prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Den visar förvisso slora underskott, och jagkan försäkra attjag ingalunda ser sangviniski pä de underskotten. Men jag mäsäga atl jag skulle vara glad om man kunde fä konstruktiva förslag som bidrartill att reducera underskotten. Vad vi har mött i kammaren ären läng rad av förslag som skulle ha ökal underskotten i vår statsbudget. Vikan nämligen inte skallehöja oss till balansen. Om vi lade så höga skatter påvår arbetskraft alt vi får än svårare atl ute på världsmarknaden sälja vårasvenska varor, skulle underskotten i statsbudgeten vara långt större än vad dei dag är. Åtgärder.föralt stabilisera ekonomin, m. () replik: Herrlalman!I vissa stycken måsteju pastor bli grön av avund om han hörde pä herrMundebo. Här säger atl en del är bra, en del är dåligt ochsedan får vi se. Därtill lade några tankar om oppositionensuselhet och liksom fäktade mol dess mer eller mindre upplänkta förslag. Meni sak, bakom slöjorna, bekräftade ju allt vad jag har sagl.Visst-industriinvesteringarna har sedan 1970-talels första hälft gåtl nedkraftigt. Underskouet i betalningsbalansen är utomordentligt stort - detstörsta vi har haft. Statsbudgeten visar de i västvärlden uslaste statsfinansersom finns. Det här bekräftar Ju . Och så går månad efter månad.Vi ville på första dag säga: Lät oss ta ett samlat grepp! Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. m. oss resonera: Hur bemötervi den här krissituationen? Ochså går månaderna. Bostadsbyggandet rasar, valutareserven tappar 4 miljarder,priserna börjar skjuta fart så att vi kanske passerar 10-procents-strecket iår, statsfinanserna föröds ytterligare, den inlernalionella bedömningen harförsämrats, underskottet i utrikeshandeln växer. Här går veckorna, här gårmånaderna. Ochsä säger : Det var inte på rätl dag och pä rätl sätt som er motionkom. Men om en månad har vi underlag, då kommer budgeten -denna väl bevaradehemlighet som man i tidningarna kan läsa om allt vad den innehåller! Dä kan vibörja resonera. Minfråga är: Hur skall 55 miljarder - eller vad det kan vara - i underskoll kunnaförenas med samhällsekonomisk stabilitet, kamp mol inflation och balans iutrikeshandeln? Hur skall vi nå balans i utrikeshandeln? Kom ihåg, IngemarMundebo, det är ert ansvar. Vibjöd möjligheten att resonera ulifrån ett förslag, som kanske inte är det allrabästa förslaget men som ärett rejält försök från socialdemokraterna päskattepolitikens område och på hela den ekonomiska politikens område genom altsäga: Så här lycker vi. Låt oss resonera: Hur skall vi försöka forma politiken?Ni gav det förslaget i finansutskottet, och i och för sig skulleni väl ha velat underiäta att alls diskuiera del i kammaren. Därmedär rollfördelningen given. Ni har ansvarei. Vi kommer att utkräva det ansvaretav er, för vi tycker att ni missköter ekonomi. Och det är till skadaför landet. Jag kan förslå om också är grön av avund, då han möterresonemanget alt det ena är bra och det andra är dåligt. Del sättet attresonera använder inte när det gäller sakfrågor. Däremot använderhan det flitigt när det gäller att spalta upp ansvaret för samhällsutvecklingen.Då är skiljelinjerna helt klara. Detär ni som har ansvaret, säger till de tre regeringspartierna. Det ärde tre regeringspartierna som har ansvaret för vad som har hänt i svenskpolitik efter 1976 - också för sådant där vi kan söka grunderna i 1970-laletsbörjan och ekonomiska politik. Jagsäger i stället: Det är vi, partier och organisationer, som bär ansvaret förmånga av de problem som vi har i svensk ekonomi . Vi har ocksä i riksdageni mänga debatter denna höst resonerat om olika sätt att möta de problem som vistär inför. Jagvände mig inte mot moiion. Det är väl bra atl får ocksådet underiaget för debatt. Och det är fel värdemätare att räkna ut hur mångaminuter som en motionsbehandling lar inför ett sittande utskott. Jag skulleförvisso kunna ge inte ett ulan dussintals exempel frän tio å tolv årsriksdagsarbete på enminutsbehandlingar av partimotioner i utskott. Det därtycker jag all vi kan bortse ifrån. Eftersom Jag inte har medverkat iutskoitsarbelet övertåler jag med förtroende den debatten lillulskottsleda-mölerna. Detär alltså inte mot motionen som jag vänder mig. Del är bra alt färdel arbetsunderiaget. Vad jag vänder mig mol är att sägerattregeringen inte vill ge något underlag för debalier och atl regeringen intevill medverka i debatter. Jag har pekat på att vi har haft ett stort antaldebatter, och vi kommer att ha flera sådana i fortsättningen. Att regeringendenna höst, liksom den socialdemokratiska regeringen gjorde vid tidigaretillfällen , har kommit till uppfattningen alt vi inte nu skalllägga någon ekonomisk-politisk proposition beror på att det finns sä mångaosäkerheter i det underlag som en sådan proposition bör ha. måsteändå kunna erinra sig tillfällen , då hans egen regering intehar kommit till med sådana propositioner, och även tillfällen under1970-talet då man inte ens gjorde det -den tidpunkt då man alltså börgöra det. Jag kan försäkra att vi kommer atl möta med enfullständig finansplan. Ålgärder för all stabilisera ekonomin, m. m. borgerliga majoritet anser att riksdag dennahöst inte skall befatta sig med landets ekonomiska läge, ännu mindre fatta någrabeslut som skulle kunna beröra den ekonomiska politiken. Motiveringenför denna ståndpunkt är att det nu inte är den lämpligaste tidpunkten - som mansäger - att fastställa nya riktlinjer för den ekonomiska politiken. Denlämpligaste lidpunkten skulle i stället vara , då riksdagenskall behandla den budgetproposition som läggs fram . Ärdå detta en i sak rimlig ståndpunkt? Har landet råd, har vi tid att väntaytteriigare ? Finns del inga ekonomisk-politiska beslul sombehöver tas nu? Jag vill dä tillägga au om inte finansulskoUels borgerligamajoritet direkt saboterat behandlingen av vår motion, hade kunnal taställning till den frågan för minst en månad sedan. Förragängen behandlade den ekonomiska politikens inriktning var den 9 junii år. Visserligen skedde då ingenting, togs inte ett enda nytt initiativ. Menlät oss ändå se vad som hänt , i vilken utslräckning ekonomin följtde riktlinjer dä antog, hur den ekonomiska politik lyckats som dåfastställdes. Dengången, , trodde man alt tillväxten i svensk ekonomi skulle bli över 5 %- rekord för 1970-talet, skröt man med. ser den ul atl bli högst 4 96. Dätalade man om den förbättrade handelsbalansen. blir underskottet ibytesbalansen minst lika stort som 1977. Då ansåg man att infiationen skulledämpas till 6 ä 7 96. kommer den atl överskrida 10 96. Dä trodde man på enuppgång av industrins investeringar med 10 96. får vi vara glada om destiger med 4 96. Då satte man målet för bostadsbyggandet lill 60 000lägenheter. spörjs det om det skall kunna bli mer än 55 000 lägenheter. Såhär skulle jag kunna fortsätta ett bra tag till. Men delta räcker föratt visaatt det ekonomiska läge som satsade på existerar inte längre.1 Åtgärderför atl stabilisera ekonomin, m. m. själva verket existeradedel inte heller - den borgeriiga majoritetens skildring av vår ekonomivar en blandning av önsketänkande och valtaktik. Denförklaring till alla dessa misslyckanden, som de borgerliga partigrupperna ochden borgeriiga regeringen nu klamrar sig fast vid, är de höjda oljepriserna.Och visst har de slora oljeprishöjningarna försämrat både värt ekonomiska lägeoch de internationella konjunkturutsikterna. Men i sin propaganda tilldelar deborgeriiga partierna oljeprishöjningarna en orimligt stor roll som orsak tillalla olyckor och som ursäkl för att man inte företar sig något för altförbättra läget. Av den totala prishöjningen pä ca 10 96 svarar de ökadeoljekostnaderna inte för mer än . Alt har en alldeleshemmatillverkad inflation framgår också av att prisstegringstakten nu är högrei än i flertalet andra länder, som Ju drabbats av sammaoljeprishöjningar. Av försämringen i vår handelsbalans på 8 miljarder kronormellan 1978 och 1979 beror, enligt beräkningar, ca 5miljarder pä alt exporten ökal för litet och importen för myckel, dvs. på heltandra faktorerän oljeprishöjningarna. Och misslyckandet närdet gälleraii fä igång industriinvesteringarna och krisstituationen för bostadsbyggandet haringen som helst grund i den där oljenotan, som herrar och talarså mycket om. Alltdelta har således inträffat i den svenska ekonomin mellan juni och december.Men i den ekonomiska politiken har desto mindre sketl. Det enda som uträttatsär att i etapper höjt räntan för alt hjälpligl hållatillbaka valutautflödel och för atl kunna pressa fram de uppemot 4 miljarderkronor som staten måste låna upp. F. ö. har man passivt låtitutvecklingen rulla vidare. Nusitter här i sin bänk. Och om han har några krafter kvar efterdebatten med skulle jag vilja la upp en fråga speciellt med honom. Iaugusti månad ställde Jag några frågor till om läget för densvenska valutan. Del gällde storieken av valutautflödel och vilka åtgärder somskulle behöva vidtas. förnekade då - och vid åtskilliga tillfällensenare under valrörelsen - all det pågick något valutauiflöde, och hanförnekade alt det skulle krävas några åtgärder för alt motverka ellvalutautflöde. Nukan vi konstatera - vi har - all valutautflödel ur under1979 har varit nära , ungefär 1 miljard . Denföriusten av valuta har till 4 miljarder tagits ur valutareserven, och 8miljarder har staten lånat upp i utlandet. SedanIngemar Mundebo så förnekat alt det fanns några problem på det härområdet har räntan höjts med 2 96. höjdes räntan senastegången. Det skedde med den uttryckliga motiveringen alt det gällde altförhindra ett utflöde av valuta på grund av skillnaden i ränta mellan Sverigeoch ullandel. Nufinns det en rapport om valulaulvecklingen mellan och den 30november, dvs. veckan efter den senaste räntehöjningen. av valuta under dennavecka var 550 miljoner, dvs. en fyrdubbling av takten jämfört med året iövrigt. Jagskulle vilja fråga budgelminislern: Vad hände? Fungerade inte räntehöjningen?Varför ökade taklen i valutautflödel efter det att räntan höjdes?Varför rann 550 miljoner ut ur landet på en enda vecka? Och jag vill frågahonom: Tyder detta på atl det finns ett stort förtroende för den svenska kronanoch för den svenska förmåga att hantera situationen? Och lyder detpä att läget är stabiliserat vad gäller räntenivån och nödvändigheten av attvidta ytterligare åtgärder? Införframtiden växer också oron. Allt fier väntar sig en ny nedgång av de ekonomiskakonjunkturerna både här hemma och i utlandet . Frän de mest olikahåll uttrycks det farhågor för att underskottet i våra utrikesaffärer kommeratt öka ytteriigare, atl inflationslakten tilltar och attsysselsättningsproblemen åter växer . Alla i bostadsproduktionenengagerade, snart t. o. m. bosladsministern, talar om en kris förbostadsbyggandet, i fråga om både kostnadsutvecklingen och igångsättningen.Samtidigt står arbetsmarknadens parter inför en löneförhandling som beskrivssom den svåraste vi har haft . Visstfinns det spår av denna oro ocksä i finansutskottets majoritetsbetänkande. Mentill någon som helst aktivitet tänker de borgerliga partierna inte låta sigförledas. skall med tålamod och förtröstan vänta tills man i slutetav februari kan behandla regeringens finansplan och budgetförslag. Det äralltså inte lämpligt att nu företa sig något. Skälen för den ståndpunkten äratl oljepriserna kan stiga ännu mer och att om detinternalionella ekonomiska lägel ännu inte föreligger. Tilldelta vill jag säga följande. 1 vår motion har vi föreslagit åtgärder på treområden - stimulans for ökade industriinvesteringar, åtgärder för ett ökatbostadsbyggande och effektivare insatser mol ungdorasarbetslöshelen. Ingen -inte heller finansutskottels borgeriiga ledamöter - hävdar väl annat än all detvore önskvärt att i samtliga dessa tre hänseenden uppnå en bättre utveckling1980 än vi haft 1979. Men varför skall vi dä vänta med åtgärder, och vad är detvi skall vänta på? Omman nu fruktar ytteriigare höjningar av oljepriserna - och jag tror atl del ären ganska berättigad fruktan - så kan jag inte begripa annat än att ytteriigareoljeprishöjningar - och därmed en ytteriigare försvagning av konjunkturenutöver den redan väntade - stärker motiven för snabba åtgärder på alla de härtre områdena. Försvagas konjunkturen krävs med säkerhet speciella stimulanser,om vi inte skall få ett nytt ras i industriinvesteringarna. Och försvagasarbetsmarknaden, drabbas ungdomen ännu hårdare än vad som redan skett. OchJag kan över huvud tagel inte alls begripa vad OECD-sekretarialets rapportskall säga oss när det gäller behovet och möjligheterna att ökabostadsbyggandet - eller bara förhindra en ytteriigare nedgång. IngemarMundebo talar om osäkerheter som gör att nu vågar man inte företa signågonting. Vad är del för osäkerheter som råder när det gällerbostadsbyggandet? Vi vet atl de planer man hade inte har infriats och Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. m. 8 protokoll 1979/80:467 Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. m. alt riskerna är enorma atldet går ännu sämre. Inteheller lär väl en rapport frän befria oss från skyldigheten alt försöka lahand om de nära 100 000 ungdomar som behöver jobb på den öppnamarknaden. Det behövs väl inga rapporter från för att konstalera au delmåsle vi göra någonting ål! Väntar man på mirakel, ett under från , ellervad är det egentligen frågan om? Dessutomvet vi ju alla atl del lar tid innan ekonomisk-politiska åtgärder hinnergenomföras och innan de börjar verka. Au tro au beslul av riksdageni skulle ha någon reell chans alt göra någonting åtindustriinvesteringarna eller bostadsbyggandet är helt enkelt interealistiskt. Detär någonting overkligt över hela den här situationen, herr talman. Alla iriksdagen vet, eller borde åtminstone veta, alt svensk ekonomi befinner sig ien kris. inser vi att vissa saker är omöjliga att uppnå, i varje fallpå kort sikt. Vi kan inte befria oss från verkningarna av höjda oljeprisereller av en internationell konjunkturnedgång. Inte heller kan vi hux fluxeliminera våra stora underskott eller sloppa inflationen bara genom några enklabeslut. Men desto viktigare då atl vi gör det som faktiskt är möjligl. Och dithör atl vi gör vad vi kan för att ta igen vad som gått föriorat i förstärkningav vår industriella kapacitet, atl vi bygger bostäder som folk faktiskt behöveroch efterfrågar, att vi ingriper mot en ungdomsarbetslöshet som annars hotaratt permanentas och antagligen också förvärras. Delär möjligl att de förslag vi har lagt fram inte är de mest effektiva, de meständamålsenliga. Vi har varit beredda alt diskutera och pröva också andralösningar. Men del enda vi har mött under den här hösten är passivitet,förhalningstaktik och en monumental ovilja atl ens diskuiera den ekonomiskapolitiken med den socialdemokratiska oppositionen. Jagtycker alt organisationen av dagens debatt i kammaren är en stilenligavslutning på hela den här bedrövliga historien. Medan generalerna trycker ihögkvarteret borta i , har man ställt en ensam vid bron iEric skepnad. Pådetta kan det bara finnas en förklaring. Maktkampen rasar just nu i kanslihusetmellan en maktberusad höger och de krafter i de övriga regeringspartierna somfortfarande eventuellt orkar göra motstånd mot kraven på svängremspolilik ochsocial nedrustning. Innan den striden är avgjord, får de borgeriigariksdagsgrupperna huka sig och tiga still. Dettaär i och för sig fullt uthärdligt. Det är inte över brislen på borgeriigadebattörer som vi beklagar oss, utan det är bristen på vilja att föra enkonstruktiv politik, att försöka lösa vårt lands ekonomiska svårigheter,som är del beklagansvärda. De som får sitta emellan, de som får belala prisetför del borgeriiga blockels sammanhållning, är nämligen de arbetslösa, debostadslösa och de som för sitt jobb och sin trygghet är beroende av atlekonomin fungerar. Det är inför dem som ni får ta ansvaret för er lystnad ocher passivitet. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen. Eftersom det har påståtts att finansutskottet förhalatbehandlingen av den socialdemokratiska molionen 1979/80:4, och eftersom OlofPalme i början av sitt första anförande nämnde denna märkliga tidrymd på sjuveckor skall jag börja med atl ge en fullständig redovisning av det tidsschemasom gällt för flnansutskollets behandling av den här molionen. Motionenväcktes, som redan har nämnts, . beslötfinansutskottet atl remittera molionen i tillämpliga delar lill skatte-,närings-, arbetsmarknads- och civilutskoiten. Vi begärde då alt yttrandenaskulle lämnas möjligt. Detta ägde mm vid del första sammanträdet medfinansutskottet dä jag fungerade som ordförande. Här kan man möjligen tala omnågra dagars försening, som hade samband med regeringsskiftet och deförändringar i ulskottels sammansättning som följde därav. Men jag hoppas ändåpå en sä pass stor generositet från socialdemokraternas sida att dennaandhämtning må vara de borgeriiga partierna förlåten. Vihade alltså begärt att resp. utskotts yttrande över motionen 4 skulle lämnastill finansutskottet så snart som möjligl. yttrande är dateratden , civilutskottels , närings- ocharbetsmarknadsutskottens yttranden är daterade . Samma dagpåbörjades behandlingen i finansutskottet, och vårt betänkande sluijus-teradesen vecka senare, . , alltså ,hölls här en interpellationsdebatt mellan och ekonomiministerGösta . Vid del tillfället hörde jag stå i talarstolenoch säga följande: "Är del försvariigl av landets regering alt läta allaekonomiska beslut vänta till , däbudgetpropositionen skall behandlas här i ?" Vilket sakligt underiaghade för alt ställa denna fråga? Avden redovisning jag skall ge i det följande kommer det att framgå attåtskilliga av de ekonomiska beslul som efteriysle redan harfattats eller kommer att fattas här i kammaren före juluppehållet. Men omKjell-Olof tror att budgetpropositionen kommer att behandlas här i kammarenden , måste jag faktiskt tala om för honom att han dä blir ensam här ikammaren, för enligt alla almanackor som delades ut till kammarens ledamöter är . Den dagen kommer det dessutom här i landet atthållas en folkomröstning om kärnkraften. Jaghar nämnt detta för atl belysa hur vårdslös kan vara i siniver alt kritisera regeringen. Dä tänker Jag naturiigtvis inte främst på dettamed datumet - det kan Ju vara någon form av kortslutning - utan pä påslåendetatt inga ekonomiska beslut kommer alt fattas här i kammaren . Jagvill något återgå till finansutskottets tidsschema. Jag nämnde att vi påbörjadebehandlingen som man i näringsutskottel och arbetsmarknadsutskottethade justerat sina yttranden. Vari består nu förseningen i denna behandlingfrån finansutskottets sida? Vad finns det förgrund för följande påstående, somfinns i det särskilda yttrandet till betänkandet? Åtgärder.föratt stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärder för att stabilisera ekonomin, m. m. "Eftersom det visadesig att regeringen inte ville lägga fram någon proposition om den ekonomiskapolitiken, kunde en behandling i utskottet av motionen lill slutframtvingas." Här påstår ni socialdemokrater atl motionen skulle ha blivitobehandlad, om det hade kommit en proposition om den ekonomiska politiken.Läser ni inte själva vad ni skriver i era särskilda yttranden ochreservationer? Detta ärju tvärtemot vad majoriletssidan i utskottet hela tidenförsäkrade, nämligen att motionen skulle behandlas tillsammans medpropositionen, om en sådan skulle komma alt läggas fram. Den15 november fick vi besked från budgetdepartementet att del inte skulle kommaen särskild proposition om den ekonomiska politiken. Närings- ocharbetsmarknadsutskottens yttranden fick vi alltså . Det betyderatt del förhållandet att propositionen uteblev inte innebar någon som helstförsening av behandlingen här i kammaren av motion nr 4. Jag går över lill alt kommentera några av de frågor som har ställtsoch de påståenden som har gjorts i reservationerna och i den hittillsvarandedebatten. Varföravstår vi från finanspolitiska beslut ? , somsjälv har suttit i en regering, kan inte vara omedveten om atl regeringar såhär års förbereder sin finansplan med en fullständig bedömning av detekonomiska läget och förslag till finanspolitiska ålgärder. Som har nämntstidigare var osäkerheten så stor all den dåvarandesocialdemokratiska regeringen i sin redovisning till avstod från attlägga fram försörjningsbalans och nationalbudget för det kommande året.Osäkerheten är kanske inte lika stor som vid den tidigare oljekrisen, menatt del, vilket utskottet har understrukit, just nu inte är den lämpligastetidpunkten för alt fastställa nya riktlinjer för den ekonomiska politikensammanhänger jusl med den beiydande osäkerhet som råder på några viktigapunkter, som jag vill nämna. Deländer som ingår i karlellen av oljeproducenler, OPEC, kommer vid ett möte iCaracas sannolikt atl fatta beslut om nya oljepriser. Storiekenpå höjningarna kan få en genomgripande inverkan pä de ekonomiska utsikternaför del kommande året. Den svåra inre oron i eller andra plötsligahändelser i oljeproducerande länder kan ytterligare öka osäkerheten när detgäller oljeförsörjningen och därigenom påverka förutsättningarna för denekonomiska politiken. Konjunkturinstitulets analys av ekonomin och prognos fördet kommande året, som ju brukar ligga till grund för regeringens ochriksdagens överväganden, är mot denna bakgrund nödvändigtvis behäftad medstörre osäkerhet än vad vi är vana vid. Regeringenhar dä, och utskottet instämmer i den uppfattningen, menat att det finns skälatt avvakta den bedömning av utvecklingen som kommeratt redovisa . Utvecklingen av konjunkturerna och den ekonomiska politiken i våromvärld är f. n. osäker, och inom OECD-sekrelariatet har bedömningen avutvecklingen reviderats nedåt. Jag går därmed, herrtalman, över till frågan om huruvida majoriteten har förvägrat motionärerna enmeningsfull prövning av molionen enligt den i riksdagsordningen förutsattahandläggningsordningen. 1 ett särskilt yttrande av m. fl. påslåsalt så skulle vara fallet. Dethar ansetts riktigt att motionen skulle tas upp till behandling. Det geremellertid inte motionärerna någon rätt alt vare sig fä motionen bifallen ellerkräva av riksdagsmajoriteien att förslag i olika delfrågor, som är under behandlingi annan ordning i eller , skall lyftas ut ur dessasammanhang och las upp till avgörande i samband med Just denna motion. Motionenväcktes med motiveringen att det fanns anledning till en ändring av denfinanspolitiska bedömningen lill följd av den ekonomiska utvecklingen.Motionen innehåller emellertid både yrkanden av direkt betydelse för den merakortsiktiga finanspolitiken och - i högre utsträckning -andra förslagav mer långsiktig karaktär, t. ex. den ständigt återkommande strukturfonden.När del gäller de mera omedelbara finanspolitiska åtgärderna kan vi först ochfrämst konstatera att regeringen lagt fram ett förslag lill skatteskalor somger förutsättningar avtalsrörelse och underlättar genomförandetav densamma. Närdet gäller motionens förslag lill skatteomläggning skall vi om någradagar diskutera detta motionsförslag ingående här i kammaren. Vadgäller finansieringen av skattereformen har kammaren redan beslutat om höjningav skatten pä alkohol och tobak. Regeringen har lagt fram förslag omskallehöjningar på energi. Trots den allvarliga utvecklingen närdet gälleroljepriser och försörjningsirygghel på oljeområdel har socialdemokraterna, somju i andra sammanhang inte brukar vara omedvetna om oljeberoendets faror,avvisat dessa åtgärder. Detcentrala kommer alt vara atl spara olja, att få en fortsatt positiv utvecklingav internationella konkurrenskraft för atl vi skall kunna upprätthållasysselsättningen i näringslivet och visa en återhållsamhet i privat ochoffentlig konsumtion i sådan utsträckning atl konsumtionens utvecklingöverensstämmer med vad som krävs för en bällre samhällsekonomisk balans. Densocialdemokratiska motionen kännetecknas inte av någon större medvetenhet omvare sig vikten av att spara olja, vikten av att upprätthålla konkurrenskrafteneller vikten av en väl avvägd utveckling av den privata och den offentligakonsumtionen.