prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — När det gäller invandrarorganisationerna menar vi ocksåfrån utskottets sida att en satsning på dem är oerhört viktig, eftersom de harså stor betydelse för invandrarna. Jag delar uppfattningdärvidlag. satsades det på just de organisationerna. Det anslag somdå beviljades innebar att den största ökningen gick just till invandrarorganisationerna.Och har regeringen lagt fram förslag om att man i stället skall satsa påett annat område, nämligen informationen till svenskarna. Vpk har också i motion nr 1818 föreslagit ett socialtstödprojekt bland invandrarungdom. Invandrarungdomarnas situation behöveruppmärksammas, det håller vi med om. De drabbas hårt av svårigheter påarbetsmarknaden, och regeringen har därför uppdragit åt invandrarverket att isamråd med , och socialstyrelsenutarbeta ett handlingsprogram för att åstadkomma bättre förhållanden förinvandrarungdomarna. Uppdraget skall fullgöras i samarbete med kommunerna ochinvandrarorganisationerna. Resultatet skall redovisas , och det är medanledning härav som utskottet avstyrker det här motionsförslaget, eftersomsaken redan är åtgärdad. I motion nr 1460 tar upp frågan omkonsumentservice till invandrare, och utskottet förutsätter - eftersom vitycker att det här är en mycket viktig fråga - att fortlöpandeskall följa den här frågan och söka aktivera kommunerna till insatser. Vpk har också en motion som tar upp lagen om rätt tillledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare och vill haändringar i den. Eftersom det pågår en översyn av lagen har utskottet, liksomförra året, avstyrkt motionen. I motion nr 406 tas frågan om tolktaxa upp, och medanledning av vad som sägs i förslaget till ny utlänningslag har utskottet funnit att motionen inte behöver föranleda någon åtgärd. Detsamma gäller motion nr 739, som i och för sig tar upp en enligt utskottets mening mycket viktig fråga. Det gäller åtgärder för att tillvarata flyktingars yrkeserfarenhet och utbildning. I promemorian och flyktingarna redovisar en arbetsgrupp för flykting frågor bl. a. förslag som syftar till att flyktingar med yrkesutbildninglättare skall kunna utöva sina yrken i . Man föreslår att specialinriktade 13 Nr 127 kurser, på samma sätt som i daggörs för utländsk medicinalpersonal, skall Onsdaeenden anordnas för olikayrkeskategorier. På arbetsgruppens förslag har ett 23 anril1980 samrådsorgan för flyktingfrågor inrättats. I detta samrådsorgan ingår representanter för invandrarverket, , skolöversty- Invandraroolitiken '"elsen,, kommunförbunden, och rikspolisstyrelsen.Samrådsgruppen kommer att ta upp de här frågorna. Från utskottets sida anser viatt det är mycket angeläget att finna praktiska lösningar för att flyktingarnai högre grad än f. n. skall kunna använda den yrkesutbildning som de har medsig hit till . Det skulle betyda en större tillfredsställelse förflyktingarna och bidra till att underlätta livet i för dem. Det skulleockså innebära ett bättre användande av resurser på både det personliga och detekonomiska planet. Med hänsyn till att frågan är uppmärksammad behöver motioneninte föranleda någon åtgärd. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande nr 22 och avslag på reservationen ochmotionerna. () replik: Jag vill först med bara några ord kommenterabehandlingen av den av mig och flera andra socialdemokrater väckta motion somgäller konsumentservice till invandrare. Jag är inte helt övertygad om attsituationen är så positiv i olika invandrarkommuner. Jag kommer därför attfölja upp utvecklingen på det området, och om det visar sig att mina farhågorär befogade, återkommer vi med samma motion - då kanske i ännu mera preciseradform - men vi nöjer oss den här gången med utskottsbehandlingen. Sedan några ord om det EIFO - expertgruppen förinvandrarforskning -som har tagit upp här i debatten och som manockså hänvisat till vid utskottsbehandlingen. Gruppen har tillkommit därför attden forskning som har förekommit omkring invandringen har avsett attfästa uppmärksamheten på den första generationen, dvs. på dem som själva harinvandrat. Det projekt som har startats är naturligtvis välkommet, med allaförsök, men jag vill i alla fall citera litet om vad projektet skall syssla med. Projektet, som skall behandla den andra generationenslevnadsförhållanden, syftar till att "ge förutsättningar för attutvärdera invandrar-och minoritetspolitik på grundval av en bedömningav invandrargruppernas framtida situation i i ett långsiktigtperspektiv. Det skall alltså vara en undersökning av invandrarnas nuvarandemöjligheter att utveckla och bevara sin kulturella och nationella identitet(valfrihetsmålet), av invandrarorganisationernas arbete inom denna ram för attta tillvara gruppernas intressen på lång sikt, av invandrarnas informellaproblemlösningar med liknande syftning, samt av andra generationens nuvarandesituation och framtidsutsikter inom de ramar som det svenska samhället och densvenska politiken erbjuder dem." Jag befarar att när EIFO har genomfört sitt tvåårigaprojekt i och 14 Nackakommer det att resultera i en svidande kritik av de faktiska Nr 127 (vpk) replik: Det är sant attriksdagen enhälligt har fastslagit vissa Invandrarpolitiken målsättningarnär det gäller invandrarpolitiken, nämligen jämlikhet, samverkan och annat somdet länge nått enighet om i de olika politiska parfierna i . Dettaråder det inget tvivel om. Men den oenighet som verkligen finns ligger i sättetatt förverkliga målsättningarna. Vårt parti har lagt fram många invandrarmotioner, varavriksdagen hunnit behandla en del i olika sammanhang. I de motionernahar vi framställt förslag till konkreta förbättringar på invandrarområdet. Menalla de här motionerna har blivit avslagna. Motiveringen för nästan allaavslagsyrkandena har varit att man i det nuvarande svåra finansiella lägetinte kan tillstyrka några som helst höjningar av anslaget tillinvandrarorganisationerna eller några andra förbättringar på invandrarområdet.Detta uppfattar vi från vårt parti som ett sätt att krypa bakom det nuvarandefinansiella läget för att slippa åstadkomma förbättringar för invandrare. Devpk-motioner som behandlas gäller konkreta förslag om förbättringar avinvandrarnas situation som sammanlagt innebär en ökning av anslagen med . Också i det inlägg som gjorde framfördes motiveringen med nuvarande ansträngda finansiella läge inte kan tillstyrka de härmotionerna. Med tanke på det beslut som harfattat om att flytta fill det gamla , vilket kommer att kosta , framstår den motiveringen inte bara som löjeväckande utan som rentcynisk gentemot invandrarna och andra utsatta grupper i samhället. () replik: Till vill jag säga att det är möjligt attEIFO-undersökningen kommer att visa på mycket stora brister. Då kommer vi ocksåatt ha en verklig grund för att sätta in relevanta och riktiga åtgärder. Men vivet , både och jag, att det finns väldigt mycket att göra. Jag vill bara peka på ett av de projekt sominvandrarverket har i gång - det finns ju många olika sådana. Det är projektetSamverkan i grannskapet, som jag tror är mycket viktigt för att få en bättremiljö för invandrarna och för att öka förståelsen hos svenskarna för invandrarnassituation. När det gäller socialdemokraternas motion om ettsammanhållet kommunalt program kan man behöva fundera över just därman skall lägga resurserna i det ekonomiska läge vi har. tycker att det är cyniskt att talaom ekonomin när det gäller invandrarfrågorna. Ingen kan högre än jag önska att vi kunde satsa väldigt mycket mer. Men det är bara så att med det ekonomiska läge och det budgetunderskott som vi har måste man faktiskt inom alla områden tänka på detta med ekonomin. Just invandringspolitiken har i årets budget fått del av 15 Nr 127 en satsning som i förhållande tillandra satsningar i budgeten faktiskt är 93 ' 'I 198(1 '' gäller åtgärder förinvandrarungdomar har vi hänvisat till den samrådsgruppsom regeringen har tillsatt. Jag vill också säga att det har / ii nrnnlitiken 'dtagits åtgärderför invandrarungdomar tidigare. Jag har här en hel lista över vadman försökt satsa på, därför att man är så medveten om att invandrarungdomarnahar det besvärligt beträffande arbetsmarknaden. Men jag ser att tiden gör attjag får återkomma,till detta i nästa replik. () replik: Jag känner till grannskapsprojektet sominvandrarverket driver bl. a. i , varifrån jag kommer. Där har man en storinvandrar-koncentration just i det bostadsområde som har valts ut till dettaprojekt. Projektet är naturligtvis värdefullt. Men sedan det hadedragits i gång stötte man snabbt på problem just på grund av att man harbristande resurser för att göra samlade insatser på alla de områden där sådanaskulle behövas. Det är nämligen inte bara fråga om bostaden, utan det är frågaom barnens framtid, barnen och språket, barnens situation i skolan. Det gällerde vuxna som bor i området, deras språkliga utveckling, deras möjligheter tillkontakter med myndigheterna på det egna språket. Och det gäller ungdomarna iskolan och ungdomarnas möjligheter att få arbete. Det är fråga ominvandrarkulturen. Och det är också fråga om relationerna mellan invandrare ochsvenskar. Det är på så många olika områden som vi skulle behöva göra en samladinsats för att få en helhetsbedömning. Och detta är just vad vi har föreslagiti vår motion. De som socialdemokraterna vill satsapå projektet är naturligtvis ett mycket blygsamt belopp, men jag är övertygadom att ett sådant försök skulle ge värdefulla tips för framtiden. Genom dennasatsning kommer vi också att kunna visa att man kan spara på många andraområden. Om man låter bli att spara i smått, slipper man att slösa i stort. (vpk) replik: hänvisar återigen tilldet dåliga finansiella läge som vi befinner oss i och använder det som ettargument för att anslag inte skall beviljas till invandrarna. Men detbesvärliga finansiella läget hindrade inte och regeringen från attbevilja sig själva ett anslag på 1 000 milj. kr. för att återvända till detgamla . Från den utgångspunktenär regeringens politik närdetgäller invandrarna och dess hänvisning till det finansiella läget inte baralöjeväckande utan klart cynisk. () replik: Vi är, , överens om att det behövs insatser förinvandrarna på många olika områden, och det görs också sådana insatser. Till vill jag säga att i fråga omriksdagens 16 återflyttningtill det gamla känner jag mig helt oskyldig, eftersom jag röstadeemot det förslaget. Sedan några uppgifter om vilka åtgärder vi harvidtagit för invandrarungdom. AMS och invandrarverket bedriver uppsökande verksamhetbland invandrarungdomar. Det ordnas särskilda beredskapsarbeten påarbetsförmedlingarna i samarbete med invandrarorganisafionerna. Ungdomarnatjänstgör då växelvis på förmedlingen och hos organisationen. För att underlätta för invandrarungdomarna att klaraövergången till gymnasieskolan finns särskilda introduktions- ellersommarkurser. Ungdomarna får där komplettera de ämnen som de saknar ellerbrister i, och det utgår ett särskilt ekonomiskt stöd. Ungdomar som är flyktingar får gå påarbetsmarknadsutbildning trots att de är . Icke flyktingungdomar fårliksom svenska ungdomar gå i arbetsmarknadsutbildning genomutnyttjande av vakanta platser, köpt utbildning hos företag osv. De ungdomar som deltar i arbetsmarknadsutbildning har rätttill undervisning i svenska. En successiv utbyggnad sker också av antalet kurser påfrämmande språk inom arbetsmarknadsutbildningen. S. k.ALU-kurser anordnas särskilt för invandrarungdomar. Detta är några åtgärder som har vidtagits för attunderlätta för invandrarungdomarna att komma in på arbetsmarknaden. Talmannen anmälde att och AlexanderChrisopoulos anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. GÖRELBOHLIN (m): Invandringen till har under1970-talet ändrat karaktär. Från att 'talet företrädesvis ha varitarbetskraftsinvandring, oftast organiserad sådan och bestående av personer medyrkesutbildning, har invandringen alltmer kommit att domineras av grupper somsöker sin tillflykt till på grund av politisk eller religiösförföljelse. Människorna kommer från alla delar av världen. Från Sydamerikakommer många - ofta välutbildade personer. Från har vi som bekant fåttstora grupper, och från och har vi redan storainvandrarbosätt-ningar, som också lockar andra från hemlandet, anhöriga ochvänner, att söka sig hit - legalt eller illegalt. Gemensamt för flykfingarna äratt de, när de kommer till oss, oftast känner sig otrygga och olyckliga. Antalet invandrare i är nu ca 1 miljon, och år2000 är var tredje eller var fjärde svensk invandrare eller invandrarättling.Vissa kommuner har en procentuellt mycket stor andel invandrare, vilket ocksåbetytt att hela stadsdelar ibland kommit att domineras av samma invandrargrupp. I vissa länder har man ett betydligt vidare familjebegreppän vi. Nära släkting och tillhörande samma familj/hushåll - alltså vårdefinition på s. k. 2 protokoll 1979/80:127-128 anknytningsfall- kan vara både en far- eller morförälder och syskon till föräldrarna, varförde anhöriga som söker sig hit blir många. Vännerna från hemlandet som kommertill är också många, och dessutom har invandrarnaofta många barn, fler än svenskarna. Allt detta bidrar till att / d nrnnlitiken vissa bostadsområdenblirdominerade av viss nationalitet. det härtillväxtmönstret assyrier/syrianer. I kommun, där assyrie/syriangruppen nu uppgårtill över 4 000 personer, beräknar man att gruppen kommer att bestå avminst 8 000 personer, dvs. vara i storleksordningen en hel kommun. Våra invandrare är sannerligen inte någon homogen massa,utan bakgrundserfarenheter, kunskaper och kulturmönster är väsentligen olikahos de olika nationaliteterna. Inom assyrie/syriangruppen har t. ex. kvinnan enhelt annan ställning än den svenska eller den chilenska kvinnan. Mannen äralltid talesman för familjen. De flesta kvinnor arbetar endast inom hemmet ochblir då också mycket isolerade. Kvinnorna lär sig praktiskt taget ingensvenska, inte ens så mycket att de kan göra nödvändiga inköp själva. Vi har här i kammaren haft en debatt om förbud motomskärelse av kvinnor, och massmedia har haft uppgifter om att denna sedvänjakan förekomma i vårt land. Aga anses i många länder som en klar föräldrarätt -ja,t. o. m. skyldighet-och även aga av hustrur ses som en naturlig företeelse avmånga. Det förekommer att barn lovas bort till äktenskap långt innan de självabegriper vad det är fråga om. Vi har alltså bland våra invandrare grupper vilkas sättatt leva är starkt avvikande från vårt - och t. o. m. strider mot svensk lag. Ett avvikande beteende resulterar ofta i utstötning - detvet vi, rent generellt. Detta är tillämpbart även på invandrare. Svenskarnareagerar på vissa invandrargruppers sätt att leva med avståndstagande och t. o.m. Rivalitet och oförståelse finns även mellan olika invandrargrupper,t. o. m. tillhörande samma invandrarnationalitet. När segregationen blir såmarkerad att hela stadsdelar domineras av en viss invandrargrupp, konserverasdet sätt att leva som man fört med sig, vilket utan tvivel vållar problem.Motsättningarna mellan generationer invandrare riskerar att bli stora. Närbarnen växer upp och ser skillnaden i sätt att behandla barn och kvinnor i desvenska hemmen och i deras egen miljö reagerar de, särskilt flickorna, medavståndstagande till sina egna och sin egen kultur. De psykiska problemen iinvandrarfamiljerna ökar också alltmer; därom vittnar inte minst den alltstörre andelen invandrarbarn som söker PBU -psykiska barna- och ungdomsvården.Till bilden hör att arbetslösheten är större bland invandrarna - kanskesärskilt bland invandrarungdomarna - än bland svenskarna. Ungdomarna blirrotlösa, bittra och osäkra. Vi mötervåra invandrare med alla möjliga stödåtgärder. samarbetar.Kommunerna anställer familjepedagoger, som skall vara en länkmellan invandrarna och det svenska samhället, invandrarbyråer hjälper Hemspråksundervisningen byggs ut och ges 18 ofta i stora enspråkiga grupper,hela klasser. Vi har insett hur viktigt det är att invandrarnafår behålla sin kultur och känna glädje och stolthet över sin Nr 127 härkomst och stöder därför invandrarorganisationerna på olika sätt. Invandrarverketsatsar nu på en information till svenskarna som syftar till att gekunskap om de olika invandrargruppernas kultur, bakgrund och problem.Förhoppningsvis skall den informationen leda till större förståelse Invandrarpolitiken bland svenskarna för invandrarna. har också grundläggande och fortlöpandeinformation om det svenska samhället till invandrarna. Tyvärr når man med deninformationen, som f. n. företrädesvis består av broschyrmaterial, inte degrupper som det är mest angeläget att nå, dem som talar dålig eller ingensvenska, som ofta är analfabeter och vilkas kulturmönster är främmande för oss.Framför allt gäller det vissa grupper invandrarkvinnor. Vid ett besök hos invandrarverket somarbetsmarknadsutskottet gjorde ställde jag frågor omkring de härproblemen och fick då bekräftat att man på invandrarverket var medveten omsvårigheterna och avsåg att tillsammans med kommunerna intensifiera sininformation till framför allt dessa grupper. Det var ett välkommet besked, och jag kommeratt noga följa arbetet med information såväl till svenskarna som tillinvandrarna. Bristande kunskap och förståelse hos svenskarna ominvandrarna och deras problem måste åtgärdas, men vi måste också för attförebygga motsättningar förbättra informationen till invandrarna om det svenskasamhället, dess lagar och normer och de motiv som lett fram till vårlagstiftning. Vi måste särskilt försöka nå dem som på grund avspråksvårigheter inte kan tillgodogöra sig skriftligt budskap, och vi måsteaktivt arbeta för att förhindra att, bl. a. på grund av segregation i boendet,en föråldrad kvinnosyn permanentas eller t. o. m. får utbredning. Vi får intemedverka till att effekten av våra mödosamt genomförda reformer reduceras elleratt utvecklingen bromsas upp eller att den insikt som är utbredd om fördelenmed ett jämställt sätt att leva ifrågasätts. Inte minst viktig är en sådan härinformation till invandrarna för att förebygga motsättningar bland invandrarna,framför allt generationsmotsättningar. har invandrarministern genomtilläggsdirektiv till jämställdhetskommittén särskilt uppmärksammatinvandrarkvinnornas situation och behov av stöd, något som jag vill uttryckamin stora glädje över. Årets budgetproposition är också ett klart uttryck för enmedvetenhet från statsmakternas sida om nödvändigheten av en intensifieradinformation, och med den här deklarationen i anslutning till invandrarverketsinformationspaket ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag. har vi kunnat lösa invandrarfrågornai relativ enighet, vilket också underströk i sitt inledningsanförande. Utskottets behandling av budgetpropositionen i detta avsnitt visar, trots den enda 19 reservationen,att så är fallet. Jag har alltså ingen anledning att polemisera. Jag vill dockgärna ta tillfället i akt att beröra några frågor, som jag tycker är väsentligajust . Antalet etniska minoriteter har fortsatt att öka i vårtland. Dessa människor kommer, som har sagts tidigare, från alltmer avlägsnaländer. Deras kultur och språk skiljer sig från dem vi känner till eller ärvana vid. F. n. finns i 30 etniska minoritetsgrupper med mer än 1 000medlemmar, och de har var och en sin kulturella särart samt uppvisar storaskillnader såväl sinsemellan som gentemot den svenska majoritetsbefolkningen. Det är självklart att dessa grupper har från varandra heltskilda behov och därmed olika krav på insatser från samhällets sida. Jag troratt vi måste vara beredda att tränga djupare in i invandrarfrågorna ochinvandrarpolitiken, vara beredda att möta varje minoritetsgrupp efter derassärskilda behov. Vi måste gå vidare från en generell invandrarpolitik till enmångfasetterad minoritetspolitik. En sådan invandrarpolitik kräver ökade kunskaper. Det allt livligare debatten visat. Vi svenskar vet alldelesför litet om dem som vi med ett gemensamt begrepp kallar invandrare. I den budget vi nu behandlar ingår, som har framgått avdebatten, särskilda medel för ett projekt benämnt Ökad invandrarkunskap blandsvenskar. Därigenom får invandrarverket särskilda resurser för att ge densvenska allmänheten nödvändiga baskunskaper. Projektet syftar till att geinformation genom att föra in invandrarkunskap som ett reguljärt inslag i deflesta utbildningssammanhang och till att i ökad utsträckning engagerafolkrörelser i detta arbete. Jag är mycket positiv till den inriktningprojektet har fått. En bärande tanke är samarbete med bl. a. myndigheter,institutioner, företag och inte minst organisationer. Målet är att av koncentrerade insatser från invandrarverkets sida invandrarkunskapskall vara ett naturligt inslag i alla utbildningssammanhang. Jag är för min del övertygad om att detta kommer att bli1980-talets kanske viktigaste folkbildningsuppgift. Skall vi klara övergångenfrån det homogena svenska enhetskultursamhället till det mångkulturellasamhället, då behöver vi kunskaper om varandras kulturer, om varandraslevnadsmönster, religioner, hemländer etc. Det är genom ökade kunskaper vi kanundvika de konflikter som talade om och som så lätt uppstår iskärningspunkter mellan olika kulturer. I stället bör vi kunna få ut någotpositivt av den kulturella mångfalden. Invandrarbarnens rätt till sitt modersmål är en annanfråga som jag anser oerhört viktig. Jag har sagt detta förut, mendet tål att upprepas. För invandrarbarnen är språket på en gång rottrådarnatill det land som de härstammar från och inkörsporten till framtiden i det nyahemlandet. Det är inte genom att skära av rottrådar som man lättast klararomställningen till en ny situation. Det är tvärtom när de skärs av som mantappar fotfästet i livet. Och det är i den situationen många invandrarbarn ochungdomar befinner sie. Språket är den viktigaste hörnstenen i en kulturellidentitet, och utan Nr 127 kulturell identitet utvecklar inte barnen densunda självkänsla som är Onsdaeen den nödvändig för att de skall kunna gå uti den bistra vuxenvärlden och utan 23 aoril 1980 aggressivitethävda sina intressen. Det är främlingskap, osäkerhet och brist påsjälvkänsla som får så många ungdomar, både svenska och invandrare, att Invandrarpolitiken gripa till våld. Det är naturligtvis också viktigt att invandrarbarnen lärsig svenska. Det är ju i det svenska samhället de skall växa upp och skapa sinframtid. All språkforskning visar dock att det är lättare att lära sig ett nyttspråk genom ett väl utvecklat modersmål. Det är bara på modersmålet man haruttryck för och kan ge uttryck åt känslans alla nyanser. Det är nämligen baramodersmålet man lär sig på känslomässig väg. Alla andra språk lär man sig påintellektuell väg. Och det är först när man har en mycket ingående kunskap iett på detta sätt inlärt språk som man finner de adekvata orden förkänsloupplevelser. Vi har genomfört en hemspråksreform som innebär att allainvandrarbarn, vilkas föräldrar så önskar, får undervisning i det språk som ärlevande i hemmet. Men det finns fortfarande stora brister i genomförandet.Framför allt börjar vi inte tillräckligt . Vi börjar , men då är barn redan "dränkta" i det svenska språket.Risken är att de blir halvspråkiga resten av sitt liv. Hur hemspråksträningen i förskolan skall organiseras föratt tillgodose de små barnens behov utreds f. n. av en särskild kommitté undersocialdepartementet, och jag utgår från att utredningen arbetar så skyndsamtatt situafionen för invandrarbarnen i förskolan snart kan förbättras. Invandrarungdomens situation både i skolan och påarbetsmarknaden är komplicerad. talade tidigare omdetta. Det sammanhänger naturligtvis med de svårigheter jag tidigare berört:språk, utbildning, främlingskap etc. Trots mycket stora insatser inom t. ex.undervisningsområdet och arbetsmarknadspolitiken har många unga människordrabbats av tvivel på sin egen förmåga och på samhällets vilja och möjligheter. Statistiken visar att invandrarungdomarna drabbas hårdast- dubbelt så hårt som svenska ungdomar - av arbetslöshet t. ex.