prot · G30979 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:79 Anmälanom kompletterings val till utskott § 1 Anmälan om kompletteringsval tillutskott Tidpunkt för av- TALMANNEN: slutande av riks- Folkpartietspartigrupp har som suppleant i finans- och försvarsutskotten mötet /80 under HansLindblads ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i finansutskottet () beredning i anslut-tung till social vårdlagstiftning suppleanti försvarsutskottet () § 2 Justerades protokollet för . § 3 Tidpunkt för avslutande av /80 Enligt från utskotten inhämtade uppgifter blir detnödvändigt att även fortsätta riksdagsarbetet . Med hänsynframför allt till att propositionerna om energipolitiken och varven kommer attlämnas mycket sent blir det sannolikt nödvändigt att ta i anspråk även någondag i den vecka som börjar . § 4 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:134-136 § 5 En parlamentarisk beredning i anslutning till socialvårdlagstiftning Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:24 om tillsättande av en parlamentarisk beredning ianslutning till den sociala vårdlagstiftning som föreslås i propositionen1979/80:1 om . En parlamentarisk beredning i anslutning till socialvårdlagstiftning LILLYHANSSON (s): Jag tänker inte alls på något sätt dra i gångendebatt om vård utan samtycke av vuxna missbrukare. Det får vi tillfälle attdiskutera . Men efteratt ha läst socialutskottets betänkande nr24ochtagit del av det förslag om en utredning som där läggs fram kan jag inte låtabli att ge några kommentarer. I propositionen om föreslås bl, a. attnykterhetsvårdslag-stiftningen skall utmönstras ur sociallagstiftningen. Istället skall man flytta över det tvång mot vuxna missbrukare som ändå ansesnödvändigt i vissa fall till lagen om sluten psykiatrisk vård. Man har dockändrat benämningen på denna lag - den skall nu heta lag om psykiatrisk värd ivissa fall. Det är denna punkt som har varit kontroversielli diskussionen om tvånget i värden och var det skall ligga. Redan ipropositionen visas osäkerhet beträffande riktigheten i den föreslagnalagstiftningen. För det första föreslås ju redan i propositionen att enkommitté skall tillsättas soin skall fortsätta översynen av lagstiftningen omvård mot den enskildes vilja. För det andra är regeringen beredd att redaninnan lagstiftningen har antagits av och trätt i kraft föreslåtillsättandet av en beredning som skall se över denna lagstiftning. Det är denförsta verkliga svagheten i denna proposition. Utskottet har behandlat detta ärende, och ävenutskottet säger att just denna punkt är kontroversiell. Därför förordas nu frånutskottets sida att den kommitté som föreslås i propositionen skall bli enparlamentarisk beredning som skall börja arbeta - innan viöver huvud taget har behandlat ärendet i och vet hur beslutet blir.Utskottet säger dock att detta inte skall ha någon inverkan på det beslut somså småningom kommer att fattas. Man säger sig behöva ett underlag för sitt arbete. Vidareheter det att när det gäller vården av missbrukare av alkohol och narkotika börsom underlag för arbetet göras en skyndsam kartläggning av nuvarandeförhållanden på området i ett urval representativa kommuner. Här är ju den verkliga svagheten. Här har ensocialutredning suttit , och när behandlingen börjar i utskottet vet maninte hur det ser ut på det här området. Har man inte i utskottet kunnatfå reda på hur det ser ut , så att utskottet har underlag för de förslagsom skall läggas fram? Måste man tillsätta en utredning för att få veta hur detser ut på det här området när det gäller alkoholmissbruk, intagning enligt LSPVoch annat som jag kan förstå att utredningen kommer att handla om. Jag tyckeratt detta är bedrövligt, om man tänker sig att ända kunna gå fram med enlagstiftning som är föreslagen av den dåvarande folkpartiregeringen. Tillåt mig, herr talman, att säga att detta är detsvagaste förslag jag varit med om i en så oerhört viktig fråga. Jag skall i dagändå inte framställa något yrkande, men jag har velat ge min mening till kännaom hur oerhört klantigt jag tycker att detta ärende har hanterats. GABRIELROMANUS (fp): Inte heller jag tänker nu ta upp någon debattom hur man skall utforma lagstiftningen om vård utan samtycke när det gällermissbrukare, för det är inte detta som är dagens ärende. I propositionen om , som utskottet fortsätteratt behandla, sägs att en utredning bör tillsättas för att fortsätta översynenav lagstiftningen om vård utan samtycke. Det ligger inte något märkligt ellerunikt i att man. som man beslutar om en lagstiftningsåtgärd,fortsätter att utreda förslag på samma område-tvärtom. Det har hänt tidigare.Det kan ofta vara motiverat att genomföra reformer i etapper. Det här är ettsteg, och det finns olika meningar om hur man bör gå vidare, liksom detfinns olika meningar om denna första etapp. Vi som har arbetat medpropositionen kunde för vår del konstatera, att vi inte i den här omgångenkunde förverkliga alla våra önskemål och hela vårt program. Det fanns varkenpraktiska möjligheter till det - jag tänker dä på den roll som omorganisationenav länsrätterna spelar - eller tillräckligt utredningsmaterial för att viskulle kunna göra så genomgripande förändringar i lagstiftningen som vi hadeönskat. Därför såg vi detta som en etapp och ville gå vidare med en nyparlamentarisk utredning. Detta är en av de uppgifter som socialutskottet nuföreslår att en ny parlamentarisk beredning skall få. Den andra uppgiften är kanske något mer av en nyhet, menjag tror att det är en nyhet som vi skulle göra klokt i att införa fler gångeri det svenska politiska maskineriet. När vi nu genomför en genomgripande omläggning av hela densociala lagstiftningen, där ju frågan om tvång i vården bara utgör en begränsaddel, är det klokt att nära följa dess effekter. För att kunna göra det på ettbrasätt, måste man först göra en aktuell studie av hur det hela fungerar innanlagen träder i kraft, en studie som sedan kan jämföras med hur det fungerarefteråt. Dä säger att det är svagt omsocialutredningen inte redan har gjort detta. har förvissogjort en hel del undersökningar och kartläggningar, men de ligger några årtillbaka i tiden, och utvecklingen på detta område har inte upphört. När en nylagstiftning träder i kraft , är det bra om vi har aktuellaundersökningar som visar hur läget är när det gäller det sociala arbetet ute ikommunerna. Det är också bra om de som skall studera hur lagstiftningenfungerar, kan vara med och planera utvärderingen i förväg, innan den nya lagenträder i kraft. Jaganser att det aren metodik som borde prövas också vidandra tillfällen, när man ändrar lagstiftningen. Metodiken är f. ö. inte någonnyhet. Den har tillämpats tidigare, utan att man gjort någon affär av det. Jag vill understryka det som utskottet säger, att det ärsjälvklart att den parlamentariska beredningen skall beakta vad som kommer frami samband med den fortsatta riksdagsbehandlingen av propositionen. Det är ocksåviktigt att peka på utskottets uttalande, att ställningstagandet i fråga om denparlamentariska beredningen inte innebär att utskottet i det här betänkandet En parlamentarisk beredning i anslutning till socialvårdlagstiftning En parlamentarisk beredning i anslutning till socialvårdlagstiftning tar slutlig ställning tillutformningen av sociallagstiftningen. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. () replik: att den här punkten ipropositionen var kontroversiell visade sig ju redan innan propositionen låg påriksdagens bord. Och den har inte blivit mindre kontroversiell under den tidsom den har behandlats i socialutskottet. Varför då genomföra en sådanlagstiftning? säger nu att punkten om tvånget i vården bara ären begränsad del av hela socialtjänstlagen. Det är riktigt, och det är synd attjust den har blivit så kontroversiell att allt det som är bra i lagstiftningenundanskyms. Det tycker jag att utskottet borde ha uppmärksammat. Jag tycker också att utskottet borde ha kunnat inhämtauppgifter om hur det ser ut i kommunerna på det här området utan att behövatillsätta en utredning som skall ta reda på det. Jag anser faktiskt att när denhär frågan nu är så kontroversiell borde man ha kunnat utmönstranykterhetsvårdslagen ur sociallagstiftningen och låtit LSPV vara som den är. Omman inte hade ändrat på LSPV, då hade det varit riktigt att tillsätta enberedning för att göra en utvärdering av hur lagstiftningen verkat i praktiken.Det hade varit bättre än att lägga till en andra paragraf så att den här fråganblev så kontroversiell. Den hade inte alls behövt bli det. om ni hade hanteratden på ett riktigt sätt. () replik: Vi är alla medvetna om att frågan om vårdutan samtycke är kontroversiell. Det har givetvis varit min ambition att fåfram ett förslag som skulle kunna ena alla. Jag har gjort betydandeansträngningar i den riktningen. Uppgiften var kanske omöjlig - i varje fallhar det inte lyckats, det kan vi konstatera. Här finns fortfarande delademeningar. Men om alternativet är att inte göra någonting, baradärför att det finns delade meningar, då vill jag inte vara med. Man måste hamöjlighet att göra förändringar, trots att det inte är full enighet om enlösning, även om detta naturligtvis vore det bästa. Utan att dra i gång någondebatt här om själva tvångsfrågan vill jag ändå säga, att det förslag som LillyHansson framför inte är mindre kontroversiellt. Hon säger att man skall ta bortnykterhetsvårdslagen och att man inte skall göra någon ändring alls i lagen omsluten psykiatrisk värd. Det förslaget skulle inte bli mindre omstritt änpropositionen. Jag säger inte att det är otänkbart att göra så. men jag trorinte att det är en lösning som man kan samla skarorna bakom. Jag tycker inte att vara så missnöjd. Utskottet föreslår att man skall tillsätta enparlamentarisk beredning, och det är ju också vad önskar i sinmotion. LILLYHANSSON (s) replik: Jag tycker inte att vi skall ta upp någondiskussion om min motion, eftersom jag ju där har begärt en utredning, Imotionen har jag emellertidframhållit att man kan plocka bort nykterhetsvårdslagen ursociallagstiftningen, om man tillsätter en utredning för att finna enannan väg än den som ni har valt. Jag menar att man då kunde ha haft kvar LSPVi dess ursprungliga form. Missbrukare tas ju i stor utsträckning inenligt den lagen, och man kunde ha fortsatt härmed tills man får fram en bättrelagstiftning som inte är så kontroversiell som den som innebär att tvång inomsociallagstiftningen flyttas över till tvång inom den psykiatriska vården. Jagär litet för rädd om den psykiatriska vården för att den här frågan skall fåvara så kontroversiell som den är. En parlamentarisk beredning i anslutning till socialvårdlagstiftning Jag försäkrar att fråganfortfarande är kontroversiell inom utskottet. Vi hade mycket pyssel innan vikunde enas om att skriva betänkandet sä, att det framstod klart för alla attfrågan skulle avgöras . Däremot var vi eniga om att man skulle kunna ha enberedning-alltså inte en utredning - som, alldeles som sade,kartlägger alla de problem som finns . Jag satt med i slutskedet avsocialutredningen, vars material nu börjar bli gammalt, varför vi behöveraktuella uppgifter. Jag vill understryka vad som står i utskottsbetänkandet:"Utskottets ställningstagande att en parlamentarisk beredning med ovan angivna uppgifterskall tillsättas innebär inte att utskottet i detta betänkande tar slutligställning till utformningen av socialtjänstlagstiftningen." Det är såledesinte färdigutformat, och vi vet ännu inte vilket förslag vi kommer att föreläggariksdagen senare i vår. Jag hoppas, liksom , att det blir enbättre lag än den som har föreslagits i propositionen och att den kommer atttillförsäkra medborgarna rättstrygghet, effektiv vård och rehabilitering. () replik: Jag håller med BlendaLittmarck, men jagar helt på det klara med att frågan var kontroversiell iutskottet och att det här förslaget är en kompromiss. Jag vill bara tala om förBlenda Littmarck. att just detta att ni har skrivit att det här inte innebäratt utskottet har tagit slutlig ställning, gör att jag inte har någotyrkande. ERIKLARSSON (c): Det som vi diskuterar är ett enhälligtutskottsbetänkande, där det föreslås en beredning som skall kartlägga detaktuella läget på område för att man skall kunna följa upp ochkartlägga även läget efter det att vi har antagit en ny socialtjänstlag. Somhär har betygats innebär förslaget icke något slutligtställningstagande till socialtjänstlagens utformning. Vi har delade meningar ifrågan, och därför är det naturligt att man diskuterar med utgångspunkt ijust dessa olika uppfattningar. För min del anser jag att debatten omsocialtjänstlagens utformning måste föras när det föreligger ett förslag frånutskottet till Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Det gäller alltså inte att ta ställning till lagen somsådan. Däremot tror jag att alla har varit eniga om att vibehöver en ny sociallagstiftning, en ramlagstiftning som ger uttryck för enhelhetssyn vilken skall gälla på det sociala fältet. Vi ser fram mot en sådanny sociallagstiftning, som vi sedan behöver följa upp och se verkningarna av.Vi har tyvärr här i ibland fattat beslut, innebärande lagstiftning pådet sociala området, som sedan visat sig ha överraskande konsekvenser ute isamhället. Jag behöver bara nämna lagen om omhändertagande av berusade, för attvi alla skall veta vad det rör sig om. Vi får lov att förebygga en ny sådansituation. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 6 Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:15 med anledning av motioner om utbildning ijämställdhetsfrågor m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:1327 av och (bådac), vari yrkats att som sin mening uttalade 1. att forskning om könsroller ochjämställdhet borde ges hög prioritet vid fördelning av forskningsmedel, 2. att i all utbildning av lärare förgrund- och gymnasieskolan borde avsättas undervisningstimmar för könsrolls- ochjämställdhetsfrågor i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att könsrolls- ochjämställdhetsfrågor borde ingå i lärarnas fort- och vidareutbildning i enlighetmed vad som anförts i motionen, 4. att regeringen borde beakta vad somi motionen anförts om läromedelsgranskning ur jämställdhetssynpunkt, samt 1978/79:2154 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari yrkats att beslutade 1. att hos regeringen hemställa omåtgärder för att kvinnofrågan skulle upptas som särskilt högskoleämne, 2. att hos regeringen hemställa omåtgärder för att ge lärarkåren utbildning i kvinnofrågan. 1. beträffande forskning om jämställdhet att skulle avslå motionen 1978/79:1327 vrkande 1. 2. beträffandejämställdhetsfrågor i grundutbildning för lärare att skulle avslåmotionen 1978/79:1327 yrkande 2. 3. beträffandekvinnofrågan som särskilt högskoleämne att skulle avslå motionen1978/79:2154 yrkande 1, 4. beträffandelärares fort- och vidareutbildning i jämställdhetsfrågor att skulleavslå motionen 1978/79:1327 yrkande 3, 5. beträffande läraresutbildning i kvinnofrågan att skulle avslå motionen 1978/79:2154yrkande 2, 6. beträffande läromedelsgranskning frän jämställdhetssynpunkt att skulle avslå motionen 1978/79:1327 yrkande 4. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. GUNILLAANDRE (c): Det är nu jag lämnade in en motion om jämställdhetsfrågor inom utbildningen. Undertiden som den här motionen behandlats har det således gått åtskilliga månvarv.Det är samma företeelse som i jämställdhetsarbetet i övrigt. Det tar tid. Men medvetandet om frågornas betydelse har ökat. Delatansvar och lika villkor för kvinnor och män är begrepp som har fått fotfäste idebatten. Det förefaller emellertid vara svårt att ta steget från ord tillhandling. Vill man som politiker göra sig populär, då bör man inte drivajämställdhetsfrågorna alltför hårt. Lagom luddigt tal kan tolereras - direktahandlingsplaner är svårare att vinna förståelse för. I vår motion tar vi upp fyra delområden. Det gällerforskningsmedel, lärarutbildning, lärarnas fort- och vidareutbildning samtläromedelsgranskning. Det är knappast överraskande att utskottet föreslårriksdagen att avslå motionen i alla dess delar. Enligt utskottet är alltvälbeställt och ytterligare insatser obehövliga. Skolåren och de tidigare barnaåren är de perioder i enmänniskas liv dä hon är som mest påverkbar. Vad hon ser. hör och lär formarhennes samhällssyn och grundlägger hennes värderingar. Det inbegripersjälvfallet hennes inställning till könsroller och jämställdhet. I läroplan står att läsa att skolan skallverka för jämställdhet mellan könen och att könsrollsfrågan skall ingå som särskiltmoment i de flesta ämnen. Uttrycket "verka för" måste innebära attskolan dä det gäller könsrollsfrågor medvetet skall påverka eleverna i derassvnsätt. Jag tänker nu ta upp de fyra olika delområdena i vårmotion och framföra synpunkter i anledning av utskottets betänkande. Det första området gäller medel till könsrolls- ochjämställdhetsforskning. skrev i sin bok :"Mäns och kvinnors historia är ju så sammanflätat som varp och inslag i en väv. men de har lyckats göra en historia av enbart inslaget ." Den historiska bakgrunden till våra könsroller är intesärskilt väl dokumenterad. Om männen, speciellt de mer framträdande, harhistorien berättat åtskilligt. Kvinnorna, med några få undantag, har blivit glömda.Liksom för de färgade i är det för kvinnorna att söka sina Utbildningi jämställdhetsfrågor m. m. rötter.Det är hög tid att kvinnorna också får del av sin historia - del av tidigaregenerationers kvinnoliv. Också för männen är det angeläget att få hela dethistoriska perspektivet. Hur många av oss är exempelvis medvetna om häxprocessernasutbredning och omfång- kvinnohatet som tog sig de mest ohyggliga former?Häxbälen brann och miljoner kvinnor avlivades. Det harbetraktats mest som en marginell historisk episod. Glädjande nog har, som framgår av utskottsbetänkandet,en arbetsgrupp inom UHÄ, universitets- och högskoleämbetet,lagt fram förslag i syfte att stärka forskning om jämställdhet. Rapportenremissbehandlas f. n., och förslag kommer att redovisas i samband medanslagsframställningen för budgetaret 1981/82. Här är följaktligen något pågång. Vi får ge oss till tåls och hoppas på ett gott resultat. Vad beträffar motionens andra delområde - utbildning avlärarutbildare -erinrar utskottet om att utbildningsplan för varje allmänutbildningslinje fastställs centralt. I utbildningsplanerna för samtliga allmännalinjer inom sektorn för utbildning avseende utbildningsyrken ingår enföreskrift att människans situation och livsvillkor skall uppmärksammas iutbildningen samt att de olikheter i mäns och kvinnors situation och villkor ioch utanför skolan som påverkar studie- och yrkesvalet och de olika rollerna ifamilj, arbete och samhällsliv skall uppmärksammas särskilt. högskoleenhet beslutar om kursplanerna, bl. a. hiir många undervisningstimmarsom skall finnas med hänsyn till antal elever, tillgång på lärare m. m. Med hänvisning till detta anser utskottet attmotionskravet bör avslås. Vi har i vår motion föreslagit att i all utbildningav lärare för grund- och gymnasieskolan skulle avsättas undervisningstimmar förkönsrolls- och jämställdhetsfrågor. Jag vill ifrågasätta om det med nuvarande system gestillräcklig utbildning inom detta område. Låt mig anföra ett exempel för attbelysa min tveksamhet: I kursplanen för förskollärarutbildningen vid högskolanför lärarutbildning i finns kursen "Roller och relationer isamhället". Men i vilken utsträckning jämställdhetsfrågorna tas upp inomdenna kurs är beroende av den enskilda gruppen och läraren. Det är möjligt attt. ex. invandrarfrågor, ungdoms- och kriminalvård eller u-landsproblematik taren stor del av tiden i anspråk. Det är möjligt att utskottet närmare har undersökt deverkliga förhållandena - alltså har tillgång till aktuella lokala kursplaner -och känner sig övertygat om att könsrolls- och jämställdhetsfrågorna ingår i lärarutbildningenpå ett tillfredsställande sätt. I så fall skulle jag vara tacksam att få enredogörelse för hur fullföljs på det lokala planet. Jag vill i detta sammanhang också poängtera hur viktigtdet är att utbildningen ges av kvalificerade lärare. Det finns väl knappastnågot annat område som är sä konfliktfyllt och inrymmer så många oklaraföreställningar. Eftersom könsroller är nära förknippade med vår identitet ochvår jagupplevelse och ligger känslomässigt förankrade, blir många människor blockerade.Därför ställs det stora krav på utbildare, så att undervisningen inte fastnarpå privatplanet utan piå ett konstruktivt och framåtsyftande sätt kan förasockså på samhällsnivån. Lärarutbildarna måste själva ha djupa kunskaper och högmedvetandegrad. Det tredje området vi tar upp i vår motion är lärarnasfortbildning. Utskottet hänvisar till de s. k. JIF-kurser - kurser ijämställdhet och internationell förståelse - som fortbildningsavdelningen iUmeå svarar för. Vi anförde i motionen att det vid dessa kurser inte ställsnågra speciella kompetenskrav på kursledarna och att deltagarna har vida ramaratt själva bestämma kursinriktningen. Det innebär att kursinnehållet i hög gradblir beroende av deltagarnas intresseinriktning. Kurserna är dessutom heltfrivilliga, varför ett relativt begränsat antal lärare får del av dennautbildning. Fortbildningsavdelningen i ger ut en regelbundetutkommande skrift, JIF-aktuellt. Den skall vara ett forum för utbyte averfarenheter och idéer. Jag har tagit del av de nummer som kom ut under år 1979och kan konstatera att frågor om könsroller och jämställdhet förekom i ytterstbegränsad utsträckning. Om det inte finns mer av detta ämnesområde på kursernaär det synnerligen oroväckande. Utskottet hänvisar vidare till årets budgetproposition,där det anförs att frågor om jämställdhet och internationell förståelse bästbearbetas utifrån lokala förutsättningar och med lokalt engagemang. Tanken är ioch för sig riktig, men det förutsätter att det finns lokala eldsjälar som delsvill föra fram jämställdhetsfrågor, dels är beredda på en reaktion alltifrånförlöjligande till aggressivitet. Frågor om fortbildningens framtida utformning ochorganisation kommer vidare enligt årets budgetproposition att tas upp ianslutning till lärarutbildningens förslag. I utredningens betänkande, somnyligen remissbehandlats, har beklagligtvis frågan om hur en förändradlärarutbildning skulle kunna påverka och förbättra jämställdhetsarbetet iskolan fått ett obetydligt utrymme. Jag hoppas emellertid att deremissyttranden som lämnats, bl. a. jämställdhetskommitténs yttrande, kommeratt beaktas när det slutliga förslaget arbetas fram. Det fjärde och sista delområdet i vår motion tar uppfrågan om läromedelsgranskning. Vi ser det som en viktig förutsättning attläromedlen ger stöd och inte motverkar jämställdhetsarbetet inom utbildningen.Tyvärr finns det exempel på det senare i dagens läromedel. Den granskning avvissa läromedel som sker i läromedelsnämnd bör, som vi anföri motionen, läggas upp på ett sådant sätt att könsrolls- och jämställdhetsgranskningenblir bättre tillgodosedd. Utskottet hänvisar till utredningen omläromedelsmarknaden. Genom tilläggsdirektiv har den fått i uppdrag attpröva i vilken utsträckning förhandsgranskning av läromedel är motiverad och omläromedelsnämnden kan ersättas av ett organ med uppgifter motsvarande enopinionsnämnds. Jag har svårt att tänka mig att en sådan ordning - med enopinionsnämnd - skulle vara en fördel ur den aspekt vi tagit upp. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Jag har med denna genomgång sökt belysa några områden inomskolväsendet som jag tycker är viktiga för jämställdhetsarbetet. Lgr 69 och iännu högre grad läroplanen Lgr 82 betonar jämställdhet mellan könen som ett avskolans viktigaste mål. Skollagen har en ny paragraf om skolstyrelsens ansvarför jämställdheten, och skolförordningen kommer med tillägg som handlar omskolledarens förpliktelser när det gäller jämställdheten på den egna skolan.