagsbananberor på splittrade uppfattningar inom de olika Nr 146 kommunerna. iStockholms län fiittiide ett långsiktigt Måndiigenden trafikpolitiskt beslut förnordostsektorn. och i dettii fiistslås iitt Rosliigsbii- 19 mai1980 nans Vallentunagrenullebibehiilliis med trafikering från . konstateriirnu iitt det fnimlagdii försliiget givetvis strider hiiremot. Omarbetsförmed- '''"S följd av år har norrortskommuiieriiii intiigitståndpunkten iitt tiiifiken pa linssverksamheten R-slagsbanans Rimbogren skall upprätthållas i sin nuvarandestriickiiing. vid arbetskonflik- ''' ''' till Östrii stiition.Så föreslogs iiveii i hindstingets l(,,. somfriiniliide sitt försliig 1976. Även om trafikiintunderkiget iirsviigare pa biindelenRimbo-Kårstii iin på iindra delar av banan, måste iiiiin se den kvarviiriindedelen av Rosliigsbiinan som en helhet. Ytterligiire nedskärningar iivbiinniitct-iiven iiv delen mellan och - sådiiiiii som de nubegärda och enligt den skrivelse som har avgivits kan lätt leda till ensituation där det kominer iitt piistas iitt Roshigsbaniins nät iir för litetför iitt en riitionell jiirnviigstriifik skiill kuniiii bedrivas där. Jiig kanför min del niiturligtvis inte iicccptcrii ytterligiire neddriigningar iivRosliigsbiiniin. Vidare har niiin begiirt nedliiggning iiv triifiken rediinfr. 1981. vilket iir mycket siiiirt. Om en sådiin nedläggning skullekoiiiniii att inedgiviis biir man också ta hiinsyn till miinga andrasynpunkter, såsom iitt iiiiiii inte har utfört förbiittringar iiv vägenKårsta-Söderhiill och iiv de bussviindpliitscr som behövs vid Karstii station.Som ledamot i byggniidsiiiiiniiden i vet jag iitt någrii sådaniipropåer iinnu inte kommit, viirför niiin således inte har kunnat ta ställningtill den frågan. Eftersom en nedliiggning torde viirii så niiriiförestående - något som jiig naturligtvis hoppiis inte kominer att ske - skullejag giirnii se iitt det koinmer en framställning från , så iittman kiin lösii tlen friigiin. Men dettii iirgivetvis en sistii iitviig. omniiin inte kiin riiddii biindelen melliin och . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om arbetsförmedlingsverksamheten vid arbetskonflikter Arbetmarknadsministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga.1979/80:449. och anförde: har frågat mig om jiig iivseriitt \idtii åtgärder som medverkar till iittiirbetsförinedlingen iiikttiir förutsiitt neutiii-litet i arbetskonflikter vidförmedling av beredskapsjobb siiiiit iitt uriiktlii-tenhet frånarbetsförmedlingen att liimna skriftlig iinvisning inte thiibbiirberedskiipsarbetarna. Bestämmelser om hur arbetsmarknadsverket skiill förfiuiimed fiirmed- lingen vid arbetskonflikt och vilka principer som skiill gälUi betriiffiinde exempelvis anordnande av beredskiipsiirbete vid konttiktbcr(irdii iirbetspkit- 132 ser finns iarbetsmarknadskungörelsen. Som påpekiir i sin fråga fiireskrivs iittiirbetsförmedlingeii ''" ''*6 iiv enskilda arbetssökiinde skiillbedrivits oberoeiulc iiv pågående iirbctskon- den flikter men attarbetssökiinden skiill undcrriittiis om iitt det råder iirbctskon- 19 maj1980 flikt påen iirbetsplats diir iirbete iinvisiis. Ä andrii sidiin föreskrivs iittnågrii iirbetsniiirknadspolitiskiiinsatser, såsom exempelvis beredskiipsiirbete, inte Qm arbet.sförmed- skiill vidtas. 0111 de kiin siigas iiventyrii principen om siiinhiillets ncutriilitetvid linssverksamheten arbetskonflikter. ,;,V/ arbetskonflik- framgår av vad jiig nu hiir siigt hiir de riktlinjersom skiill giillii för [er myndigheternas handlande i siimbiind mediirbetskonflikter redan lagts fiist. I vanlig ordning ankommer det sediin påmyndigheterna iitt efter sjiilvstiin-digt bedömande tillämpa dessa riktlinjer. Någrii ytterligiire åtgiirder från min sidii iir motdemiii bakgrund inte iiktuellii. (vpk): Jiig vill på viigniir tackaför svaret. Han har på grund av rådande trafiksituation blivit förhindriid attkoinniii hit. Den hiir frågan har inte liingre siiniiiiii iikluiilitet ioch med uppgörelsen på iirbetsrnarknaden. Men det fiinns trots iillt underkonflikten en viss tendens från arbetsförmedlingarniis sidii tilldiskriminering iiv beredskiipsarbetare vid förmedliiigsverksiimheten. I enskrivelse från iirbetsmarkniidsverket till länsarbetsnämnderna den 21 iipril1980 iinfördes fiiljiinde: ""Nya beslut 0111 flyttningsbidriig ellerberedskiipsiirbete till sökiinde för iinstiillning hos av konflikten berördarbet.sgivare får tills vidiire ej meddeliis. Beredskapsarbete far ej hellerförlängas,"" Det iir ju sa med beredskapsarbeten att de står i ensärklass, Dessii jobb har regelmässigt inrättats bara för beredskapsarbete. Detär alltså inte fråga om helt normalii, vanliga jobb. Det friimgår också iivAMS-hiindbokens definition, i vilken friiinhålles att det här giiller iirbetensom inte skulle hii gjorts om de inte hiide inriittiits som beredskapsarbeten,Mångii AMS-jobb iir dessutom inrättade på liingre sikt. och diir byter man folkbiirii med hiilvårsintervaller. Vad gäller de aktuella arbetena i Jäinthind. som tiis uppi frågiin, harsediin demiii fragil stiilldes missförhållandena rättiits till.Enligt uppgift erhåller både landsting och kommun det här statsbidriiget trotsatt man råkiit ut för ""malören"" med att anvisningarnainte blev skriftliga uliin endast ineddehides muntligt. Med anledning av svarkan man möjligen säga att det är anmärkningsvart att de olika myndigheterna harmöjlighet till sjalvständigii tillämpningar av reglerna och även av de lagarsom liggeri botten, viirvid man i detta fall inte följt de intentioner somregelskrivarna och lagstiftiirna haft. Av det skälet hade det kanske varitbättre om hade slutat sitt svar med atl säga atl åtgiirder på grundav det inträffiide har vidtiigits för att myndigheterna skiill följii deintentioner som rnan haft rned regleriiii och I it garn il.