prot · G30999 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:99 § 1 Meddelande om val Jag får meddela att vid morgondagens sammanträde valkommer att företas av ombud och suppleanter i parlamentariska(rådgivande) församling. Om regeringsåtgärder för att lösa Cypernfrågan § 2 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:145 om ökade resurser för njursjukvården Med hänvisning till 6kap. 1 § riksdagsordningen får jag meddela att jag inte kunnat besvarainterpellationen av om ökade resurser för njursjukvården inomföreskriven tid på grund av att interpellanten var förhindrad att ta emotsvaret planerad dag. Jag har kommit överens med om att besvarainterpellationen . § 3 Omregeringsåtgärder för att lösa Cypernfrågan Utrikesministern erhöllordet för att besvara (vpk) anmäldafråga, 1979/80:344, och anförde: har frågat mig vadregeringen avser göra för alt motverka sådana åtgärder som försvårar en lösningav Cypernfrågan i enlighet med FN:s strävanden. Som jag redovisat i denna kammare verkar Sverigegenom FN på flera sätt för en lösning av Cypernproblemet. Vi stöder generalsekreterarens ansträngningar att få tillstånd nya förhandlingar mellan parterna. Vi har gett vårt stöd åt de FN-resolulioner ivilka generalförsamlingen kräver att de utländska trupperna på ön dras fillbaka.Vi har uttalat vårt stöd för suveränitet, oberoende och territoriellaintegritet. Resolutionen under den senaste generalförsamlingeninnehöll emellertid nya element, bl. a. tillsättande av en , som vihade goda skäl tro Omregeringsåtgärder för att lösa Cypernfrågan skulle försvårageneralsekreterarens ansträngningar. Därför avstod vi på den senasteCypernresolutionen. Sverigedeltar med en bataljon i den FN-styrka vars uppgift är attupprätthålla del lugn på som möjliggör för parterna all förhandla om enpolitisk lösning. Vihar i FN upprepade gånger uppmanat parterna att också utnyttja denna möjlighet. (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret. Sexår efter invasionen på är fortfarande av territoriumockuperat av turkiska trupper. Tiotusentals människor lever långt från sina hemoch sina egendomar. Över 2 000 människor saknas fortfarande. FN:sgeneralförsamling har upprepade gånger och med enhälliga resolutionerfastslagit en lösning som innebär att alla utländska trupper bör lämna landet,att alla invånare bör återgå till sina gamla bosättningar och att Cypernsterritoriella integritet, självständighet och oberoende bör respekteras. Deresolutionerna har nonchalerats. Orsaken fill den nuvarandesituafionen är att Cypernproblemet inte är ett problem som bara berör deninhemska befolkningen och de inblandade länderna utan att det är förknippat medutländska militärstralegiska intressen i ett krisområde som kan betraktas somett permanent hot mot världsfreden, där varje rubbning av styrkeförhållandenakan få ödesdigra konsekvenser. Motdenna bakgrund är en snabb lösning av Cypernfrågan som garanterar Cypernsterritoriella integritet, självständighet och nationella oberoende ytterstangelägen för alla fredsälskande krafter. Inovember 1979 behandlades i FN ett förslag av de alliansfria staterna som bl.a. innebar ett krav på bildandet av en kommission som skulle utarbeta konkretaförslag fill åtgärder för en lösning av Cypernfrågan i enlighet medFN-resolutionerna. I den efterföljande omröstningen röstade och vissa andraNATO-Iänder emot förslaget, och lade ner sin röst. Medanledning av detta skulle jag vilja fråga utrikesminisiern om dettaställningstagande bidrar till en snabb lösning av problemet i enlighet medFN-resoIufionerna och om regeringens fortsatta agerande kommer att ha sammainriktning. Anledningen fill att vi lade ner vår röst i FN när denna resolution varuppe till beslut var att den som föreslogs skulle försvårageneralsekreterarens arbete. Vi röstade nej i de förberedande omröstningarna påde paragrafer som avsåg upprättandet av denna kommitté. Och när sedan islutomgången de paragraferna likväl var kvar ansåg vi det nödvändigt all lägganer vår röst. Vimenar alt vi skall fullfölja den svenska politiken att kräva de utländskatruppernas tillbakadragande och att stödja FN:s generalsekreterares arbete på att fåtill stånd förhandlingar och en lösning av Cypernproblemet. Det är Nr 99 en politiksom har drivit länge i Cypernfrägan och som vi tycker del Tisdagenden finns alla skäl alt fortsätta. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Om jag är rätt underrättad sä var en avorsakerna till atl lade ner sin röst i denna omröstning att man villeatt det skulle föras direkta förhandlingar mellan de inblandade parterna. Nuhör del fill saken alt sådana här direkta förhandlingar ägde rum i början avvåren, och de hade bl. a. som målsättning att visa en god vilja för attunderlätta en omprövning och ett avskaffande av embargot mot . Sedan hardessa direkta förhandlingar strandat och uppskjulits . a. det som var orsaken till att de alliansfria staterna lade fram ettförslag till generalförsamlingen för att skapa en kommitté som skulle utarbetakonkreta förslag. Atl lägga ned sin röst i detta sammanhang gynnar ju dekrafter som vill förhala en lösning av Cypernproblemet, med hänsyn till denmilitärstralegiska betydelse som har, och som vill rusta uppoch omvandla till en militärbas för att tillfredsställa NATO:s och intressen. Om arbetsförhållandena för den svetjska nedrustningsdelegationeni Skälet till alt vi röstade som vi gjorde varatt vi visste alt en sådan här kommitté skulle få svårigheter. Vi visste t. ex.all den turkiska sidan inte skulle komma atl samarbeta med en ad hoc-kommiltéfrån FN. Vi såg då inget skäl att komplicera generalsekreterarens redankomplicerade förhandlingsunderlag genom att rösta för en sådan kommitté. Det vardet som var skälet till vårt ställningstagande. (vpk): Men alternativet kunde ha varit att det återblivit ett dödläge i förhandlingarna och atl inga positiva resultat över huvudtagel hade nåtts under sådan handläggning som utrikesministern här redogjortför. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om arbetsförhållandena för den svenskanedrustningsdelegationen i Utrikesministern erhöllordet för att besvara (c) anmälda fråga,1979/80:348, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka fill att skyndsamt underlätta lokal- och arbetsförhållandena förpersonalen vid den svenska nedrustningsdelegationen i . Om arbetsförhållandena för den svenska nedrustningsdelegationeni GUNNELJONÄNG (c): Del var ett kort och bra svar, och jag tackar för del. Den svenska nedruslningsdelegationen i är myckettrångbodd, som utrikesministern känner till, och det upplever man när man somriksdagsman är där och deltar i arbetet. Förhållandena påminner litet om fideni den gamla , när man inte hade någon egen arbetsplats ulan gick runtmed papper under armen och letade efter lediga stolar och skrivbord. Riksdagsmännen är i under korta fider, och det ärnaturligtvis inte för vår skull jag har tagit upp frågan, ulan det är för deanställda vid delegationen. Lokalerna var väl anpassade när man började arbetetvid delegationen. Men under dessa år har internationella engagemangvuxit betydligt, och det pågår ständigt parallella konferenser där nere. Detinnebär att del blir brist på utrymme när alla delegater skall trängas med deanställda. De administrativa åtgärderna har naturligtvis blivit fler, ochantalet anställda har utökats. Goda arbetsförhållanden är ju något som såväl deanställda som delegaterna har rätt atl kräva, och därvid är självfallet tillräckligalokaliteter en nödvändighet. Som utrikesministern känner till har en av de anställdainte längre något eget arbetsrum. Hans rum överlogs av annan svensk personalutan att han hade fått information om detta och utan atl någonkontakt tagils med honom. Han har därefter fått ambulera och sitter idet konferensrum där folk sammanträder, studerar eller samtalar. Sådanaförhållanden är naturligtvis oacceptabla. Jag tvekade litet innan jag ställde den härfrågan i kammaren eftersom jag tyckte att den i någon mån berörde internaförhållanden, men å andra sidan har jag som riksdagsledamot ett ansvar i dethär sammanhanget. Jag har på nära håll dels upplevt trångboddheten och dendärigenom försvårade arbetssituationen på delegafionen, dels erfarit hurgodtyckligt behandlad en anställd har blivit, och då har jag ansett mig böraprotestera mot detta. Den svenska nedruslningsdelegationen i medambassadören i spetsen har gjort och gör allt vad de kan när det gäller att kommatill rätta med lokalfrågorna, och jag ville bl. a. med min fråga här i kammarenunderstödja dem i denna strävan. Jag är glad all utrikesministern nu skyndsamtlar sig an ärendet, och jag tackar för det. Del känns betryggande. Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Om försvarets nya robotsystem Försvarsministern ordet för alt besvara () anmälda fråga,1979/80:356, och anförde: har frågat mig om bakgrundentill vissa uppgifter i massmedia om träffsannolikhelen för det svenskaförsvarels nya robotsystem, robot 70. Hon frågar om tekniken inte har infriatförväntningarna eller om det har visat sig atl robot 70 kräver en meromfattande utbildning och träning än som kan inrymmas i nuvarandeutbildningslider. Robolsystem 70 utgör en betydelsefull del av arméns luftvärn.Ett luftvärnsrobotsystems effekt hänför sig dels fill att en angripare istörsta möjliga utsträckning måste undvika områden som är försvarade medluftvärnsrobotar, dels till de förluster som i praktiken tillfogas anfallandeflygplan. Beträffande den senare effekten vill jag framhålla att det inte ärmöjligt för något luftvärnsrobolsystem att uppnå en träffsannolikhel på 100 %.Det är icke heller nödvändigt från avskräckningssynpunkt. Robolsystem 70 är ett syslem för begränsade höjder,dagsljus och god sikt. En övervägande del av en angripares flygstridskraflerkräver likaledes god sikt för att kunna bekämpa våra arméförband. Stafistiskaberäkningar visar att siklen under dager i är god under avliden. Del är därför vi av ekonomiska skäl hitfills har utformat dettarobolsystem främst utifrån kravet på dagerkapacitet. De uppgifter om robotsystem 70 som förekommit i massmediahänför sig till en samövning mellan flygvapnet och luftvärnet . Dennaövning genomfördes av utbildningsskäl trots dåliga väderförhållanden. Denfältmässiga situationen motsvarade således inte normalainsalsför-hållanden för detta vapensystem. För all ge balans åt bedömningen börframhållas att attackflygel i liknande vädersituationer inte heller harmöjlighet fill en effektiv insats. Motsvarande övning avhölls under godaväderförhållanden. Därvid uppnåddes resultat som överträffade förväntningarnapå systemet. En sammanvägning av resultaten års övningarvisar alt robotsystem 70 väl svarar mot de taktiska och tekniska krav somställts. De erfarenheter som finns utbildning visarvidare att tillfredsställande ulbildningsresultat kan nås inom den tid som äravdelad för robotutbildning vid luftvärnsförbanden. Mot denna bakgrund finner jag alt robotsystem 70 välsvarar mot de krav som ställts från det svenska försvarets sida. Om försvarets nya robotsystem KERSTINEKMAN (fp): Jag ber atl få lacka försvarsministern försvaret på min fråga. Anledningen till frågan är den oro som man känner överuppgifter som framkommit om robot 70, uppgifter som eventuellt visar alt någotsom man Om försvarets nya robotsystem har bedömt som framfidens försvarsvapen inte allsmotsvarar förväntningarna. I är vi beroende av vapen som precis somrobot 70 är bärbara, enkla och kan passa in i vårt värnpliktsförsvar. Robotenhar, alldeles som försvarsministern sade, sin begränsning. Den är ett vapen förvackert väder och dagsljus, och den skall avskjutas mot mål på låga höjder. Viddisigt väder kan det bli sämre resultat. Även om försvarsministern i svaretsäger atl dagerkapaciteten är tillräcklig, pågår det försök för all få fram enversion som möjligen kan skjuta i mörker. Försvarsministern sade all det inte är möjligt att få en100-procentig träffsäkerhet, naturligtvis inte. Det var därför bra när deteoretiska studierna av vapnet ingav förhoppningar om att man skulle kunnaträffa en gång på två robotskolt. Arméchefen har också i tidskriften framhållit alt detta kan vara riktiga siffror. När övningarna idet aktuella fallet inte alls motsvarar förväntningarna, vill man ju fåorsakerna klarlagda. I vissa kommentarer har det sagts atl det dåligaövningsresullatet berodde på dålig sikt. Försvarsministern säger att detta varfallet, och då blir den självklara frågan: Är det riktigt alt genomföra enövning, om man redan från början förstår att resultatet blir dåligt? Del måstevara verkligt bekymmersamt för de värnpliktiga som genomför övningen atl få sådåliga resultat. Del är, såvitt jag förslår, fråga om värnpliktig personal islutet av sin utbildning, varför de alltså bör ha de allra bästaförutsättningar att nå ett gott resultat. Om de vid ett sådant här fillfällemöts av dåliga siffror, kan de fundera över hur resultatet blir när de kommertillbaka till repelilionsljänslgöringarna. Frågan blir naturligtvis: Varförgenomför man övningen? Enligt försvarsministerns värdeprognoser skulle de inteha behövt vänta sä på vackert väder. av liden är visstvädret gynnsamt, men det ställer man sig kanske litet undrande till somgöteborgare. Kanske även skåningarna gör det med tanke på hur disigt de hardet. säger försvarsministern atl de sammanlagda resultatenär positiva, men det är naturligtvis ändå av stort intresse för oss hur åretsoch kommande års övningar genomförs och vilka resultat som då uppnås. Kan vi hanågra förhoppningar? Först vill jag säga atl man alltid kan diskuteraeffekten av ett sådant här robolsystem. Träffar man med vart tredje skott ärdet, enligt min mening, ett utomordentligt bra syslem. Jag har i andrasammanhang varnat för vad jag har kallat robotromantik, delta att man tror atlman i robottekniken har funnit ett Columbi ägg. Det förhåller sig inte så, menrobotar är ett utomordentligt effektivt hjälpmedel vid försvar av ettterritorium, den saken är helt klar. frågade, om det var rikligt atl genomföra enövning under de här betingelserna. Skulle man bara göra en operaliv utvärderingav systemet hade det varit fel. Men övningen hölls i samband med utbildning avåldersklasser. Del gällde alltså att öka färdigheten hos dem som skall sköta robotsystemel.Man höll alltså övningen av utbildningsskäl. Vi måste ju tillvaratautbildningstiden pä bästa möjliga sätt. Därför blev det detta resultat. För att man skall kunna klara exempelvis ettaltackflygplan, med den hastighet som ett sådant som regel har i sådana härsammanhang, behöver man marksikt, om man vill ha stor sannolikhet förträff. Den sikten hade man inte i detta läge. Hade det varit fältmässigaförhållanden, hade man alltså inte avlossat några skott. Å andra sidan talarallt för att atlackflygel i del här fallet inte heller hade kunnat verka. Detär klart all man. när man av utbildningsskäl genomför en sådan här övning,riskerar att få förhållanden som inte motsvarar de verkliga. Jag troremellertid alt de som utbildas har förtroende för det här vapensystemet.Säkerligen blev de informerade om all del vid tillfället i fråga råddespeciella förhållanden. Om Linjeflyg A B :s flygtrafik på vissa mindre flygplatser Då kanske det är bra alt vi i alla fall fåren debatt, så att förhoppningarna på ett sådant här vapen inte ställs för högt.Vi får hoppas att de värnpliktiga var införslådda med förhållandena, så all deinte blev för nedstämda utan ser tiden an och ser fram mot nästa övning. Jag reagerar kanske litet mot att atl vi inte skall ställa förhoppningarna på detta vapen alltför högt. Jagvill säga atl det här är ett alldeles utomordentligt vapen, men det har denbegränsningen alt det bara kan verka under goda siktförhållanden. Somkomplettering till detta har vi faktiskt här i ett kanonluftvärn som ärväderoberoende. Jag vågar alltså säga att vi, med det tillskott som svenskaarmén har fått i och med robot 70, har ett tekniskt sett utomordentligteffektivt luftvärn i . Det är en sak alt man skulle kunna önska alt vihade ett kvantitativt bättre luftvärn - men jag vill hävda att den tekniskakvaliteten är bra. Överläggningen var härmed avslutad. §6 Om Linjeflyg AB:s flygtrafik på vissa mindre flygplatser KommunikationsministernULF ADELSOHN erhöll ordet för all i ett sammanhang besvara följande frågor,nämligen 1979/80:329, anmäld , av (),1979/80:335, anmäld , av (), 1979/80:339, anmäldden , av () och 1979/80:347, anmäld ,av (), och anförde: Herr talman! MargitOdelsparr har frågat mig om regeringen är beredd att, omframställning görs, lämna bidrag till Linjeflygs drift för alt därmed OmLinjeflyg AB:s flygtrafik på vissa mindre flygplatser garantera fortsattmatartrafik på sträckan . EvaWinther har frågat mig om jag anser det är rimligt att lägga ned flyglinjenGällivare-Luleå. Karl-ErikHäll har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd alt vidta för alt förhindraden hotande nedläggningen av . Nils-OlofGrönhagen, slutligen, har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder föratt säkerställa en fortsatt flygtrafik på de linjer Linjeflyg ifrågasatt, bl.a. . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. och utgör s. k. malarlinjer i Linjeflygstrafiknäl. Linjeflyg, som har koncessionerna på dessa linjer, har uppdragit ålSwedair alt utföra trafiken. Så länge Linjeflyg innehar koncessionerna harbolaget också trafikplikl på linjerna. Linjeflygssekundärtrafik, i vilken malarlinjerna ingår, ger enligt Linjeflyg ett årligtunderskott på ca 15 milj. kr., vilket är en stor belastning för bolaget. Motden här bakgrunden diskuterar Linjeflyg f. n. med olika intressenter hur dettaunderskott skall kunna minskas. Det är min förhoppning atl det skall gå attfinna former för en fortsatt trafik. I avvaktan på atl de pågåendediskussionerna slutförs är jag inte beredd alt närmare kommenterafrågorna. Isammanhanget vill jag erinra om luftlransportutredningen, som bl. a. har filluppgift atl se över det nuvarande interregionala flyglinjenälet. Med dennautgångspunkt skall utredningen föreslå en lämplig struktur när det gällerflygplatserna i del här landet, som i första hand tillgodoser kraven påtillfredsställande interregionala transporter. Utredningen skall dock, del villjag betona, utgå från atl luftfarten även i framliden skall bära sinakostnader. Jag får tackastatsrådet för svaret på min fråga. Anledningentill atl jag framställt denna fråga är de uttalanden som gjorts från Linjeflygom att det finns risk för atl trafiken på bl. a. sträckan komma att läggas ned på grund av dålig lönsamhet. En sådan utveckling kaninte accepteras. En nedläggning av malarlinjen skulle fåallvarliga konsekvenser för näringslivet i Kramforsbygden. Motivet för enflygplats i var atl man genom goda och snabba förbindelser skullekunna få till stånd industriutvecklingen i området, som en längre fid hardrabbats av alt sysselsättningsmöjligheterna har minskat. Kommunen satsardärför stora belopp på flygplatsen. Flygplatsen har med andra ord en storregionalpolitisk betydelse. F. n. är ca 20 personer sysselsatta på flygplatsen,och omfattade trafiken ca 43 000 passagerare. Detta är mycketstarka skäl för att flygtrafiken skall bibehållas i oförändrad omfattning. EnligtLinjeflyg är ett alternativ för att möjliggöra fortsatt trafik att statentäcker förlusterna. Ett annat alternativ är att trafiken överlämnas till ettannat flygbolag, som skulle få flyga på egna villkor till de priser somerfordras för alttäcka kostnaderna. Det senare alternativet skulle innebära atl en flygbiljettexempelvis från till sannolikt kommer atl kosta mer än enflygbiljett för motsvarande sträcka på en linje som trafikeras av Linjeflyg.Linjeflyg har koncession och därmed också trafikplikl på flygsträckan. Det kani en sådan situation inte anses självklart alt företaget endast skall bedrivatrafik på de linjedelar som är lönsamma. Av kommunikationsministerns svar framgår alt det ärregeringens förhoppning att det skall gå atl finna former för en fortsatttrafik. Jag utgår därför ifrån all man från regeringens sida vidtar sådanaåtgärder att inga förändringar i flygtrafiken sker innanluftlransportutredningen lagt fram sitt betänkande och fattat beslut. Del skulle vara värdefullt om kommunikationsministern häri dag ville klargöra om man från regeringens sida är beredd alt handla på detsätt som jag angivit, och då i sin bedömning också väga in regionalpolitiskahänsyn. Om Linje fly g A B:s flygtrafik på vissa mindreflygplatser EVAWINTHER (fp): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret. Del är inte länge sedan vi diskuterade inrikesflyget,kommunikationsministern och jag, men då gällde del höjda flygpriser. gällerdel en eventuell nedläggning av flyglinjen . Jag skall inte så mycketuppehålla mig vid den regionalpolifiska målsättning som jag förutsätter all viär överens om, men jag vill framhålla viklen av alt åtgärder på olika områdenverkar i målels riktning och inte fördärvar förutsättningarna alt uppnå del. För del, med en öppen arbetslöshet på , meduppemot av befolkningen utanför den ordinarie arbetsmarknaden och medstort behov av ett mer differentierat näringsliv för att få fler jobb tilllänet, är väl fungerande kommunikationer en viktig del i en strategi föröverlevnad. Som jag redovisar i min fråga till kommunikationsministernsågs anläggandet av flygplatsen i .som ett led i arbetet på atl göraSverige rundare. Linjen Gällivare-Luleå-Stockholm har inte enbart fungerat tillglädje för gällivareborna utan har också underlätlat tillvaron för kirunaborna.En nedläggning av linjen innebär ett direkt hot mot bl. a. den nya statligadatacentralen som skall starta i vår. Beslutet om somlokaliseringsort för byggde på atl del fanns tre dagliga flygförbindelseri båda riktningarna. Ett annat företag, , får ingen möjlighet atlhålla sina leveransplaner om det blir en nedläggning. Ur näringslivets synpunktfår flygförbindelserna inte försämras. När det gäller beläggningen så hade man ungefär27 000 passagerare, av vilka flög längre än sträckan på den linjen är vinlertid och undersommarmånaderna. Hundralappsresenärerna brukar inte rymmas på den linjen. sägerLinjeflyg att denna linje är olönsam, och kommunikationsmi- Om Linjeflyg A B:s flygtrafik på vissa mindre flygplatser nisternanger all Linjeflyg har ett årligt underskott på ungefär 15 miljoner. Enligt deuppgifter jag har fått har företaget faktiskt gått med vinst det senaste året.Den är visserligen liten, drygt 2 miljoner, men vill Linjeflyg inte laansvaret för denna linje. Jag tycker del är felaktigt. Man borde faktiskt medhänsyn fill det totala resultatet kunna driva även linjer som blir relativtdyrare. diskuterar man att överlåta koncessionen på Swedair AB.Vad det kommer att innebära får vi se. Kommunikafionsministern säger atl det"är min förhoppning- ".Jag kan väl säga atl del också är min förhoppning alt flygningenpå denna linje skall fortsätta. Men det räcker ju inte med förhoppningar. Jag vill fråga om kommunikationsministern kommer attbevaka all den här flygförbindelsen får leva vidare. Del är helt nödvändigt förutvecklingen i den delen av landet. KARL-ERIKHÄLL (s): Jag ber att få tacka för svaret. För sedan framstod i Linjeflyg somräddaren av del svenska inrikesflygel, och det var vi nog glada för. Men jaghar nu upptäckt att' det i räddningsplanen - som tydligen mera verkat för atträdda lönsamheten för Linjeflyg än för att klara inrikesflyget - också ingåratt lägga ners. k. icke lönsamma linjer. förefaller det som om linjenGällivare-Luleå har blivit en sådan linje, men del fick kommunen inte reda på,vare sig av Linjeflyg eller av , ulan både vi i kommunen och deanställda fick reda på detta genom - och del var ju bra att vifick reda på det över huvud taget. Till att börja med kan jag till en del instämma i vad EvaWinther har sagt om flygets betydelse, men jag skulle vilja komplettera bildenlitet. Först docknågot om bakgrunden.