prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Han har framfört de synpunkter som vi frän socialdemokratiskt häll harpå densamma. Under den allmänna motionstiden väckte desocialdemokratiska ledamö terna i trafikulskotlel en motion om yrkesförarnas arbetsförhållanden. 13 protokoll 1979/80:162-163 Nr 163 Denna motion har behandlats ianslutning till den proposition om taxi sorn Onsdaeen den nu skall la ställning lill. I vår motion tar vi upp vissa avde frågor 4 inni1980 som behandlas ibilarbelstidsutredningens betänkande, vilket presenterades Trots atl det nu har gått ulredningen lade fram Vissa taxifrågor '"' förslag,har regeringen inte vidtagit några som helst åtgärder när det gällerarbetstids- oeh vilotidsreglerna för yrkesförarna. Redan så sent som förra åretbehandlade denna fråga i anslutning till den trafikpolitiskapropositionen, men vi kunde då inte vinna gehör hos den borgerliga majoritetenför etl aktivt agerande. Delsamma är förhållandet . Majoriteten säger nejlill våra förslag och anser att del finns skäl att avvakta trafiksäkerhetsutredningensarbete, innan slutlig ställning tas i bilarbetslids-frägan. Man hänvisar ocksålill att regeringen överväger orn skall godkänna konvention omarbetstider och viloperioder. Utskottsmajoriteten säger i sitt belänkande atldenna fråga eventuellt skall föreläggas . Från socialdemokratiskt håll kan vi inte acceptera enytterligare förhalning av denna viktiga fråga, som har såvältrafiksäkerhetsrnässiga sorn arbelsrnil-jörnässiga aspekter. Att lösa frågangenom att anpassa de svenska reglerna till lLO:s konvention är uteslutet,eftersom konventionen har en från svensk lagstiftning helt avvikande syn påarbets- och vilotider. Atl hänvisa till trafiksäkerhetsutredningen är inte eltsakskäl rnen väl etl svepskäl. Vi har därför på denna punkt tvingats reserveraoss. och jag yrkar, herr talman, bifall till reservation 2. som är fogad tilltrafikulskollets betänkande. 1 taxipropositionen tar departementschefen upp frågan omolika former av ekonomiska sanktioner rnot de Irafikulövare som bryter motgällande bestämmelser. Departementschefen avser alt i anslutning till denöversyn av yrkeslrafiklagstiflningen som kommer att ske inom departementetöverväga olika former av sanktioner, t. ex. körkortsindragningar. Vi har i vårmotion tagit upp krav på ekonomiska sanktioner av olika slag. Utskottet harenhälligt ställt sig bakom dessa krav. Jag vill därför bara understryka viktenav att den aviserade översynen av yrkeslrafiklagstiflningen genomförsoch alt förslag lill ekonomiska sanktioner rnol de förelag inom åkeribranschensom i så stor utsträckning tvingar sina anställda alt bryta mot olikabestämmelser föreläggs . För att återgå till frågan om arbetstids- ochviloiidsreglerna för yrkesförare vill jag framhålla, alt vi frånsocialdemokratiskt håll i enlighet med bilarbelstidsutredningens förslagföreslår alt arbelstidsultagel skall minskas från f. n. elva limmar lill tiotimmar och att den längsta sträckarbetstiden minskas från sex lill femtimmar. Vi menar också all allt arbete som föregår en körning börräknas in i den samlade arbetstiden, oavsett om arbetet utförs i olikaverksamheter och oavsett i vilken verksamhet arbetet utförs. Att detta ärviktigt ur trafiksä-kerhetssynpunkl borde vara uppenbart även för de borgerligaledamöterna i trafikutskottet. Atl reglerna dessutom bör gälla allförvärvsmässig trafik tycker vi är självklart. Så är emellertid inle fallet inuvarande lagstiftning. som inleomfattar de transporter som utförs av icke affärsdrivande företag. såväl statliga som kommunala. Lät mig.herr talman, slutligen understryka atl våra krav inte minst ur 4 - jcgg Jag vill belysa delta någol genoin atl redovisavissa r-esultat från en undersökning som Svenska iransporlarbeia- Vissataxifrågor reförbundel låtit genomföra . Undersökningen omfattar etl statistiskt repr-esentativturval av hos förbundet organiserade åkeri-, buss- och taxichaufförer i Skåneoch . Lastbilschaufförerna uppger i enkäten all de i genomsnitt arbetar17 limmar överlid . Flera chaufförer har angett all de arbetar 40överlids-limmar och mer . Genomsnittssiffran innebär atllastbilschaufförer arbetar fyra gånger så mycket överlid sorn industriarbetare.Dessa chaufförers totala övertid överstiger med bred marginal de 150limmar överlid som den allmänna arbetstidslagen tillåter. De extremt långa arbetstiderna i kombination mednattarbete och arbete under veckoslut samt brister i arbets- och trafikmiljönleder lill en oroväckande utslagning. undersökningvisar alt de flesta lastbilschaufförer i inrikestrafik slutar i yrket viduppnådda . Det finns mycket få chaufförer som har uppnått 50-årsgränsen.Bland ullandschaufförerna är utslagningen ännu påtagligare. Del är framför alllde påfrestande arbetslidsförhällandena som förorsakar den tidiga utslagningen. Bilarbelstidsulredningen föreslog alltså enrad åtgärder för alt åstadkomma bättre arbetsförhållanden för yrkesförarna. Detär den utredningens förslag sorn vi socialdemokrater harfört fram i motioner och sorn vi nu har följt upp i vår reservation. Vi harockså krävt en skärpt övervakning av den yrkesmässiga lastbilstrafiken och ettaktivare agerande från myndigheterna mot dem som överträder gällande regler.Förslagen tar i första hand sikte på trafiksäkerheten, men de kan också i höggrad bidra till mer likvärdiga villkor mellan de förelag sorn följer gällanderegler och dem som konkurrerar genom alt medvetet bryta rnol givnabestämmelser. Ett genomförande av förslagen skulle också innebära mer likvärdigasäkerhetskrav för bil och järnväg. Mot denna bakgrund ber jag alltså att få yrkabifall till reservation 2 vid trafikutskottets betänkande. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. har fattat en radtrafikpolitiska beslul som vart för sig varit ägnat alt förbättra den kollektiva trafikförsörj ningen inom olika sektorer. De tvä betydelsefullaste besluten är beslul orti gemensamt huvudmannaskap för den lokala och regionala persontrafiken och fjolårets trafikpolitiska beslut som omfattade hela landtransportsektorn. Nr 163 Den interregionala, dvs. långväga,persontrafiken gavs i del beslutet stor Onsdaeenden t!/"gd- Bl. a. fastslogsramarna för ett riksnät för järnvägen. 4 ini 1080 " f* persontrafiken på järnvägfick en närmast succéarlad framgång. inte lika uppmärksammat men betydelsefullt beslut var försöksverksamhe- Vissa laxifrågor '" "" riksfärdljänst för handikappade, liksom lagen omhandikappanpas- Det är mot den här bakgrunden rnan skall se dagens beslutom den framtida taxiverksamheien. Den enskilda människans resebehov skall varautgångspunkten för samhällets trafikpolitik. Genom all man länkar in taxisverksamhet i den övriga kollektivtrafiken skapas förutsättningarna för engenomtänkt plan för alla transportbehov. Man kan illustrera detta med atl sägaall kollektivtrafiken nu kan nå fram lill den enskilde ute i glesbygden somönskar resa lill exempelvis och därvid behöver anlita taxi, buss ochtåg för alt kunna fullgöra resan. De här möjligheterna har givetvis redan varför sig funnits, men transportmedlens tillgänglighet blir nu större för denenskilde medborgaren. För taxis del torde huvuduppgiften även i fortsättningenvara atl tillgodose behovet av traditionell taxitrafik. Del har länge framhållits att laxirörelsen är tillräckligtutredd oeh alt det nu är dags för beslut. De förslag som föreligger byggerockså på en rad utredningar och utgör en syntes av skilda tankegångar om taxisframtid som redovisats i dessa utredningar. Jag skallnu bara kort beröra några punkter i förslaget som kan behöva som kravet på särskilda skäl slopas för att laxitillstånd skallkunna meddelas juridiska personer, bibehåller turordningsprincipen pä vissavillkor en rangplats vid tillståndsgivningen. liksom i övrigtatl skapa en företagsstruktur och ett trafikutbud som bäst svarar motdet trafikområde eller den region där taxirörelsen bedrivs. fi'' . :/' därför angeläget atl uppnå etl väl fungerande samråd mellan lillståndsmyn- , ;; dighetén, taxiföreningarna. '"'" huvudmännen och kommunerna.Personligen vill jag läggastor vikt vid ordet Utskottet tillstyrker sålunda propositionen på den härpunkten och avstyrker därmed vpk:s motion 1979/80:1972. Samma gällerinriktningen av taxis verksamhet enligl vpk:s yrkande 2 i samma motion. Turordningsprincipen blir alltså kvar. Därmed fästs ifortsättningen stor vikt vid grundläggande kunskaper utöver dem som rör självatrafiken, nämligen i ekonomi, administration och arbetsmarknadsfrågor.Utskottet har också tolkat propositionen så all det i fortsättningen inte skallvara möjligt atl uthyra tillstånd. Den som innehar tillståndet skall ävenbedriva rörelsen. Här har myndigheterna en stor uppgift att fylla. Utskottet tycker det är riktigt att lillståndshavare ivissa fall skall kunna få köra endast det antal timmar som motsvarar etl körpass. Detta gynnar bl. a. personer som av hälsoskäl eller ålder vill driva taxirörelse i mindre omfattning och utan egen personal. Vi anser dock all gränsen för ålder eller tjänsteår bör vara högre än 50 resp. . Slationsorlsbegreppel utgår och 196 utbyts mot termen trafikområde.Trafikområdet bör i princip utgå från Det behöver inle betyda atl kommunen undantagslöst utgör denlämpligaste avgränsningen. Här är återigen en fråga för det regionala samrådet.Vid utskottsbehandlingen har vi uppmärksammat behovel av särskildauppställningsplatser för taxibilarna inom etl trafikområde. Vi anser delangeläget alt taxis framlida organisation utformas så att man vid landsbygdensförsörjning med laxitjänster, som i stor utsträckning består avkompletleringslrafik, skolskjutsar och färdtjänst, tar lill vara de mindrelaxislaiionernas mycket goda person- och lokalkännedom. Och delta förutsätterenligt utskottets mening fastställda uppställningsplatser, vilket utskottetockså understryker. Vi har fått en alltmer växande olagayrkesmässig trafik inom taxirörelsen. Lagstiftningen mot denna skärps . 1stället för atl endast böter utdöms, som f. n. utmäts för sådan verksamhet,innebär det nya lagförslaget all för olaga yrkesmässig trafik kan utdömas bötereller fängelse . Detta gäller självfallet all olagayrkesmässig trafik. Utskottet understryker del angelägna i atl man pä elteffektivt sätt söker komma till rätta med de risker oeh problem somsvarlåkningen för med sig. Därför är del också angeläget atl lagen träder ikraft . Del borde, som föreslås, kunna ske den 1 juli 1980.Däremot anser utskottet att tiden är för knapp för-att övriga förslag skallkunna träda i kraft med lagförslaget. För atl berörda myndigheter ochenskilda skall kunna inrätta sig efter den nya ordningen kan, förslagsvis, den1 vara ett lämpligare datum. Så här långt har utskottet varil enigt i sinbedömning av den framlagda propositionen. När det gäller de delar som direktberör propositionen skiljer vi oss på en punkt. De socialdemokratiskaledamöterna i utskottet har reserverat sig för sin motion 1979/80:1992, iyrkandet om atl som krav för tillstånd skall gälla atl åkaren är ansluten beställningscentral. Det är i sak ingen större skillnad mellanutskottsmajoritetens mening och reservanternas. använde uttrycketatt meningarna pä den här punkten gått något isär. Det understryker också minuppfattning alt meningsskiljaktighelerna inte är så slora. Utskottet framhåller,liksom föredraganden, att det är en viktig förutsättning för en ekonomiskt sundoch rationell taxilrafik att trafikutövarna är anslutna till en gemensambeställningscentral, och därför bör en sådan anslutning utgöra en huvudregel.Länsstyrelsen har pä de grunder som anges i propositionen möjlighet att medgeundanlag från denna huvudregel. Reservanternas yrkande är mer tvingande, menleder i sak till samma resultat. Alltför kategoriska krav leder bara till ökadbyråkrati och kanske till onödiga motsättningar mellan parterna. Genom hela propositionen går som en röd tråd den viktigauppgiften för iransporlrådet alt noga följa utvecklingen och medverka till föralla parter tillfredsställande lösningar. I samband med propositionen behandlas även socialdemokraternasmotion 1979/80:1747, där de yrkar atl regler för arbets- och vilotid införs i Nr 163 linje med bilarbelstidsutredningensbetänkande, sorn kom 1977.1 utskottets j , betänkande hänvisas till den starkakritik som riktades mot denna utredning. . . .inon Del finns skäl atl la fasta på denkritiken innan vi går vidare. 4 juni1980 " b e skulle, omde genomfördes, medföra stora kostnader oeh en omfattande, ./-o kanske aldrig skådad, byråkrati och elt rigoröstkontrollsystem utan atl ge Utskottet anser atl noggranna samhällsekonomiska bedömningar bör görasnär det gäller atl genomföra olika trafiksäkerhetsätgärder, anseralt vi inle längre kan vänta på regeringens förslag. Men regeringen avser attunder lägga fram etl förslag i frågan om skall godkännaILO:s konvention orn arbetstider och viloperioder inom vägtransporlområdel. Detär riktigt att det finns skillnader i begreppen på den här punkten, men manarbetar f, n, i departementet på att sammanföra de här frågorna,Utskoltsmajoriteten anser atl det förslaget bör avvaktas och avstyrker därförmotionsyrkandel som följs upp i reservation 2, Med detta ber jag att få yrka bifall lillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på de båda reservationerna, (vpk) replik: försvarade utskottets förslagpå alla punkter. Jag vill särskilt understryka atl han också försvaradeåtgärden all ta bort den kontrollmöjlighet sorn kommunerna numera har, I detfallet kan del vara lämpligt atl hänvisa till vad i Stockholmslän säger - den bör rimligen känna till laxifrågor. varnar föralt det, om man lar bort kravet på särskilda skäl, kan bli en ulveckling därelt fåtal slora företag är tongivande och att det vore olyckligt. Länsstyrelsenskriver: ""I stället bör samverkan i kooperativa formerövervägas," är en mycket viktig sak med tanke på det jag tidigaresade om att taxi i allt större utsträckning blivit en angelägenhet. Påde flesta orter i skulle en taxirörelse inte klara sig utan de uppdragsom den har av samhället, dvs, och mer. Detta gör det rimligt altha kvar regeln atl kommunerna skall kunna pröva de juridiska personer sorn villetablera sig. Vad är man inne på när man vill luckra upp den här regeln?Jo. man är inne på att göra del möjligt för slora förelag att etablera sig ochslå under sig denna verksamhet. Detta utgör elt hot både mot småföretagare somarbetar ambitiöst och mot samhället som får dåliga möjligheter till planering. Delta är en sak som jag tycker alt borde hakommit in mer pä. Här är särskilt fackföreningsrörelsen intresserad,har i sitt remissyttrande sagl att bestämmelsen omsärskilda skäl för alt tillstånd lill taxitrafik skall kunna meddelas juridiskperson bör kvarstå i avvaktan på den utredning som man hänvisar till pågårinorn branschen, () replik: Bara en liten reflexion med anledning av vad sade omatt det inte skulle vara någon större skillnad i sak mellan den 198 socialdemokratiska reservationenoeh majoritetens förslag. Om det nu är så attskillnaderna är så små, kan man fråga sig varför den borgerliga Nr163 majoriteten inte kunde ansluta sig till det socialdemokratiskaförslaget. den Tvärtom har man synnerligen hårdnackat gått emotdetta förslag. Det är litet 4 jypj |980 egendomligt,särskilt som det talas om sådana här förpliktelser för läxlagarna på andraställen i belänkandet. Man har sålunda i utskottsbetankandet skrivit Vissataxifrågor in alt det i tillståndet skall anges vissa förpliktelser förläxlagarna, t, ex, uppställningsplatserna och befordringspliklen. Delta äralltså en smula inkonsekvent av den borgerliga majoriteten. Dessutom är del på det viset alt det i den utredning somligger till grund för propositionen föreslås alt kravet på anslutning lillbeslällningscenlraler skall finnas inskrivet i tillståndet, () replik: säger att del riktades starkkritik mot bilarbelstidsulredningen och atl elt genomförande av dess förslagskulle medföra stora kostnader. Han sade också atl del skulle leda till enomfattande byråkrati av aldrig skådad omfattning. Visst förekom del kritik i remissvaren, framför allt frånåkeribranschen, dvs, från ägarsidan. När del gäller kostnaderna är deluppenbart alt del skulle leda till ökade kostnader. Men dessa ökade kostnaderskall, , vägas mot de stora kostnader som uppslår för samhälletgenom den enorma utslagningen inom yrkesförarnas led till följd av de pressadearbetsförhållanden som de arbetar under. Härtill kommer också att det urtrafiksäkerhetssynpunkt på intet sätt är försvarbart alt yrkesförarna ochlastbilschaufförerna skall vara den grupp i det svenska samhället som har denojämförligt största övertiden. Beträffande talet om byråkrati vill jag fråga hur det kanleda lill ökad byråkrati om man kontrollerar ifall en person arbetar högst tiolimmar i Slället för högst elva limmar. Hur kan det leda lill ökad byråkrati omen person skall ha högst fem timmars körtid i stället för högst sex limmar? Eltenhälligt utskott uttalar dessutom, , följande, som vi kan läsalängst ned på s, 12 i betänkandet: "När det gäller frågan om en skärpt övervakning avden yrkesmässiga trafiken och ingripanden mot lillståndshavare anser utskottetall ett kraftfullt agerande från länsstyrelsernas sida är en väsentlig faktorvad angår tillsynen över den yrkesmässiga trafiken," Vidare säger man atttillsynen över den yrkesmässiga trafiken skall öka. Man sluter alltså upp bakombyråkratin. Naturligtvis ställer sig den borgerligaulskoitsrnajorilelen i den här frågan på arbetsgivarsidan. Man är ickeintresserad av all försöka finna en lösning pä elt viktigt arbetsmiljöproblem.Man är icke intresserad av all försöka ta itu med en fråga som har viktigairafiksäkerhetsmässiga aspekter. Av utskottets skrivning på s. 14 i betänkandet framgår altvad man skall ta ställning till är den fortsatta behandlingen avbilarbelstidsutredningens betänkande, inte de förslag som utredningen har lagtfram. ROLFSELLGREN (fp) replik: Till vill jag utfärda enliten varning. Jagtror inte all i alla avseenden är elt gott föredömenär det gäller att klara trafikförsörjningen ute i landsorlen. Del äregentligen bara två remissinstanser som har gått emot förslaget om alt slopakravet på särskilda skäl för juridiska personer att driva yrkesmässig trafik. Det är viktigt alt nå fram till lösningar som svarar motortens behov och atl dessa lösningar för taxis del inte i alltför hög gradavviker från vad som gäller för annan yrkesmässig irafikverksamhel. Del här ärnågot av ett uppbrott från det gamla skråväsendet. Jag har hävdat atl det ärmycket viktigt atl lurordningsprincipen finns kvar, och jag tycker att del ären myckel bra lösning atl inom vissa gränser och alltefter ortens behov juridiskapersoner kan få taxitillstånd och att enskilda chaufförer gesmöjlighet all i tur och ordning få tillstånd. Vi är, , överens om alt skillnaderna i vårauppfattningar är små. Jag anser att utskotlsmajoriletens förslag är betydligtsmidigare och medger en lösning som är mer flexibel och mer anpassbar. Däremottycker jag atl man, som utskottet gjort, kan skriva in i tillståndet någonlingom uppställningsplatserna, eftersom det har med glesbygds- och lälortsfrågornaatt göra. Ett krav på anslutning till beslällningscenlraler i det härsammanhanget är däremot inte jämförbart med detta. Jag vet inte i vilken utsträckning jag hinner bemöta KurtHugosson. Del är emellertid väldigt viktigt att man kommer till rätta medarbetstidsfrågorna för yrkeschaufförerna. Det förslag sombilarbelstidsulredningen lagt fram skulle - jag upprepar det - om delförverkligades leda till en myckel omfattande byråkrati. I stället för enkontroll av kanske 40 000-50 000 chaufförer, så skulle det bli fråga om att kontrolleraett antal sorn ligger någonstans mellan 200 000 och 300 000, eftersom manlägger samman arbetstid och körtid. Varenda människa som kör ett fordon skullei så fall granskas. Det leder till en omfattande byråkrati och till enövervakning av elt helt annat slag än det vi talar om i övriga sammanhang isamband med den här propositionen. SVENHENRICSSON (vpk) replik: går runt frågan om juridiskapersoners möjligheler all få etablera sig i laxinäringen. De har redan nu denmöjligheten, men de måste kunna visa atl de uppfyller kravet på särskilda skäl,och delta skall prövas av samhällsorgan. Atl samhället har en möjlighet altpröva om kravet på särskilda skäl uppfylls är myckel viktigt med tanke på atttrafiken skall organiseras utifrån samhällsintressena. Det är mot denna bakgrund intressant alt konstalera altregeringen vill luckra upp kommunens prövningsmöjlighel genom all la bortkravet på de särskilda skälen och öppna vägen för en mera frikostig etableringav bolag och liknande. Del är delta som vi menar kan innebära både elt hot motde småföretagare som är etablerade och en minskning av samhälletsmöjligheler att styra utvecklingen. LARSHEDFORS (s) replik; Nr 163 Jag tror inte, , att jag kanhålla med om alt del den baraärsmåskillnadermellan våra förslag.Atl i tillstånden skriva in kravet på 4 jpj jggQ anslutningtill gemensam beställningscentral anser vi inte vara enbart en Vi anser att del är utomordentligt viktigt ur psykologisk Vissataxifrågor synpunkt alt kravet på anslutning till beställningscentral finnsrned vid tillståndsgivningen. Det ger detta krav en extra tyngd. Vi vet att detfinns exempel på laxiägare som har försökt atl slingra sig undan anslutningenlill beställningscentral. Vi hade ett sådant fall uppe till debatt här iriksdagen för inte så länge sedan, när vi skulle ta ställning tillkonstitutionsutskottets granskningsbetänkande. Den taxiägare vi då diskuteradehade inle velat anslula sig lill beställningscentral, och della hade givitupphov lill en väldig besvärskarusell som slutade just i ochkonstilutionsutskollel. () replik: sade i sin replik alt del ärviktigt alt man kommer till rätta med yrkesehaufförernasarbetslidsförhållanden. Jag noterar delta uttalande av medtillfredsställelse. Men det förvånansvärda är alt utskotlsmajoriteten inle pånågon enda punkt där vi frän socialdemokratiskt häll föreslär åtgärder i denhär riktningen är beredd all gå med på dessa förslag. Man har heller inle någolsom helst intresse för bilarbetstidsulredningens förslag. Del skulle leda omfattande byråkrati och etl övervakningssystem, orn man sorn vi förordarskulle låta all yrkesmässig trafik omfattas av denna lagstiftning. Men det ärinle fråga om någon ökning från 100 000 lill 300 000 chaufförer, som RolfSellgren angav. Enligl de informationer jag fick under utskottsbehandlingenskulle del röra sig om ytterligare 25 000 ä 30 000 yrkesförare. Jag tycker att det är elt märkligt resonemang som förs iden här frågan. Ä ena sidan säger man alt man är intresserad av de förslag viframför, men å den andra säger man nej till alla dessa förslag. Detta är enligtvår mening en så angelägen fråga all man inte kan fortsätta att förhala den.Man får inte heller tro all man kan lösa de här problemen genom någon form avanslutning lill den föreliggande ILO-konvenlionen. I talas delnämligen inte om arbetstider ulan enbart om körlider. Orn regeringen avser allföreslå någon form av ratifikation av ILO-konvenlionen. är del minförhoppning atl den i detta sammanhang antar del förslag som bilarbelstidsulredningenhar presenterat och som vi på socialdemokratiskt håll har fört fram under eltpar års lid här i kammaren. () replik; sade alt del inte äruteslutet atl juridiska personer kan få laxitillstånd med den nuvarandeordningen. Varför inte då låta del ske i ordnade former, varvid alla berördaparter har möjlighet till inflytande: myndigheterna, huvudmannen,laxiföreningen oeh avdelningar. Alla berörda hardå elt inflytande på ett hell Nr 163 annat sätt än . Del ärverkligen någonling för atl tänka 4 iuni1980 LarsHedfors vill jag fråga: Ärdetför debattens skull som ni vill poängtera alt det är en stor skillnad mellan reservanternas och utskottels mening? Vissa tnxifråpor '" ''' '' anförande atl reser'vanlernas mening på denna punkt gårnågol isär iförhållande lill utskoltets.