prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Därför är det vikfigt att vi på ettkraftfullt sätt slår vakt om såsom industriregion. Finnbodaär ett viktigt inslag i regionen. Dessutom är av betydelse förStockholmsregionens möjligheter att fortsätta att fungera såsom ensjöfartsregion. Det är viktigt för atl det finns elt varvatt tillgå för den sjöfart som trafikerar denna del av landet. Det är viktigtsåsom en serviceålgärd, för sjösäkerheten och för att man skall kunnaupprätlhälla en fungerande katastrofberedskap, t. ex. i samband medoljeolyckor. Det är också viktigt för försvarsberedskapen. Alla dessa synpunkter har utförligt redovisats oehdokumenterats i många olika sammanhang i den debatt som har förts. Jag behöverdärför inte gå in på närmare detaljer. i Stockholmsregionenhar mot denna bakgrund konsekvent ställt upp för kravet på alt måstefä en chans att existera också . Detta var också bakgrunden till denmotion som jag undertecknade och lämnade in med anledning avvarvsproposilionen. Jag vill framhålla att de krav som jag framförde i denmotionen ställdes på hela cenlerrörelsens i denna region vägnar, även om baramitt namn stod under motionen. Den behandling som denna fråga har fått i utskottetupplever jag såsom mycket glädjande. Det uttalande som utskottet gör innebäratt får en möjlighet atl överleva. Jag för min del tvivlar inte på deregionala intressenternas goda vilja att tillsammans med Svenska Varv kommafram till en lösning, som innebär alt en verksamhet vid kan räddas förframtiden. Vad del innebär för denna region både frän industrisynpunkt oeh fränsjöfarlssynpunkl har jag kommenterat. Vad somförvånar mig liiet grand är att utskottet inle är enigt. Del finns en socialdemokratisk reservation. Jag har läslden både framlänges och baklänges. Jag har diskuterat den med andra kollegerhär i huset och försökt komma underfund med vad som egentligen är skillnadenmellan del socialdemokratiska synsättet och utskotlsmajoriletens. Tyvärr måstejag säga att jag inte har lyckats. stod häri talarstolen och försökte förklara vad det är som utgör den stora skillnadenmellan reservanternas och ulskottsmajoritetens skrivning. Jag måsle nogkonstatera att inte heller han lyckades klargöra denna. Vad socialdemokraternatycks ha hakat upp sig på är en formulering om atl varken staten eller SvenskaVarv bör belastas med driftunderskott i framliden - orden "iframtiden" glömde att citera. Med hänsyn till den debatt som vi har fört om , ivilken vi ganska klart har redovisat att bör ha möjligheter att bliett bärkraftigt företag i framfiden och att just det faktum att skallkunna klara sig självt i framliden utan driftsunderskott är huvudmotivet för densatsning som vi nu skall göra för atl varvet skall kunna överleva, är densocialdemokratiska argumentationen i detta avseende mycket märklig. Jag ser detsom en mycket självklar utgångspunkt för försöken att rädda att denräddningen skall innebära att företaget skall kunna stå på egna fötter och attvarken staten eller Svenska Varv skall behöva belastas med någraunderskott. Därför, som jag redan har sagt, har jag väldigt svårt alt förståsjälva poängen med den socialdemokratiska reservationen. Jag vill framhålla att utskottets skrivning inte utgörnågot hinder för statliga insatser i syfte att rekonstruera och fåvarvet på fötter. Det är alltså de framtida satsningarna som utskottetsskrivning handlar om. skulle jag vilja kommentera en annan sak somSivert tog upp och som också tidigare i debatten har berörts.Socialdemokraterna har ju i debatten varit mycket hårt trängda för sillresonemang om anställningsgaranfier, som skulle gälla ganska exklusivt för densom berörs av den här strukturomvandlingen. försöker de all motivera det medalt varven är statliga och atl man därför har elt särskilt ansvar. 12 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. anställningstrygghetskall alltså gälla olika för olika grupper av anställda i vårt samhälle - delskall finnas etl slags A-trygghet och etl slags B-lrygghel enligt detsocialdemokratiska betraktelsesättet. Vi måste ha klarl för oss bakgrunden lill del statligaengagemanget i varvsnäringen. Det rör sig i huvudsak om f. d. privata företag.Men för atl göra den här omställningen så smärtfri som möjligt har staten gåttin och övertagit varven. Del är alltså inle så atl staten historiskt sett harstörre ansvar för varven än för någon annan industri. Skillnaden är alt det nufinns skattemiljarder i bakgrunden. Den socialdemokratiska filosofin går alltsåut på atl i de fall där staten väljer att gå in och ställa skattemiljarder tillförfogande skall man få den här A-tryggheten. I de fall där staten inle väljeratl gå in och ställa skatlemiljarderna lill förfogande skall man inle fämolsvarande trygghet. Den här uppdelningen pä olika typer av anställningstrygghetär naturligtvis hell oacceptabel ur jämlikhelssynpunkl. var uppe i talarstolen för enstund sedan och höll ett anförande som var befriande fritt frän hänsyn till denverklighet som vi faktiskt lever i. I vpk:s värld spelar del uppenbarligeningen roll om ett förelag bär sig eller inle. Det finns mänga möjligheler att studera välståndet i deländer som tillämpar och vpk;s recept. Det är bara att görastudieresor i sä ser man vad som händer om man tillämpar denfilosofin. Där har de full sysselsättning, men välståndsutvecklingen går dåligtsom vi vet, och de tvingas i allt större utsträckning överge den typ avplanekonomi som egentligen hör hemma i den kommunistiska ideologin. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag konstatera atlFinnboda har levt farligt alltför . har ingripitoch räddat från ett överhängande nedläggningshot. Det här är andra gångensom gör denna insats. Det är min förhoppning att vi nu snart kommeratt nå en lösning som definitivt tryggar en långsiklig, bärkraftig verksamhetvid . Det beslut som kommer atl fatta är elt viktigtsteg i den riktningen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Under detta anförande, i vilket ()instämde, övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. SIVERTANDERSSON (s) replik; har använt en stor del av sinlaletid till att undervisa kammaren om all han har svårt alt förstå och atl haninte begriper. Det må ju vara upp till honom själv. Jag är inte säker pä attdet är andras fel alt det är på det viset. Däremot vill jag nog säga att jagtycker han är litet troskyldig när han menar atl den skrivning somutskottsmajorileten nu gjort skulle innebära atl del finns utrymme för denomslruktureringsprocess som ju fortfarande ligger framför Varf och somnaturligtvis kan generera vissa förluster som det är svårt för varvet alt bärautan tillskott ifrån ägarna. Del kan bli sä - jag säger inle alt det kommer altbli så, för det finns tecken som lyder på att varvet kanske klarar detta på egenhand. Men om så icke skulle ske, och kostnader uppslår föromstruktureringen, ger med sitt sätt all rösta Svenska Varvsledning möjligheter att lägga ned ett varv som vi alla tror kan bli både braoeh lönsamt . Jag tycker att det finns anledning för attfundera litet - det kanske hjälper om han tar sig en funderare till över vilkensituation della varv har. När det gäller anställningstryggheten säger vi vill konstruera en A- och en B-trygghel för människor, beroende på om deär statligt anställda eller inte. Men, , den indelningen har vi . Ärman statstjänsteman har man en betydligt större trygghet i anställningen än vadman har om man är anställd i ett statligt företag, och ännu mycket mer än omman är anställd i ett privat förelag. Vi menar faktiskt - och det kan nog ingen egentligen sättasig emot - att när staten har anställda finns det en grad högre skyldighet atthälla människorna i arbete. Det är detta som anställningsgarantin skall geutrymme för. Den är ju tidsbegränsad. Den har också en betydligt lägre kvalitetän den anställningstrygghet som staten ger de människor som är anställda iverk som hotas av omlokalisering. Jag tycker inte det är så regelvidrrgt om manställer litet högre krav på staten som arbetsgivare än vad vi har möjligheteratt ställa på , de privata. Vissa varvsfrågor, m. m. TOMMYFRANZÉN (vpk) replik: När gick till angrepp i fråganom Varfs framtid och menade att detta varv måste kunna uppvisa enekonomisk lönsamhet i framfiden glömde han tydligen helt plötsligt alla de årdå ledningen för Svenska Varv - medvetet eller omedvetet - bedrivit ennedläggningspolifik gentemot . Man har till fört över det enaförlustprojektet efter det andra, vilket har dragit ned ekonomiskastatus. Den viljeyttring som motion innebär har väl tillkommit ien opportunistisk anda, utan tanke på alt man skulle försöka utrannsaka vad denegentligen innebär. De ekonomiska följderna av de åtgärder som ledningen förSvenska Varv vidtagit mot går naturligtvis inte alt sudda ut utanvidare - det kommer säkerligen att ta tid. Enligt resonemangkommer eventuella kostnader härför som i framfiden uppstår vid Finnbodamöjligen att få bäras av de regionala intressena i stället. Är det så som centernmenar att man skall bedriva varvspolitik i ? Fränvänsterpartiet kommunisternas sida menar vi att samhällsägda företag måste visaett helt annat ansvar än det som förordar. När det gäller frågan om företagens lönsamhet är detmöjligen så att det välstånd som talar om kan sättas i sambandmed det lönsamhetsresonemang som lett fill alt över en halv miljon människor idet här landet ställts utanför den egentliga arbetsmarknaden. Vissa varvsfrågor, m. m: inställning får själv svara för - vi fränvänsterpartiet kommunisterna vill inle ställa oss bakom den. () replik; konstaterade all jag intebegrep vissa saker men glömde alt notera vad jag uttalade mig om, nämligen densocialdemokratiska reservationen oeh resonemang. Alt jagfinner den reservationen och det resonemanget vara mer eller mindre obegripligaberor nog inte på mig. Vidare är sätt att tolka utskoltetsskrivning häpnadsväckande. Utskottet uttalar bl. a. att en lösning enligt avutskottet angivna riktlinjer inte får innebära att eller statenbelastas med eventuella driflunderskolt i framliden. Delta tolkas av SivertAndersson sä atl staten inte skulle ha någon möjlighet alt göra de insatser sombehövs för alt klara en omstrukturering av elt varv, för att sätta det päfötter igen. Om man uttalar sig pä ett sådant sätt gör man verkligeninga försök atl begripa vad del är fråga om. Del är i detta sammanhanguppenbarligen som inte begriper - och jag tror att det mestberor på alt han inte vill göra det. Han vill snarare fä en chans alt reserverasig och därigenom kunna ge iniryck av alt socialdemokraterna skulle varavälvilligare mot Varf än vad utskottsmajoriteten är. I själva verkethar reservationen och majoritetens förslag precis samma innebörd för Finnbodasframtid, utom i vad avser det av utskoltsmajorilelen resta kravet på långsiktiglönsamhet. Det kravet tycker jag dock är mycket naturligt. Jag vill vidare framhålla att vi i frågan omanställningstryggheten självfallet skall ställa höga krav pä alla arbetsgivare.Men det är en skillnad mellan arbetsgivare som kan taxera ut skatt och sådanasom inle kan det. kan inte taxera ut skatt, och därför måslesamhället gä in när det uppstår sysselsättningsproblem i enskilda företag. Detär, som jag ser det, naturligt att samhället känner ansvar för allassysselsättning, oavsett om del råkar vara sä atl staten har gått in i denbransch där de människor det gäller är sysselsatta eller om så inle är fallet. Jag tror inte att är kapabel att utveckladet sofistikerade resonemang som skulle krävas för atl förklara varförvarvsarbetarnas sysselsättning skulle vara mera värd än sysselsättningen för deskogsarbetare, massaindustriarbetare eller verkstadsindustriarbetare som stårutan arbete i eller i . Ett sådant resonemang håller inle,. Det innebär en oacceptabel uppdelning av människor. När det gäller inlägg vill jag barakonstatera att denne hastigt bytte ämne. Vad jag kritiserade var det generellaresonemang om lönsamhet som han förde. Kontentan i del som hade framhållit var att vi skall behålla hela varvsindustrin, oavsettom den bär sig eller inle. Vi har i sett alltför många exempel pä vaden sådan samhällsekonomisk filosofi leder till. () replik: Nej, , det är inte på del sättetalt vi har sökt några billiga poänger genom atl skriva en reservation iutskottet. Tvärtom förhåller det sig så, att vi har gjorl ansträngningar att fåtill stånd en gemensam skrivning. Vi vill ha bort något som inteser någon fara i, nämligen formuleringen "lönsamhet ".Hade man valt den formulering som nu använde, "långsiktiglönsamhet", hade det blivit en annan diskussion. Vi ville gardera oss motatt man lägger ned del här varvet bara därföralt smärre förluster uppkommer, som måsle täckas av ägarna. Pä grund av dessfidigare uppträdande anser vi oss ha grundad anledning alt hysa misstro motSvenska Varvs lednings vilja alt driva det här varvet vidare. Jag tyckerfortfarande atl är litet troskyldig, då han menar alt den här skrivningeninnehåller de garantier som han talar om. Vi får hoppas att han har rätt, menvi förbehåller oss faktiskt rätten att vilja ha klarspråk från regeringspartierna,som ju har ansvaret. När det gäller anställningstryggheten är det nog inle såsvårt. , alt hävda atl de som är anställda av staten bör kunnaräkna med en högre grad av anställningstrygghet och uppslutning fränarbetsgivarens sida än de som har en privat arbetsgivare. Jag tror inte attdetta är sä svårt att förklara för vanliga människor, oavsett var de har sinanställning. Vissa varvsfrågor, m. m. (vpk) replik: Av den första delen av anförandefick man intrycket att han ville att till varje pris skulle vara kvar.Men när han kom fill slutklämmen och det gällde att ställa upp med resursernafanns inle viljan kvar längre. Då fick den rent privatekonomiska filosofin sittgenomslag. När vi kommunisterna i vår motion, ochi debatten , säger atl vi vill rädda hela varvsindustrin, rädda detkunnande som finns inom svensk varvsindustri, är utgångspunkten att vi först -och kunde ju bekväma sig med att läsa vär motion - skall ha gjorlen kartläggning av vilka nya utvecklingsmöjligheter och nya marknader som kanfinnas för de svenska varven. Det skulle innebära atl vi kunde rädda jobben föralla varvsarbetare. Med en planmässig industripolitik skulle vi också kunnaskapa avsevärt flera nya jobb, som .skulle kunna hjälpa mänga av de 500 000människor som har ställts utanför arbetslivets gemenskap. Beträffande frågan omdemokratiseringen av besluts- och arbetsorganisationen inom Svenska Varv ärutgångspunkten att vi vill ge de anställda och deras representanter - defackliga organisationerna - majoritet i de olika styr- ocharbetsorganisationerna, sä att dessa skall kunna verka för både varvensfortsatta framlid och de anställdas trygghet. PÄRGRANSTEDT (c) replik; Det är spännande att höra . 'Långsikfig" hade varit acceptabelt, men "iframtiden" är oacceptabelt. Vissa varvsfrågor, m. m. får förlåta mig om jag tycker att hans försök atl visa att del finnsetl bräddjup mellan majoriteten och reservanterna blir mer oeh mer ansträngdaju längre han häller pä. Sedan del här med den statliga och den privata tryggheten.Jag konstaterar bara, som jag gjorde inledningsvis, alt här har staten gått ini en bransch, och då skall det finnas anställningsgarantier. I andra sammanhanggår staten inte in, och då har staten inte samma ansvar för sysselsättningen,enligt . Som jag ser det, är detta faktiskt ohållbart. Vi måstekänna samma ansvar för hur vi utnyttjar våra gemensamma resurser för att räddafolks jobb, oavsett i vilken bransch de arbetar och oavsett om staten har råkatgå in i den branschen eller inte med ägarkapital. När del gäller inlägg konstaterar jag baraalt vpk;s filosofi är alltså att vi skall behålla en bransch i oförminskadstorlek som går med miljardförluster, sorn man i andra branscher, därman har en klar lönsamhet, ropar efter att få anställa folk för att kunna klarasin produktion. Det effektivaste sättet atl förstöra somindustrination är just att bibehålla branscher som inte bär sig, medan manstryper de utvecklingsbara branscherna därigenom att de inle kan fåarbetskraft. Jag tror inle att vi gör svenska folket den största glädjen genomatt bedriva en sådan politik. Talmannen anmälde att och atl till protokollet få antecknat alt de inle ägde räll fillytterligare repliker. ANITAJOHANSSON (s): Jag lovar att fatta mig kort. Jag tänker säganågra ord om Varf. I gick dåvarandefinansborgarråd ut i valrörelsen och sade: Varf måsteräddas. sitter nu i den borgerliga regering som kallt och hårt ochbrutalt har föreslagit att Varf skall läggas ner. Det är tydligt attvallöften behöver inte ta hänsyn lill. En nedläggning av Varf skulle drabbasjöfartsnäringen, hamnverksamheten i vår region, liksom mångainduslriarbelsplalser hos underleverantörer. Vi socialdemokrater kan inte acceptera atl fler induslriarbelsplalserförsvinner från vär region. Det pågår förhandlingar om Varf mellan , , och kommun.Utskottet skriver atl det är angeläget atl förhandlingarna leder till eltsådant resultat all fortsatt verksamhet vid varvet kan säkerställas, men sedantillägger utskottet: "En lösning efter dessa linjer fär dock inle innebäraatt eller staten belastas med eventuella driftsunderskott iframtiden." I reservation nr 4kräver utskottets socialdemokratiska ledamöter att regeringen aktivt skallverka för atl förhandlingarna leder till alt forisatt verksamhet vid FinnbodaVarf kan säkerställas, något som utskotlsmajoriteten alltså inte ställer upppå. Eftersom både moderater och centerpartister iStockholmsregionen vid ett flertal tillfällen uttalat sig för att Varfmåste räddas, utgår jag ifrån all riksdagsmän frän kommer atlrösta på reservationen, t. ex. . Jag är litet förvånad över attPär är nöjd med utskoltsbetänkandet. Hans mofion stämmer ju välöverens med reservationen - jag citerar ur motionen: "Det är angelägetatt staten pä etl positivt sätt försöker medverka till alt dessa förhandlingarblir framgångsrika." Dä borde också ställa upp päreservationen. Frän alla partier avgavs vallöften om bevarande avFinnboda Varf. I en skrivelse från fackklubbarna på nämns uttalandenfrån den socialdemokratiska distriktskongressen, centerpartietsdistriktskongress, , moderata företagarrådelm. Det råder stor enighet i vår region om att Varf måste varakvar, men här i är det tydligen bara vi socialdemokrater som ställerupp till . , herr talman, vill jag för kammaren visa en s.k. slreamer som jag såg pä ganska många bilar i min hemkommun undervalrörelsen. "Rädda Varf", står det, och efterden texten finns parfiemblem. får vi se vad moderata ochcenterparlistiska vallöften är värda. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen nr 4. Vissa varvsfrågor, m. m. () replik: Jag konstaterar atljag bemött del här inlägget redan innan det hölls, varför jag vill hänvisa tillmina tidigare inlägg. KARINAHRLAND (fp): Det är inte mer än tio är sedan Kockumsbyggde sin stora kran som syns miltals från . Det är inte heller längesedan var Malmös guldgruva och stadens stolthet för alla. Jag hoppasoch tror att fortfarande har chanser att förbli en av Malmösstoltheter. Det gör jag egentligen allra mest därför att jag litar pä kunskapenoch viljan hos de anställda på och därför att är Sverigesmodernaste varv. Det har varit ovanligt mänga turer i den här frågan.Industriministern lovade frän början öppenhet och beredvillighet att lyssnaförutsättningslöst till synpunkter från oss som bor i varvsorterna. Men förindustriministern är tydligen viljan att passivt lyssna och viljan att tahänsyn till dem som är villiga atl kompromissa tvä skilda saker. Jag beklagar det, eftersom det har funnitskompromissförslag som enligl min och mångas tro hade varit mera tilltalande änpropositionens. Vissa varvsfrågor, m. m. Jag tycker också att varvsfrågornaär så viktiga att både regeringen och oppositionen kunde ha koslat på sig någonstorsinthet. får jag i stället uttrycka minbeundran för Svenska Varvs ledning för alt man i varje fall har lyckats med ensak, nämligen att övertyga industriministern om att ledningens strukturplan ärden enda riktiga lösningen. Vi som bor i väntar oss nu att varvsledningeni fortsättningen ägnar sig lika mycket ät framtid som man hittillsägnat sig åt andra delar av koncernen. Del bör vara en utmaning, och det voreroligare att fä beundra ledningen för del. Det fordrar en klar vilja och ettstarkt engagemang. Hos de anställda på finns bådadera, och dessutomfinns det pä stora kunskaper på området. När jag nu ändå kommer att stödja propositionen beror detpå atl bakom propositionens förslag ligger tanlten atl man skallminska personalstyrkan så mycket att varvet med kvarvarande personal på nyttskall kunna bli internationellt konkurrenskraftigt. Det är naturligtvis medmotvilja en politiker kan gå med pä atl minska personalstyrkan, men de flestapolifiker är fakfiskt överens om att del måste ske. Frågan är hur snabbt manskall gå fram. Och det vore också där enklare atl få säga: Låt oss gålångsammare fram. Men då säger man indirekt alt en långsamnedskärning gör företaget mindre konkurrenskraftigt. Alla argument är värda altlyssna pä, och det har jag gjort även på detta, men jag har inte blivitövertygad. Ett varvs fortlevnad gynnas inle av att personalstyrkan är för stor.Tvärtom kan det vara skadligt för produktiviteten och bidra till nyanedskärningar eller till det som ingen vill: nedläggning. Däremot är det så, all om framgångsrikt kan ta påsig ny tillverkning som är lönsam och på elt bärkraftigt sätt bygga fler fartygän vad många tror , då behöver inte personalstyrkan skäras ner lika hårt.På samma sätt kan annan produktion som inte är inriktad mot rederinäringen fåsamma positiva resultat. Det finns faktiskt anvisat en möjlighet lill en störreproduktionsvolym än , vilket utskottsmajoriteten harunderstrukit i sitt betänkande. Den möjligheten har nästan kommit bort i debatten.Därför är det väsentligt att påpeka att om varvet lyckas fä ettkommersiellt genombrott, har man inte bara tillåtelse utan snarare skyldighetatl öka produktionen. , herr talman! Tidningen har utpekat migsom den som har öde i sin hand och skall "ge varvetdödsstöten" i den kommande voteringen, därför att jag inte agerar likadantsom några partikamrater i fråga om Landskronavarvel. Jag måsle då beklaga tredje statsmaktens företrädare har så dåliga kunskaper i statskunskap,matematik och innanläsning. Vi har inte graderade röster i riksdag ochhar aldrig hafl det. Jag tror inte att mina borgerliga kolleger tycker att detär enbart min förtjänst om regeringens proposition segrar i voteringen. Vi ärnämligen mänga som röstar för den. Sedan - och det är det viktigaste - är det inte fråga omnågon dödsstöt för . Del står inte ett ord vare sig i proposifion elleri utskottsbelän- kände som kan tydas som en önskan om nedläggning avKockums. Det vi skall rösta om gäller på vilket sätt vi bäst kan förhindra ennedläggning. I detta anförande instämde (). Atl efter en sådan här dagslång debatt viddenna tidpunkt tillföra ämnet några nya argument anser jag ganska omöjligt. Menjag har ändå begärl ordet för att ufifrån en begränsad del i det slora blocksom debatten har rört framföra några synpunkter på Varv, som är en litendel i detta stora sammanhang. Men det är en betydelsefull del för oss som borvid , och jag tror det är en betydelsefull del också för landeti övrigt. Varv är det enda varvet vid den långaNorrlandskusten, och dessutom är det beläget i Ådalsområdel. Det är elt områdesom har präglats av ett sjudande arbetsliv och utkomstmöjligheter förbefolkningen i ett stort antal industrienheter. är förhållandet heltannorlunda. Ett fätal förelag finns kvar, och antalet sysselsättningstillfällenhar minskal och minskar fortfarande. Varv är därför ett av destörre företagen som erbjuder jobb åt folket i Ådalsdislriktet. Varv har också en särskild position som varv vid denlånga , främst av två skäl. För det första är det ett väl beläget varv, som kanerbjuda nödvändiga fartygsreparationer, vilka kan behöva utföras utan alltförlånga transporter fill ett annat reparationsvarv.