prot · G30997 · 1979-12-31 00:00:00 — I kommun tillverkas stoppmöbler avtapetserarfirman . Ägare till företaget är fabrikör medsöner. Vid fabriken i finns sammanlagt ca 240 anställda. Direkt ochindirekt är 700-800 personer i beroende av företagel för sin utkomst.Record AB är kommunens näst största industri. En stor del av de anställda ärväl utbildade och kvalificerade yrkesarbetare, och fabriken är en av demodernaste och tekniskt mest välutrustade i sitt slag i landet. Omsättningen uppgår till ca 45 milj. kr. Av tillverkningenavser närmare hälften produkter för . Tillsammans med den del avproduktionen för som går till ;s anläggningar utomlands beräknas av företagets försäljning gå på export. har stora finansiella svårigheter och har sedanen lid tillbaka inställt betalningarna. Sedan nu ackordcentralen behandlatärendet har kronofogden inlämnat en konkursansökan avseende företaget. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i ter attkonkursförvaltare nu kommer all utses och att en kunnig konsult får tilluppdrag att rekonstruera förelaget. beräknas ha skulder i form av obetalda skalleroch arbetsgivaravgifter på ca 3 milj. kr. Härtill kommer ett den 31 januari1980 förfallet industrigaranlilån på . Dessutom är förelagetskyldigt mellan 4,5 och 5 milj. kr. i förfallna räntor och amorteringar påstatliga lokaliseringslån. Staten har satsat stora pengar i företagel för alttillskapa industriell sysselsättning i vär kommun. Vi har även från kommunenssida bidragit med avsevärda belopp, bl. a. vid köpet av den äldre fabriken,vilket var en av förutsättningarna för alt den nya skulle komma till stånd. Del är viktigt att del nu sker en bevakning av att depengar som har salsals för nya jobb i också fortsättningsvis användstill det de är avsedda för. Eftersom orderingången är god vid företaget, är detviktigaste just nu att produktionen hålls i gång, så att man får behållakunderna på marknaden och jobben vid inte äventyras inför framtiden.Det är också viktigt att de anställda får all nödvändig information om denfortsatta utvecklingen och verksamheten vid företaget. Jag vill fråga industriministern om han är villig alt göraallt som står i hans makt för alt rädda jobben vid Record i . Deanställda är angelägna om alt få ett svar på den frågan . GUNNELJONÄNG (c): Jag ber alt få tacka industriministern försvaret på min fråga. gäller det sysselsättningen i min hemkommun Bollnäs.Det är inte så ofta jag ställt frågor just om detta - undantaget gällerSJ-verksladen - och att jag inte behövt göra det beror naturligtvis pä mångalyckliga omständigheter. Företagsamheten i har varit och är fortfarande avdet gedigna slaget. Vi har många skickliga och erfarna arbetare och ambitiösaoch kunniga företagare som tillverkar åtskilliga goda produkter. kommunarbetar också på ett föredömligt sätt för alt bevara och stärkasysselsättningen i kommunen. Men har vi fått problem i två viktiga företag ikommunen, och det behövs hjälp och stöd för all bevara sysselsättningen. Jagvill än en gång lacka industriministern och även sända med ett tack"hem" till departementet, till dem som där nu arbetar med dessasysselsättningsfrågor, framför allt i vad gäller Record med dess 230 anställda. kommer alt gå i konkurs, och det pågår nu arbetemed att åstadkomma en snabb rekonstruktion av företagel. Man räknar frånindustridepartementet tydligen med alt företagel skall fortsätta sin verksamhet,och del är naturligtvis ett riktigt ställningslagande. Det är nödvändigt inteminst ur sysselsättningssynpunkt all produktionen kan hållas i gång därkontinuerligt. Företaget har goda förutsättningar i form av modernalokaler och maskiner samt skickliga och erfarna arbetare och tjänstemän. Delfinns också en marknad för möbelproduklerna. Del föreligger emellertid akuta problem. a. behövslikvida medel tills konkursen genomförts och en ny ägare trätt till. Ärindustriministern beredd att garantera erforderliga medel? Det är också viktigt att de anställda, som naturligt nogoroas av läget, inte ytterligare belastas. måste pengar finnas förlöneutbetalningar på 0,25 milj. kr. Konkursen vid Record kan få följdverkningar för Reform iLjusdal AB med 60 anställda och för företagel i med 40 anställda.Vilka åtgärder är industriministern beredd all vidta för alt bevarasysselsättningen också här? Industriministern har tidigare visat positivt intresse förBlom-Rosa och även besökt förelaget. Detta är naturligtvis också ett förelag som måste fortlevaoch där de anställda bör kunna känna trygghet. Ägaren är utbildad hortonom ochcivilekonom, och del är synnerligen angelägel att han kan fä fullfölja densatsning han påbörjat och den progressiva utveckling av branschen som han harinlett. Han satsade på energibesparing från början med tredubbla fönster osv.Detta medför lägre energikostnader, vilket är positivt från konkurrenssynpunkt.Blom-Rosa är faktiskt modernaste trädgårdsföretag. Kanindustriministern se någon möjlighet att hjälpa också detta förelag? När del gäller vill jag säga attindustridepartementet är djupt involverat i arbetet med en rekonstruktion avföretaget. Det är därför inte möjligt för mig att här närmare gå in påenskildheterna i den affären. Jag kan bara försäkra både och StigAlflin all departementet inte sparar någon möda när det gäller all rädda jobbeni . Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i STIGALFTIN (s): Jag ber att få tacka industriministern fördel senaste svaret. Del är inte bara jobben vid som hotas. Som fruJonäng nämnde har det uppkommit stora problem även vid ett annat förelag iBollnäs, nämligen vid . Del är ett helt nybyggt och modernt förelagsom i stor skala har satsat på växthusodling av tulpaner. Där hotas nu jobbanför ytterligare ett femfiotal anställda. Det är nödvändigt alt samhället går inför att rädda även dessa jobb och detta företag, där stora kapitalinvesteringarredan är gjorda av samhället. Kommunen har också ställt stora markområden tillförelagets förfogande. På arbetsförmedlingens disiriklskonlor i fanns delunder januari månad 1 063 arbetssökande. Kvarstående utan arbete för omedelbarplacering från föregående månad var 419 sökande, därav 166 kvinnor. Om vissa fartygsleveranser från Varv genom årenförlorat många hundra jobb i , främst på den statliga sidan inom SJ. Delhar inom kommunen bildats en arbetsgrupp beslående av representanterför och . Jag vill i deltasammanhang nämna att arbetsgruppen har kommit fram till all ca 420 jobb inom SJoch posten i är hotade pä grund av den pågående och planeradestrukturrationaliseringen inom den statliga sektorn. Vi har alltså i Bollnäskommun många och allvarliga sysselsättningsproblem , vilketindustriministern bör känna till, när han nu skall medverka till insatser föratt rädda jobben vid och i . Industriministern sade att han inte skallspara någon möda när del gäller all rädda sysselsättningen i . 1 delta yttrande ligger ett löfte. Jag skall ta delta löfte med mig hemtill kommun, förelag och anställda. Jag hoppas och tror att vi nu skallkunna få till stånd fortsatt verksamhet vid dessa förelag och alt vi skallkunna bevara och stärka sysselsättningen i . Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Om vissa fartygsleveranser från Varv Industriministern ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:325, och anförde: Med anledning av del interpellationssvar somjag gav om vissa farlygsleveranser frånSölvesborgs Varv har han frågat mig om jag nu ämnar ingripa i egenskap avägarrepresentant för att söka få en lösning till stånd. Enligt vad jag har erfarit skrev företrädare för två avpartrederierna för nybyggena vid Varv tillSvenska Varv och begärde skriftligt förslag till lösning av tvisten. besvarade Svenska Varv brevet och hänvisadetill de förslag till förlikning bolaget har lämnat. Svenska Varvhänvisar i sitt brev vidare till att enligt kontrakt mellan varv och beställarehar vardera parlen rätt att kräva skiljeförfarande för att lösa uppkomnatvister. Enligt vad jag inhämtat avser Svenska Varv att utnyttja denna rätt. Tvisten kommer således allbehandlas i den ordning som är avtalad mellan parterna. Därtill kommer att detär förelagets ledning som har alt besluta i frågan. TORKELLINDAHL (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Det är ju, som industriministern påpekade här, intesärskilt länge sedan vi diskuterade detta, och jag måste säga att ju mera jagsysslar med frågan desto tristare blir den. Sedan vi diskuterade frågan har del gått utöver . i bara räntor för dessa fartyg. Fartyg för ca 200 miljonerligger oanvända på grund av en tvist. Svenska Varv hänvisar till förhandlingar- förhandlingar som Svenska Varvs representanter inte ens orkar komma till. Närrederiernas representanter sitter där kommer det en vaktmästareoch talar litet generat om att Svenska Varvs representanter inte tänker kommaden dagen. När det sedan talas om ett nytt sammanträffande och redarna ber omåtminstone ett löfte från Svenska Varvs representanter om att de tänker komma,så får redarna inte ens del. När sä här mycket pengar ligger i denna verksamhet och denkostar så mycket i räntor per dag måste man uppmärksamma detta, för i längdenär det faktiskt skattebetalarna som får slå för pengarna. Och det skulle juvara ett väldigt underiigt förhållande. Jag tycker att man som riksdagsledamot har en plikt attgranska även hur de statliga företagen sköter sig. har Svenska Varv tagitdelta som en ursäkt för all avbryta förhandlingarna och hänvisar till tidigareförslag till lösning. Och vad är del för strålande förslag till lösning som manhar kommit med? Jo, när det gäller ett av fartygen har varvet lämnat det myckelflotta erbjudandet alt man skall återta fartyget som man kräver inalla kontanta medel som rederiet förfogar över. Något sådant kan man ju inte gåmed på. Hela denna sak är så klantigt skött att man verkligenmåste fråga sig: Klarar Svenska Varvs ledning av sådana här saker. KlararSvenska Varvs ledning över huvud laget av att leda sill företag - med tanke påhur den har skött denna fråga? Del flnns all anledning att ifrågasätta del. Jag bad i den tidigare interpellationsdebatt som vi hadeatt statsrådet skulle undersöka hur denna fråga har skötts, och del önskemåletkvarstår fortfarande. Här behövs det en rejäl utredning av vad som har hänt.Jag förutsätter att Svenska Varv snabbi får en lösning till stånd. Jag vill säga till alteftersom hela delta problem nu hänskjuts till ett domslolsförfarande, finns delingen anledning alt föra denna debatt vidare här i kammaren. Utgången avskiljeförfarandet får väl visa vilken av parterna som har rätlen på sin sida isammanhanget. Om vissa fartygsleveranser från Varv TORKELLINDAHL (fp): Jag måste erkänna att del här blir en konstigdebatt, eftersom industriministern definitivt inte på något sätt är ansvarigför vad som har hänt. Men man kan konstalera att den enda gång Svenska Varv haragerat snabbt och kraftfullt var när man fick brevet från redarna den 5februari. Då lyckades man svara alt ingenting skulle göras.Dessförinnan har man dragit ut på saken och inte gjort någonting. Det finns fortfarande anledning för statsrådet attundersöka hur denna affär har skötts. Enligt min mening faller grava skuggor påSvenska Varvs 10 protokoll 1979/80:96-97 ledningsförmåga att hantera sådana här saker. Vi står ju i begrepp alt fatta beslut omytterligare stora pengar till Svenska Varv. Då måste Svenska Varv också ha enledning som vi kan lita på. Överläggningen var härmed avslutad. Omeffekten av anslag för främjande av nyetable- rinsar av företag * "effekten av anslag för främjande av nyetableringar av företag Industriministern ordet för all besvara () anmäldafråga, 1979/80:327. och anförde: har frågat mig vilken effektdel särskilda anslaget av 3 milj. kr. har haft för främjande av nyetableringarav företag. För /80 har för vissa elableringsfrämjandeåtgärder anvisats ett reservationsanslag av 4 milj. kr. Av beloppet disponerarstatens industriverk 3 milj. kr. för att främja nyetableringar. Regeringen harvidare uppdragit åt industriverket alt la initiativ till en kampanj för altknyta kontakt mellan personer som har planer på alt starta egen rörelse ochsådana samhällsorgan som har till syfte att främja och stödja nyetableringar.Kampanjen skall bedrivas i samverkan med regionala utvecklingsfonder,handelskamrar, banker m. fl. organ som önskar delta. Jag har från industriverket erfarit att planering pågårför en samlad insats för alt främja nyetableringar.Representanter för de nämnda organen deltar i planeringsarbetet. Alt hösten1980 har valts som en lämplig tidpunkt beror bl. a. på att man på flera hållnyligen har genomfört olika former av etableringskampanjer. Del har bedömtsangeläget att fullfölja dessa innan ytterligare åtgärder vidtas. Etablering av nya företag är en lång process. Om enetablering är lyckad eller inte kan avgöras först när företaget har varit idrift . Det är därför rimligt att räkna med alt effekten av de nuinledda åtgärderna inte kan bedömas förrän . Jag tackar industriministern för svaret. Denfråga jag ställt till industriministern berör således de medel riksdagenfattade beslut om för en kampanj för nyetablering av företag. Del är angeläget att de som vill starta nya förelag fårerforderlig hjälp, och därför är det också viktigt att det som riksdagenbeslutar om som stöd också ger resultat. Det har kommit till min kännedom attmycket litet har gjorts med de beslutade medlen. Någon kampanj harännu inte kommit i gång, och planering för en sådan ligger fortfarande i sinlinda. Detta bekräftas också av industriministerns svar. Det har i många olika sammanhang diskuterats vilken maktriksdagsleda- 146 möter egentligen har, vilkamöjligheter som egentligen finns för att påverka verkligheten.Det är i det sammanhanget inte särskilt uppmuntrande att vela att beslutadeåtgärder förhalas, vilket faktiskt har skett i det här fallet. Jag har emellertid tagit del av en rapport från statensindustriverk om elableringsfrämjande aktivitet genom de regionalautvecklingsfonderna 30 juni 1979. Denrapporten visar att det funnits viss beredskap för alt redan under hösten 1979och inom en del av utvecklingsfonderna bedrivaetableringskampanjer. Men vad rapporten också visar är all det stora flertaletutvecklingsfonder inte nu längre har något större intresse av att driva en renetableringskampanj som den som handelskamrarna bedrev . I ställetfinns ett mycket större intresse för åtgärder för uppföljning av befintligaetableringsärenden. Jag undrar hur industriministern bedömer denna rapport?Riksdagen fattade sill beslut under förutsättningen alt det finns intresse förnyetableringskampanj. Detta intresse föreligger således inte längre. Vilkahänsyn las nu till detta när planeringen för kampanjåtgärder görs? Det första möte som ägde rum för samarbetemellan olika intressenter i etableringskampanjen skedde enligt vad jag erfaritden . Enligt milt tycke är detta en senfärdig behandling ochanvändning av medel. Jag hoppas alt industriministern kan instämma idetta. Jag har i min fråga i och för sig inte efterlyst en uppräkning av nyaförelag, för jag vet att det tar mycket innan man får fram ett konkretresultat. Jag har helt enkelt velat få fart på de pengar som harbeslutat om. Om effekten av anslag för främjande av nyetableringar avföretag Jag är övertygad om all industriverkets enhetför förelagsservice och utbildning verkligen engagerar sig i den häraktiviteten och all det är en strävan alt uppnå ett positivt resultat som hargjort alt man tagit god tid på sig för all planera den nya kampanjen. Avsiktenär ju att den skall starta på nytt . Det är riktigt, som BonnieBernström säger, att det inom utvecklingsfonderna har funnits ett någotblandat intresse för alt engagera sig i denna kampanj. Enligt vad som harmeddelats mig är emellertid sex fonder beredda att engagera sig,medan andra fonder har varit mera avvaktande i sin attityd. Genom alt man larerforderlig tid i anspråk för att planera den här verksamheten och finna deregionala arbetsformer som tillfredsställer utvecklingsfondernas behov tror jagdock att medlen kommer väl till pass och alt resultatet blir det bästalänkbara. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag hoppas verkligen alt medlen kommer vältill pass, men eftersom det nu föreligger andra förutsättningar för kampanjenborde det, enligt min uppfattning, vara möjligt att använda pengarna för attfölja upp etableringsärendena. Att se till all förelag fortsätter all existeraär nog en lika viktig verksamhet som att se till alt det skapas nya företag. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Om verksamheten vid Industriministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 25januari anmälda interpellation, 1979/80:126, dels (c) den 25januari anmälda fråga, 1979/80:292, och anförde: har frågat mig dels om jagtänker göra något för att hindra alt hel- eller halvstatliga företag betalarprivatkapilalistiska förelags felinvesteringar, dels om jag är beredd attmedverka till att vid ett eventuellt samgående/samarbete mellan Kättingoch i bibehålla nuvarande produktionsvolym i . har frågat mig om jag vill medverka till altproduktion och sysselsättning bevaras vid kätlingfabriken i . Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Från har jag erfarit följande. I en utredning som gjorts av och ABföreslås att Kätting och går samman i ett gemensamt bolag förtillverkning och försäljning av ankarkälting. Enligt ett förslag tillkonsorlial-avtal mellan bolagen skall de två parterna äga var i det nyabolaget, som föreslås heta . Fördelarna med samgåendetblir enligt utredningen stora. Samgåendet skulle ge större lönsamhet, ettbättre utnyttjande av produktionsapparaten och en kostnadsbesparing genom engemensam organisation. Den totala kapaciteten i världen för tillverkning avankarkälting beräknas uppgå till ca . Världsmarknaden för år1979 uppskattas till ca 85 000 lon, varav och tillsammans såldeca 18 000 lon. Kapacitelsutnyltjandet uppgår till hos konkurrenternaoch hos och tillsammans till . Mot denna bakgrund försMBL-förhandlingar om ett samgående. Om strukturella åtgärder måste vidtas, ankommer det påföretagsledningen att på bästa sätt genomföra dessa. (vpk): Ingen av de närvarande i kammaren kunde undgåatt höra att svarade på någonting helt annat än de två frågor jagställt och den fråga ställt. Det minsta man kan begära är att en minister svarar på defrågor man ställer. Jag tycker nog att industriministern gör det litet lätt försig genom alt skriva av vissa avsnitt av den utredning som ochBulten-Kanthal har gjort och sedan presentera detta som ett svar på en interpellationoch en fråga. Det hör till bilden alt denna utredning har utsatts förhård kritik från bl. a. facken i . En rad direkta felaktigheter harpåvisats. Man har som bekant också tvingats ta hänsyn till delta och inväntakompletterande material. Det är då ännu mer betänkligt att industriministernanvänder delta bristfälliga material som svarsunderlag. Jagskall nu kort koncentrera mig på den aktuellasituationen i och det aktuella företaget, . Detsvåra sysselsättningspolitiska läget i är inte obekant förnågon. Del handlar om att ett stort antal arbetstillfällen försvunnit under1970-talet. Det handlar också om att det under 1980-lalet finns stor risk förall ytterligare 2 000 jobb försvinner, om ingenting görs för att förhindra ensådan avveckling. I finns en väl utvecklad social, kulturelloch yrkesmässig organisation och kunskap. För alt behålla och utveckla denkrävs naturligtvis att man för det första kan stoppa minskningen av antaletindustrijobb och för det andra att man kan utveckla den befintliga basindustrisom finns inom kommunen. Med det sista menar jag att den satsning som måste skeskall göras inom förädlingsledet. Ansvaret för detta måste i fortsättningen, vad jag kanförslå, ligga på regering och riksdag. Industriministern känner till problemen, och han vet vilkakrav och önskemål som finns inte bara från kommunens utan också från defackliga och politiska organisationernas representanter. är ett halvstatligt företag som ingår iSSAB. Jag tror alt många människor såg del statliga engagemanget som någotpositivt. Man utgick ifrån att det därmed skulle finnas en viss trygghet förall Kätting inte skulle röna samma öde som många av de helt privatägdaförelagen i kommunen, nämligen nedläggning. Kätting är, vad jag förstår, ett välskött företag.Man har en mycket kompetent ledning, och det finns en facklig organisation sompå alla sätt försöker medverka till att förbättra företagels produktion ochutveckling. Vad jag förslår har man lyckats väl med delta. Kätting ärden ledande kättingtillverkaren inte bara inom landet utan också utanför värtlands gränser. Kätting betraktas som en pålitlig säljare och en pålitligfillverkare kvalitetsmässigt. Det är dessa faktorer som gjort att företagelkunnat behålla och utveckla sin produktion och marknad. Del är då en märklig manöver som nu håller på med.Den betyder nämligen, vad jag förslår, ett första steg mot att så småningomavhända sig Kätfing och lägga över produktionen på detprivatkapilalistiska . Kätting producerade närmare14 kätting. Bulten-Kanlhals produktion var 3 000-4 000 ton. Under hela1970-lalel gick Kätting med vinst. har gått med förlust. Enligt de förslag som presenteras skall man halveraproduktionen i och lägga över den på . Resultatet blir plockar bort 45-50 jobb i . Ökningen i skulle bli 10-15 jobb. Vilka samhällsekonomiska fördelar blir det om man ökararbetslöshetskön ytterligare i ? Vilka företagsekonomiskavinster görs genom att man slår sönder en lönsam halvstatlig industri, somdessutom till är ett exportförelag? Hur kan del vara möjligt att vidtasådana åtgärder när SSAB-chefen så sent som uttaladeatt Kätting inte var något problem för ulan en möjlighet? Min första fråga i interpellationen lyder: Tänkerindustriministern göra något för att förhindra att hel- eller halvstatligaförelag betalar privatkapilalistiska förelags felinvesteringar? Del är dettadel handlar om. har enligt vad jag förstår gjort storafelinvesteringar i , som inte gett den lönsamhet och goda utdelning föraktieägarna som man räknat med. Hindret är det halvslalliga Kätting, somskapat sig ett namn på världsmarknaden, som får avsättning för sin produktionoch som är självbärande. Finansfamiljen har sålt Tibnor till . Kanden affären ha ett samband med vad som sker? Den fiågan har ställts av fleraoch bör besvaras. Del finns inte några rimliga skäl till alt vidta deåtgärder som utredningen föreslår. Att stötta upp en grupp aktieägare och enfinansfamiljs felgrepp och misslyckanden kan väl ändock inte vara en uppgiftför . Dessutom skall det ske på ett ytterst osmakligt sätt, genom att slåsönder ett unikt och framgångsrikt företag och genom alt skapa svåra socialaoch ekonomiska problem för människor och för en hel kommun. Försöken alt ställa arbetare mot arbetare skall hellerinte lyckas. Del kan inte på något sätt gagna arbetarna i alt genomdrivade förslag som man nu lagt fram. Jag tror inte att facken och arbetarna iRamnäs kan vara betjänta av att Kätting skall röna det öde som nuvill åstadkomma. : i interpellationssvaret används en uppgift frånden omtalade utredningen, som är missvisande och som bl, a, resulterat i attutredningen skall kompletteras. Del sägs alt kapacitetsulnyltjandet hos Ljusneoch uppgår till . Detta kan ju låta som ett avgörande argumentför ett samgående. Vad som inte sägs är det faktum att är unikt på såsätt all del myckel snabbt kan ställa om produktionen alltefter världsmarknadenssvängningar och önskemål. Man har gått ner i mindre dimensioneroch kortare serier när det gäller kätting. Detta förändrar naturligtvis viklenuttryckt i ton jämfört med enbart produktion av grova dimensioner och långaserier. Kapacitetsulnyltjandet ligger alltså i verkligheten myckel högre änvad utredningen och angivit. Min andra fråga i interpellationen löd: Ärindustriministern beredd alt medverka till all vid ett eventuelltsamgående/samarbete mellan Kätting och i bibehållanuvarande produktionsvolym i ? I anslutning till denna sista fråga vill jag säga alt jagi likhet med facket anser all ett samgående är helt uteslutet.