prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — Om man tycker - och det kan man tycka -att den föreslagna lagen är lång och omständlig, så bör man hålla i minnet vadsom nu gäller. Handlingssekretessen är reglerad sekretesslag och ettantal sekretesskungörelser. Sekretesslagen har genom ständiga tillägg och ändringarblivit alltmer bristfällig i fråga om systematik och sammanhållning. Vad somgäller om tystnadsplikten för offentliga funktionärer är spritt i ett parhundra olika lagar och förordningar. Något samlat grepp på reglerna omhandlingssekretess och tystnadsplikt har inte tagits tidigare. Reglerna harkommit till undan för undan allteftersom behovet har uppstått. I den nya lagen anges reglerna för såvälhandlingssekretess som tystnadsplikt i ett dokument. Detta är en uppenbarfördel. Samma systematik kan följas i båda fallen, eftersomhandlingssekretessen bildar utgångspunkt för tystnadsplikten. Det innebär ocksäatt området för tystnadsplikt har kunnat minskas. Det finns i den svenska tryckfrihetslagstiftningen ensärskild finess, som redan har varit inne på, nämligen den s. k.meddelarfriheten. Den innebär att befattningshavare i vissa fall inom områden,som i princip omfattas av tystnadsplikt, till massmedia kan lämna uppgifter förpublicering. Det är en utifrån logisk och principiell synpunkt märkligordning, det måste vi erkänna. Men den har kommit att allmänt betraktas som ettvärdefullt led i massmedias bevakning av myndigheternas arbete. Och den har -menar man - bidragit till att sanera området för luftiga och fantasifullaspekulationer från massmedias sida, eftersom journalisterna har kunnat fåuppgifter om hur det verkligen förhåller sig. Vilka områden som kommit attomfattas av denna meddelarfrihet har dock varit ganska chansartat på grund avdet sätt på vilket tystnadsplikterna varit reglerade. Tystnadsplikter i lag harvarit absoluta, tystnadsplikter i författningar av lägre valörer har medgettmeddelarfrihet. I den nya lagen tas det greppet att det i ett särskiltkapitel, det I6:e, direkt anges i vilka fall meddelarfrihet inte skall råda.Det är utan tvivel en rationellare ordning i princip. I sak, får man välerkänna, innebär dock inte förslaget några större förändringar.Meddelarfriheten kommer i huvudsak att råda i de fall där den nu finns.Traditionens makt har härvidlag visat sig vara betydande. Iutskottet har ganska utförligt diskuterats frågor som berör meddelarfri- Utskottet har fäst stor vikt vid förhållandetmellan sekretess och meddelarfrihet och behandlar ju också denna fråga ingåendei betänkandet. Det är således inte på det sättet, som vill få detatt framstå, att det skulle vara socialdemokraterna som är särskiltintresserade av denna viktiga del i vår tryckfrihetsrätt. Slutsatsen blir dock attutskottet åtminstone t. v. accepterar de avvägningar som gjorts ipropositionen. Detta gäller utskottet i dess helhet, vill jag understryka.Utskottet avvisar således förslag i såväl inskränkande som utvidgande riktning.Samtidigt hänvisar emellertid utskottet, som både och angett, till yttrandefrihetsutredningen, vilken enligt sina direktivkommer in på detta område. Utskottet utgår ifrån att yttrandefrihetsutredningenkommer att ägna de här frågorna betydande uppmärksamhet. Det blir såledesanledning att återkomma till meddelarfriheten när yttrandefrihetsutredningenär färdig, och med detta menar utskottet att bl. a. några motionärer som varitinne på området får låta sig nöja. i var i sitt anförande inne påmeddelarfriheten och tystnadsplikten. Jag vet inte om jag tolkade hansanförande fel på den punkten, men jag hade en känsla av att han möjligen gav ennågot missvisande bild av sambandet mellan tystnadsplikt och meddelarfrihet.Det är ju inte så att den enskilde befattningshavaren, om meddelarfrihet råder,är skyldig att lämna uppgift som omfattas av tystnadsplikt, utan han har - somsjälva termen meddelarfrihet anvisar - frihet att lämna meddelande. Detta ärväldigt viktigt att hålla i minnet. Det är alltså befattningshavaren som självavgör om han vill ge meddelandet till massmedia för publicering eller ej. Det är inte min avsikt att här kommentera alla de motionersom väckts eller de förslag i övrigt som kommit fram underutskottsbehandlingen. Eftersom en del motionärer står på talarlistan kan detkanske bli anledning att återkomma. Men jag vill göra några kommentarer till deyrkanden som finns, Vänsterparfiet kommunisterna vill, som framgår av derasmotion och av anförande, att skall avslå förslaget idess helhet. Det är svårt att förstå meningen med ett sådant yrkande. Ettavslag skulle ju innebära, som påpekade, att vi får behålla dettillstånd som vi har . Det skulle också innebära att hela den utredningsprocesssom under långliga tider arbetat fram det här förslaget skulle få dras i gångigen. Det kan inte vara någon vettig ordning. Förslaget bör således antas, ochde brister som tillämpningen kan komma att uppenbara får rättas till efterhand. I sitt långa anförande berörde egentligeninte särskilt mycket det konkreta lagförslag som vi har att ta ställning till , utan han talade mer allmänt om den ordning som han menade rådde päoffentlighetsområdet i vårt samhälle. Det var väl en riktig karakteristik somOlle gjorde, när han sade att det där inte rörde lagsfiftningen somsådan utan - om nu de uppgifter som lämnade var korrekta - brottmot gällande lagstiftning. Det är klart att vi aldrig helt kan undgå att lagarmisstolkas eller att man med berått mod direkt bryter mot dem. Men det är i såfall något som får åtgärdas. Det kan naturligtvis vara så att man, om det Förslag till sekretesslag m. rn. Förslag till sekretesslag m. m. visar sigatt tillämpningen av en lag går i annan riktning än vad som från början varavsikten, får ändra lagstiftningen. Jag kanske skulle tillägga att riksdageninte är någon överdomstol över andra domstolar. De frågor som i huvudsak uppehöll sig vidoch som rörde dataolfncådet är naturligtvis väldigt intressanta ochbekymmersamma - det skall inte förnekas. De är bekymmersamma inte bara vad gälleratt tillgodose yttrandefrihetsintresset och offentlighetsintresset, de är ocksåbekymmersamma vad gäller att tillgodose vällovliga sekretessbehov. Det finnsså att säga en dubbelsidig problematik här som är särskilt besvärlig. Dessafrågor har övervägts i olika sammanhang. Vi har f. n. ens. k.datalagstiftningskommitté som på sin lista har att behandla praktiskt tagetalla de olika problem som berörde. Vi får väl låta oss nöja meddet så . Därmed har jag inte på något sätt förringat de här problemen -jag tror att mycket, dvs. valda delar, av det hade att anföra hargod relevans. Utskottsbetänkandet är, som jag inledningsvis betonade, ihuvudsak enhälligt. Länge trodde vi att det skulle bli helt enhälligt, mensocialdemokraterna har funnit det med sina intressen förenligt att markeraavvikelse i form av ett par reservationer. Dessa har såvitt jag kan förstå fåttoproportionerliga dimensioner i den allmänna debatten. I den första reservationen vill socialdemokraterna någotvidga den insyn som redan finns när det gäller vissa arbetsmiljöfrågor. Det kannämnas att i skrivelse till utskottet uttryckt farhågor föratt insynen redan blir för stor, bl. a. med hänsyn till konkurrensen. Det finnsalltså motstridande intressen på den här punkten liksom på så många andra somvi haft att behandla. Den socialdemokrafiska linjen på den här punkten villeHilding i sitt anförande göra till något slags allmän plaidoyer fören positiv inställning i miljöpolitiken. Frågan har inte alls den dimensionen.Det innebär inte att jag tycker den är ovikfig. Jag tycker att vi skall ha sålångtgående offentlighet som möjligt på hela miljösektorn-det har jag sagt imånga sammanhang, och det vidhåller jag. Den grundläggande orsaken till att utskottet inte nu meraingående vill penetrera den här frågan är att vi har en särskild utredning somgår igenom den framtida sekretessen på miljöområdet, och utskottsmajoritelentycker att vi - som vi brukar göra - bör avvakta utredningsresultatet. Det ärförvånande att socialdemokraterna inte kan göra sammaledes. Jag har mångagånger upplevt hur just från kammarens talarstol enträget harförmanat ivriga kammarledamöter att dämpa sin iver i väntan på att resultatetav ett pågående utredningsarbete skall värka fram. I den andra reservationen vill socialdemokraterna öppnasekretessen i skatteärenden. I den allmänna debatten - och märkligt nog också idet anförande som här höll; han kan annars den här frågan - här biten givits en betydande volym. Man har vinklat det så attlagförslaget skulle innebära att tidigare öppna uppgifter sekretessbeläggs. Såär det inte. Uppgifterna i inkomst- och förmögenhetslängderna liksomtaxeringsnämndernas beslut om avvikelse från självdeklarationen är nu Det blir de även i fortsättningen. Däremot äruppgifterna i t. ex. självdeklarationen sekretessbelagda. Det blir de ävenenligt lagförslaget. har i denna fråga hörtskatteutskottet, vilket enhälligt och i mycket bestämda ordalag avvisarförslaget om nya, vidare öppningar i skattesekretessen. Socialdenrokraterna iskatteutskottet har således en helt annan uppfattning än socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet! a. i sitt yttrande att dethär rör sig om ytterligt integritetskänsliga uppgifter, som måste skyddas.Utskottet finner också att det i flertalet fall föreligger skyldighet att lämnauppgifterna och att uppgiftsskyldigheten är straffsanktionerad. För atttaxeringsförfarandet skall kunna bli korrekt är det av stor vikt att allauppgifter lämnas, ibland med viss utförlighet. Det kräver att medborgaren kanhysa förtroende för att dessa känsliga uppgifter inte kommer ut. Det är således en lång rad skäl som gör attskatteutskottet vill behålla den nuvarande sekretessen i taxeringsförfarandet.Konstitutionsutskottets majoritet har samma mening. Det föreliggande förslaget till nysekretesslag innebär i sak inga revolutionerande ting ur tryckfrihetsrättsligeller yttrandefrihetsrättslig synpunkt. Gränserna mellan det offentliga och detsekreta blir i stort sett som , även om det finns förskjutningar i enaeller andra riktningen inom särskilda delområden. Men förslaget är ur en radsynpunkter ett framsteg i förhållande till den lagstiftning som gäller. Detbör för den skull genomföras. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan. På förslag av talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle forisättas . § 15 Anmäldes och bordlades Propositionerna 1979/80:105om ny instansordning i kommunalbesvärsmål 1979/80:128 om ställföreträdaresansvar för arbetsgivaravgifter samt avveckling av den frivilligapensionsförsäkringen, m. m. § 16 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:164av () till utbildningsministern om de Linnéanska minnesmärkena iUppsala: De värdefulla och ur skildasynpunkter intressanta Linnéanska minnesmärkena i är hotade till sinframtida existens och till sin meningsfulla funktion . Underhålls- och driftkostnadsproblemen för Linnéträdgårdenoch är nämligen reellt sett olösta, vilket jag finneranmärkningsvärt mot bakgrund av tidigare ställningstagande. Ianledning av den fyrpartimotion (nr 1530) till 1977/, sombehandlade dessa frågor, anförde ett enigt kulturutskott följande i sittbetänkande 1978/ 79:3: "Det är enligt utskottets mening uppenbart attåtgärder skyndsamt måste vidtas i syfte att säkerställa vård och bevarande avLinnéminnena i . Därvid är det väsentligt att man kommer fram till enlämplig organisatorisk lösning när det gäller förvaltningen av dessaminnesmärken. Förutsättningar måste också skapas för att komma till rätta medde ekonomiska problemen så att vård och underhåll inte blir eftersatta.Utskottet vill framför allt betona att möjligheter bör finnas för allmänhetenatt ta del av samlingarna och de unika miljöer Linnéminnenarepresenterar." Utskottets uppfattning delades av , som beslutadeatt ge regeringen sin mening till känna. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga utbildningsministern; Vilka åtgärderhar regeringen vidtagit i anledning av ställningstagande till motion1977/78:1530? Vilka planerhar utbildningsministern för att åstadkomma en långsiktig lösning av de problemsom är förknippade med vård och underhåll av de Linnéanska minnesmärkena iUppsala? 1979/80:165av () till jordbruksministern om en utredning rörande vissaindustriutsläpp i : begärdelänsstyrelsen i en särskild utredning om de samladeutsläppen från den petrokemiska industrin i . Bakgrunden var bl. a. en lägesrapport om. framhöll det vara "i högsta gradangeläget att en utredning göres om de samlade utsläppen från den petrokemiskaindustrin i ". En sådan utredning bör omfatta, framhölllänsstyrelsen, utsläppens storlek och art, utsläppens miljö- och hälsoeffektersamt lämpliga reningsåtgärder. ansåg sig inte kunna utföra utredningen utanansåg att den borde utföras i statlig regi. Inte heller ansåg man det lämpligtatt företagen själva stod för utredningen om sin egen miljöfarlighet. Resultatet och erfarenheterna från en sådan utredningskulle också i tillämpliga delar kunna tillgodogöras för andra slag avindustrier och för andra orter. Sedandenna begäran framfördes har skälen för utredning ökat i styrka. Oron bland befolkningen i är högstpåtaglig. Frågan har behandlats i . I enreservation till jordbruksutskottets betänkande 1979/80:18 anfördesocialdemokraterna i utskottet följande: "Vad gäller det nu aktuella undersökningsprojektetbeträffande står det sålunda klart att det inom området finnsutsläpp och svårigheter på en nivå som betydligt överstiger resurs- ochkunskapsnivån inom naturvårdsenhet. Genom en samlad undersökningav det slag som motionärerna förordar skulle avsevärd kunskap kunna vinnas påett område av stor betydelse för vårt land. Som motionärerna framhåller upptarden petrokemiska koncentrationen i huvuddelen av all sådan industrii vårt land. Man har vidare att göra med en ung process i ett förut närmastjungfruligt område vilket skulle möjliggöra uppföljningen av vad som sker påsåväl kort som genom en sådan inbrytning i miljö och natur. Utskottet finner i likhet med motionärerna för sin delstarka skäl tala för att en undersökning av berört slag kommertill stånd." Naturvårdsenheten vid i och har uppgett att den icke har resurser för attgenomföra den omnämnda utredningen i . borgerligamajoritet har trots detta avslagit en socialdemokratisk begäran omförstärkning. Det kan påpekas att O-län, trots att länet har merparten avraffinaderierna och hela den petrokemiska industrin, har mindre personal än t.ex. och i relation till befolkningen. Läget pånaturvårdsenheten i O-län är så allvarligt att tjänstemännen antyder att deicke kan ta ansvar för miljöskyddsarbetet. Detta talar ytterligare för att denhär omtalade utredningen bör företas i särskild ordning. Med anledning av vad som anförts anhåller jag om att tilljordbruksministern få ställa följande fråga; När är regeringen beredd att tillsätta den avlänsstyrelsen begärda utredningen om de samlade utsläppen frånden petrokemiska industrin i ? § 17 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:374av (vpk) till bostadsministern om räntebidrag till lägenhetsdaghem: Flera planerade lägenhetsdaghem iStockholm hotas av krångliga lagar. Räntebidrag skall kunna utgå tilllägenhetsdaghem, där en bostad gjorts om till barnstuga. Men ibostadsstyrelsens föreskrifter sägs att räntebidrag bara kan utgå till bostadslägenheter som blivit färdigställdasom bostäder. En färdigställd bostadslägenhet kan inte, enligt socialstyrelsenskrav, användas som barnstuga. föreskrifter ochsocialstyrelsens krav kolliderar och följden kan bli att utbyggnaden av barnomsorgenstoppas. Med stöd av det anförda vill jag fråga bostadsministern: Vad tänkerregeringen göra för att lösa denna knut, så att räntebidrag kan utgå också förlägenhetsdaghemmen? 1979/80:375av () till jordbruksministern om energiförsörjningen föridrotten: Riksidrottsstyrelsens ordförande,landshövding , har vid en konferens uttalat att det är avintresse för idrotten att en övergång till nya energikällor sker långsiktigtoch inte brådstörtat under loppet av . Med anledning av detta uttalande vill jag till statsrådetoch chefen för rikta följande fråga: Delar statsrådet uppfattningen att idrotten behöver enlängre omställningstid än när det gäller att klara sinenergiförsörjning? 1979/80:376 av () till statsrådet om utvärderingen av abortlagstiftningen: Abortfrågan har djuptengagerat många människor. Av den anledningen är det viktigt att denutvärdering som skall ske genomförs så att alla som arbetat med denna frågahar förtroende för att problemafiken blir allsidigt belyst - inte minst frånetisk och moralisk utgångspunkt. Eftersom opinionsarbete i hög utsträckning förekommitockså vid sidan av de politiska partierna vore det värdefullt om också personervid sidan om partierna kunde vara representerade. Är sjukvårdsministern beredd medverka till attutvärderingsgruppen beträffande abortlagstiftningen också innefattar människorsom inte är knutna till de politiska partierna? 1979/80:377 av () till ekonomiministernom den framtida energipolitiken vid framgång för linje 3 i folkomröstningen omkärnkraft; Att minska importberoendet påenergiområdet har stor betydelse för vårt lands ekonomiska framtid. Att så skerförutsätter att det finns en marknad för de inhemska bränslena och attsamhället massivt stöder en utveckling till förmån för dessa och för sparande.Alla alternativ i folkomröstningen uttrycker på valsedeln att kärnkraften arenåtervändsgränd. Samtliga partier säger sig respekterafolkomröstningsresultatet. Ekonomiministern har uttalat att han vad gällerlinje 3 enbart accepterar utslaget som ett nej till laddning av nya aggregatoch nej till byggande av aggregat 11 och 12. Linje 3:s valsedel innehålleremellertid också riktlinjer för hur man skall komma bort från kärnkraftssamhällef - riktlinjer som har storbetydelse för värt lands ekonomi. Är ekonomiministern beredd medverka till de ekonomiskaavvägningar och dispositioner - sparande och satsning på förnyelsebara inhemskaenergikällor - som förutsattes enligt texten på linje 3:s valsedel vid ettframgångsrikt val för denna linje? 1979/80:378 av () till jordbruksministern om de planerade 800 kV-kraftledningarnas betydelse förjord- och skogsbruket: En utbyggnad av kärnkraftverkentill tolv reaktorer förutsätter nya investeringar för distributionen. Planernapå 800 kV-ledningar innebär betydande ingrepp för de areella näringarna, jord-och skogsbruk. Är jordbruksministern beredd ge sin syn på de planerade800 kV-ledningarnas inverkan för de areella näringarna? 1979/80:379av () till justitieministern om polisens medverkan isäkerhetsarbetet för kärnkraften: Enligt uppgift förekommer ett visstförberedelsearbete med utbildning av "atompoliser" inomrikspolisstyrelsen. Är justitieministern beredd ge sin syn päsäkerhetsarbetet, i avseendet behov av polisiära insatser, vid fortsatt driftoch utbyggnad av kärnkraften? §18 Kammaren åtskildes .