prot · G30981 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:81 § 1Justerades protokollet för . § 2 Upplästesföljande inkomna ansökan: Jag anhåller härmed om ledighet från mitt arbete somriksdagsledamot - på grund avenskilt uppdrag. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att SigvardPersson (c) skulle tjänstgöra som ersättare för . § 3 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:114 om svenskt deltagande ifamiljeplaneringsprojekt i Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap.1 § vill jag meddela att jag på grund av utlandsresa ej kominer att besvarainterpellationen av om svenskt deltagande ifamiljeplaneringsprojekt i inom den angivna tiden . Jag harför avsikt att besvara interpellationen . § 4 Omhjälp til! Utrikesministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels (vpk), dels Maj-LisLööws (s) anmälda frågor, 1979/80:289 resp. 293, och anförde: har frågat mig varför inte densvenska regeringen vill stötta sandinistregeringen i med papper ochanteckningsböcker för att människorna skall kunna få lära sig läsa och skriva.Maj-Lis Lööw har frågat mig om jag anser att alfabetiseringskampanjen iNicaragua är viktig för att utveckla demokratin i och om regeringenär beredd att skyndsamt ge det ekonomiska stöd till antecknings- 6 protokoll 1979/80:77-81 böcker och tidningspapper som enligthenne bett om. Beträffande frågan om regeringens syn på ett eventuelltsvenskt bistånd till alfabetiseringskampanj vill jag framhålla följande, . Alfabetisering är självfallet ett viktigt led i- ettu-lands strävan mot utveckling och demokrati. I budgetpropositionen konstateras också attalfabetisering, teknisk och yrkesinriktad utbildning, hälso- och spädbarnsvårdsamt genomförandet av en jordreform utgör viktiga komponenter i Nicaraguassocialt inriktade utvecklingsstrategi. På vilken av dessa sektorer det svenska biståndet sedanskall inriktas måste givetvis diskuteras med . Vidförhandhngar om användningen av de 25 milj. kr. för innevarande budgetår somregeringen fattade beslut om framkom, att de nicaraguanskamyndigheterna önskade prioritera satsningar på inköp av livsmedel ochhälsovårdsutrustning för dessa medel. Hur det föreslagna beloppet på 30 milj. kr, för budgetåret1980/81 skall utnyttjas kommer att diskuteras vid den planeringsresa som SIDAavser göra till . Ingenting hindrar att man avsätter hela eller delar avdetta belopp för insatser inom utbildningssektorn, exempelvis för inköp avanteckningsböcker och tryckpapper att användas inom den planeradealfabetiseringskampanjen. I en officiell skrivelse från ansvariga myndigheter iNicaragua daterad om ramutnyttjandet för /81har man dock angett att man även fortsättningsvis önskar använda huvuddelen avdet svenska biståndet inom hälsosektorn. Framställningarna om stöd till alfabetiseringskampanjenhar inte framförts genom de kanaler som anvisat för vårakontakter. Två förfrågningar har dock skett genom andra kanaler. Om dessa tasupp i den ordning självt föreskriver, finns inget hinder att dediskuteras under vårens överläggningar. Frän den sida finns naturligtvis ingeninvändning mot att delar av det svenska biståndet skulle användas tillalfabetiserins. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Låt mig först konstatera att revolutionen i påett avgörande sätt har skapat förutsättningar för en positiv utveckling ilandet. Efter årtionden av inrikes och utrikes förtryck kan nu folket förförsta gången bestämma över sig självt och utforma sin egen framtid. Det harkunnat ske genom en bred samverkan mellan olika grupper och politiska partier ilandet. har revolutionen krävt stora offer, ochsamtidigt finns det efter Somozaregimens förtryck enorma behov. De har växtlavinartat , först genom Somozas tyranni, sedan genomjordbävningen och ödeläggelsen av och senare genom upproret ochinbördeskriget. Risken för hungersnöd är-akut, bristen på medicin ochläkare likaså. Man beräknar t. ex. att det finns 40 000 föräldralösa barn ilandet. har gått in med stöd, och det är naturligtvis bra,även om stödet har varit alltför litet. I budgetpropositionen föreslås nuytterligare 30 milj. kr. Vpk har krävt ett högre belopp. Men också detta högrebelopp skulle vara som droppar i ett hav av behov. har man från begärt hjälp med papper avSverige för att kunna genomföra den alfabetiseringskampanj som startar i mars.Papper skulle betyda oerhört mycket i ett land som saknar de råvaror somSverige har, i ett land där fortfarande av befolkningen äranalfabeter. För svenskt vidkommande skulle det inte betyda särskilt storautgifter, tvärtom. säger nu att från den svenskaregeringens sida finns ingen invändning mot att delar av det svenska biståndetanvänds för alfabetisering. Men här är det ju inte fråga om detta bistånd. Detsvenska biståndet skall gå till det som man har planerat , bl.a, till hälso- och sjukvård. Vad som krävs här är en snabbinsats i form aven konkret vara, nämligen papper. När det nu finns en regim som med alla medelär beredd att avskaffa analfabetismen och där hindret till en del utgörs avpappersbrist borde verkligen kunna ställa upp. Och denna hjälp skallsjälvfallet gå utöver de pengar som man redan fattat beslut om. MAJ-LISLÖÖW (s): Jag får tacka utrikesministern för svaret.Men jag är väldigt besviken, för jag tycker att det är ett negativt svar,uppbyggt på byråkratiska formaliteter. Utrikesministern anser tydligen att begäran om papper ochanteckningsböcker inte har gått den formellt rätta vägen. Men det måste juvara en enkel sak för regeringen att rätta till det och få bekräftat frånNicaragua att det här behovet föreligger. Och finns det, som jag ser det,fyra goda skäl för att hörsamma denna begäran. För det första: Det handlar om att bistå med papper.Sverige är en stor pappersproducent, och dä är det ganska naturligt att manvänder sig till med en sådan begäran - och vad skulle vara naturligareän att just vi skulle bistå med en sådan produkt? För det andra: Vi tillåter oss själva i det här landet ennärmast ohejdad konsumtion av papper för det tryckta ordet. Det kan vi ju seinte minst i det här huset. Men det är en konsumtion som vi aldrigifrågasätter, just därför att vi tycker att den är viktig för yttrandefrihetenoch demokratin. För det tredje: är ett land med en finfolkbildningstradition. Hela vår demokrati har sitt ursprung i folkrörelsernaoch folkbildningen. Kan man tänka sig ett mera grundläggande folkbildningsbehovän , att lära av ett folk att läsa och skriva? Kan vi ifolkbildningslandet verkligen avstå från att ge folkbildningen iNicaragua en chans att lyckas? För det fjärde: Utvecklingen i efter diktaturenkommer att ha stor betydelse för utvecklingen i hela . Det äralltså inte bara för Om hjälp till Ni-caragua skull som det är viktigt att man klarar av attstärka sitt oberoende och sin alliansfrihet. Men det kommer att bli en svärbalansgång för den nya regimen; förstörelsen är stor. och behoven är enormasamtidigt som otåligheten och förväntningarna på ett nytt, rättvist samhälle ärstora. Om alfabetiseringskampanjen lyckas kan den också bli ettbetydelsefullt medel att möta denna otålighet. Men då är det också viktigt kan komma i gång med kampanjen som planerat. Utrikesministern talarom de 25 miljoner som fickförra året. De pengarna tycker jag vi skall bortse från i det här sammanhanget.Det var en akut hjälp till ett utbombat och sönderkrigat land. och det ärorimligt att man då skulle ha haft färdiga planer för att genomföra den härkampanjen. De pengarna behövdes verkligen till annat. Faktum kvarstår, att för det här budgetåret tänkertydligen inte regeringen skjuta till några ytterligare pengar till ,utan utrikesministern hänvisar till de 30 miljoner som är föreslagna för nästabudgetår. Men det är ju nu pengarna behövs! Om man skall komma igång , så är det ju då som anteckningsböckerna behövs. Om man skall kunnaframställa ett enkelt tryckt material för att följa upp kampanjen,så måste man efter vad jag har inhämtat beställa tidningspapperet . Det handlar om ett bidrag i storleksordningen1,5-2 miljoner, och det är faktiskt en ganska liten summa i sådana härsammanhang. Är det inte så att det är viljan och inte förmågan somsaknas hos regeringen i den här frågan? Vi diskuterar nu svenskt bistånd. Regeringenföreslår att anta ett budgetförslag på omkring 5 miljarder kronor.Den här debatten handlar om ett belopp på kanske 0,5 miljoner för papper tillanteckningsböcker. Det är nog dess värre så att vi måste ha en viss ordningockså på de här sakerna. Vi må känna hur starkt som helst föralfabetiseringskampanjer och andra insatser som görs i . Det svenskabiståndet måste likväl organiseras och kanaliseras i vissa uppgjorda former. Det är inte så att vi sitter här i och bestämmerhur det skall vara. Vi åker ut till de olika länderna - så har också skettbeträffande -och frågar dem hur de vill ha stödet och vilka kanalerde vill anvisa. När sedan länderna föreslår lämpliga kanaler och när de kommermed sina propåer i övrigt, då tar vi ställning till det. I den diskussion somförts för del har man inte nämnt ett ord om några anteckningsböckereller om något tidningspapper, utan man har prioriterat helt andra områden. Dåär det ganska naturligt att regeringen i första hand tillmötesgår de kraven. Inte minst det faktum att regeringen står för avkostnaderna för en alfabetiseringskampanj i genom att skickafotogenlampor- man får i den här debatten ett intryck av att regeringen harsagt nej till det stödet - visar attvi ingalunda är främmande vare sig för alfabetiseringskampanjer Nr 81 eller föratt, när det finns starka skäl, också gå in med pengar utöver dem som den finns i den s, k. landramen, g EVAHJELMSTRÖM (vpk): talade verkligen den sanne byråkraten, OlaUllsten visade i sin replik en kylig formalism som innebär att byråkratin fårgå före barnens behov och behovet av en alfabetisering i . konstaterar själv att det här rör sig om ettbelopp pä mellan 0,5 och 1,5 miljoner, detta sett mot en budgetram som liggerpå omkring 5 miljarder och som alltså skulle vara skäl nog för att bortse fråndet här behovet. Utrikesministern säger vidare att han inte är främmandeför att senare diskutera ytterligare bistånd. Men som vi redan har konstateratär det ju nu som det här stödet krävs. Det är man skall sätta i gång medkampanjen. MAJ-LISLÖÖW (s): Jag är glad över att utrikesministern nämndefotogenlamporna. Det har ju också lämnats statligt bidrag till den insamlingsom arbetarrörelsen har startat för att stödja den häralfabetiseringskampanjen, vars motto är Ljus över . Kampanjen visaratt det inom det svenska folket finns ett brett stöd för just det härprojektet. Insamlingssumman har växt snabbt och över förväntan. Till överhälften av fotogenlamporna hardet redan kommit in pengar. Utrikesministern konstaterar också att det finns pengarutanför den ordinarie landramen, varför det borde vara möjligt att betala utpengarna . Befrielsekamper, revolutioner och sådant följer nämligenintedet svenska budgetåret. Man kan inte planera efter detta. I vårtvälplaneradeochöverorganiserade samhälle skulle vi aldrig kunna klara av att på så kort tidgöra så massiva utbildningsinsatser som dem man gör i . kan vi inteheller begära alt andra länder skall kunna ordna sådant med ettminimum av säkerhet och framförhållning. Det är därför som vi bör ge Nicaraguapapperet och anteckningsböckerna för att landet skall kunna starta kampanjenredan i mars. Vi kommer alltså att diskuteraanvändningen av 'pengarna för nästa budgetår. Personal från SIDA skall resatill för att diskutera frågan. Därför finns det inget som helsthinder att , när det gäller användningen av pengarna, gör en annanbedömning än den som gjordes tidigare. För att och skall få litetperspektiv på frågan vill jag säga att det inte är sä, att världens nöd ärkoncentrerad till just det här behovet i , Miljarder människor ivärlden svälter. Dess bättre finns det också hundratusentals idéer om hur manskall hjälpa dessa människor.De olika propåerna strömmar från olika håll in till den ochtill SIDA. Vi har sagt oss, att skall vi få någon styrsel på det hela och kunnaanvända våra pengar på ett effektivt sätt, måste verksamheten ske i planeradeformer. Så enkelt är det. Men det är klart att det är tacksamt förEva och att peka ut ett enda projekt och skapa ettintryck av att regeringen egentligen ställer sig totalt kallsinnig till atthjälpa fattiga människor över huvud taget, framför allt människorna iNicaragua. Men det är ju inte på det sättet. Vi har en av de störstabiståndsbudgeterna i världen, och vi har en planering och en framförhållning närdet gäller biståndet som jag tror är föredömlig och som måste vara ordnad pådet här sättet, om vi skall kunna tillvinna oss någon respekt både i länder somvi hjälper och bland de svenska skattebetalarna. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det är naturligtvis bra att man medNicaraguas regering diskuterar användningen av de 30 miljonerna, men det är ju- som vi sagt gång på gång - som alfabetiseringskampanjen börjar. De 30miljonerna som diskuterar börjar utbetalas . sade litet demagogiskt att det finns storabehov i världen. Det är vi väl medvetna om. Han framhöll därvid att man måstekunna planera på ett effektivt sätt. Det är just det som regeringvill göra. Den vill sätta i gång alfabetiseringskampanjen nu och följa upp deni september. Jag har svårt att föreställa mig att svenska biståndspengar skullekunna användas mer effektivt. Utrikesministern sade ju själv i sitt tidigare svar i dagatt det finns en rad olika behov. Han räknar upp hälso- och spädbarnsvård,genomförandet av en jordreform, teknisk och yrkesinriktad utbildning osv.Skulle då inte kunna bidra med det här papperet tillalfabetiseringskampanjen som ett led i en demokratisk process? Nej, , jag argumenterar inte pådetta sätt därför att det är tacksamt för mig att försöka påvisa snålhet frånden borgerliga regeringens sida, även om det inte är så svårt i denna fråga, utanjag gör det därför att vi känner så starkt för alfabetiseringskampanjen iNicaragua och därför att det är viktigt för folket där med en snabb insats. Detär bara att beklaga att regeringen inte ställer upp. och man kan endast förNicaraguas skull hoppas att det ändå skall gå att genomföra kampanjen, trotsatt det är tveksamt om det finns möjlighet att klara saken. Jag vill också uttrycka förhoppningen att såsmåningom i vår beslutar sig för att fördubbla det bistånd på 30 miljoner som liggeri regeringsförslaget, till 60 miljoner som socialdemokraterna föreslagit. Om gör detta, så går det ju ut överandra behov i andra delar av världen. Även om säger att denborgerliga regeringen är snål med bistånd är den uppenbarligen exakt så generössom det socialdemokratiska partiet anser att den bör vara. Några förslag tilländrade totala anslagsramar har jag inte sett till - däremot har jag hörtmycken klagan över vårt stora budgetunderskott. Jag kan inte föreställa mig att pengarna kan användaseffektivare än till det här ändamålet, säger , Ja, det är baradet att den nicaraguanska regeringen, som jag har litet större tilltro till äntill och all respekt för dessa båda ledamöterav kammaren - har föreställt sig att pengarna skall användas till andra sakeroch föreslagit den detta. Det är det vi måste hålla oss till-konstigare än så är inte den här frågan. Om Svenskt Stål AB:s verksamhet i Får jag bara säga att socialdemokraterna har, som jagförsökte utveckla i mitt första inlägg, gjort den bedömningen att utvecklingeni har mycket stor betydelse för utvecklingen i hela Latinamerika.Därför behövs det ordentliga insatser i just , sä att man där fårmöjligheter att klara utvecklingen mot demokrati, oberoende och alliansfrihet.Detta har vi socialdemokrater ansett så betydelsefullt att vi prioriterat etthögre bistånd till . (vpk): har prioriterat bortalfabetiseringskampanjen, om man får tro , Men så är det ju inte.Nicaraguas regering har pekat ut hälso- och sjukvården, alltså bl. a. barnensrätt till ett liv. som ett viktigt område, men det behöver inte betyda att maninte anser alfabetiseringskampanjen viktig. Det är bara sä att man kommer attfå ett mycket begränsat belopp från att röra sig med. Om det beloppetökades skulle det vara lättare att genomföra insatser på samtliga områden. Menfortfarande är det ju inte detta vi diskuterar . Vi diskuterar faktiskt enalfabetiseringskampanj som startar - inte . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om Svenskt Stål AB:s verksamhet i Industriministern erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels de den19 december resp. anmälda interpellationerna 1979/80:111 av Sten-OveSimdström (s) och 1979/80:120 av (). Om Svenskt Stål AB.s verksamhet i dels enden anmäld fråga 1979/80:242 av () har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder föi att de planerade satsningarna i fullföljspå följande punkter: fortsattfull produktion på de metallurgiska enheterna, ArneLindberg har frågat mig om i kan räkna med att Plannja får erforderligamedel för sin planerade investering och i så fall när; om jagvill medverka till att tillvaratagandet av spillvärmen påskyndas; om marknadsundersökningen för valsverksprodukter ännu letttill något resultat. GötheKnutson har frågat mig om jag anser att planer på produktion av vägstålligger i linje med propositionen som låg till grund för bildande; om jag delar uppfattningen att det statliga engagemanget iSSAB inte får leda till att sysselsättningen vid andra stålverk kommer i fara; vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindraatt arbetstillfällen försvinner vid därför att går in påvägstålmarkna-den. Jagbesvarar interpellationerna och frågan i ett sammanhang. Från SSABhar jag inhämtat följande. När det gäller nybyggnationen vid Plannja prövar bolagetolika alternativ till lösning av Plannjas lager- och utrymmesproblem. Billigareoch mer intressanta alternativ än det som ursprungligen angivits haraktualiserats. När de olika alternativen är utredda kommer att lämna in enansökan om stöd. Investeringeni armeringsverkstaden är beslutad och pågår. En förutsättning för att få full produktion iLuleåmetallurgin är att Domnarvets malmmetallurgi avvecklas. F. n. pågårMBL-förhandlingar om det sistnämnda. När det gäller kraftvärmeverket utreds f. n.finansieringen av detsamma. I ett svar i nämndejag att utredningen om ett nytt mediumvalsverk i beräknas vara klar undervären 1980. Någon ändring av tidsplaneringen i det avseendet har inte gjorts avSSAB. Vad gäller väghyvelstål har jag inhämtat att bolaget idrygt har tillverkat väghyvelstål i en ny kvalitet som har utvecklatsinom division stålmanufaktur i . Enligt uppfattning skiljer sigdenna produkt kvalitetsmässigtfrån motsvarande produkter på marknaden. testatSSAB:s produkt och gett den positiva omdömen. Projektet har prövats Predaaenden enligtstrikt företagsekonomiska kriterier. Dessa visar att investeringar i ofghj-yo,-; 1080 tillverkningav väghyvelstål ger goda avkastningsmöjligheter. Om Svenskt Stål AB:s verksamhet i investeringarför utvidgad produktion i , som kommer att genomföras påföretagsekonomiska grunder. Avsättningen beräknas i huvudsak ske påhemmamarknaden som domineras av en enda kund. har informeratden f. n, största tillverkaren, nämligen , om sina planer påtillverkning av vägstål och därvid klargjort sina ambitioner i denna fråga. Den av antagna målsättningen (prop, 1977/78:87.NU 1977/ 78:45. rskr 1977/78:198) för är att bolaget underrekonstruktionsperioden skall vidta sådana strukturella åtgärder att ettkonkurrenskraftigt och lönsamt stålföretag skapas. Härvid förutsattes attsamråd sker med handelsstålsindustrin i övrigt i syfte att undvika att åtgärdersom vidtar förorsakar väsentliga problem för andra produktionsenheter ibranschen. Med anledning av den informationsom jag erhållit frän kan jag inte finna att bolagets tillverkning avväghyvelstål strider mot de intentioner som dragit upp för . STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag tackar statsrådet för svaret på mininterpellation. Dess värre kan jag inte, med bästa vilja i världen, spåra någotpositivt i industriministerns svar. De frågeställningar jag tagit upp gäller viktiga delar avSvenskt Ståls utveckling i , som är av mycket stor vikt försysselsättningen i och i andra delar av landet. Man kunde därförförvänta sig ett betydligt större engagemang för dessa frågor än vadindustriministern har visat. När det gäller frågan om Plannjas utveckling sägerstatsrådet att billigare och mer intressanta alternativ än det somursprungligen angivits har aktualiserats och att , när dessa alternativ ärutredda, kommer att lämna in en ansökan om stöd. Detta är en häpnadsväckande uppgift med tanke på allasvängar som har förekommit i projektet. I alla utredningar och i allaundersökningar som gjorts i frågan har man slutligen stannat för att man måstebygga nya kontors-, distributions- och profileringsanläggningar. talarstatsrådet om nya intressanta alternativ. Självfallet kräver det ytterligare enförklaring. Vilka är de nya intressanta alternativen, och varför förhalasfrågan återigen? Frågan om byggandet av kraftvärmeverket avfärdarindustriministern med att finansieringen utreds. Det är också etthäpnadsväckande besked, inte minst mot bakgrund av att industriministernrepresenterar ett parti som säger sig vilja spara energi och arbeta för attindustrin skall ta till vara spillvärme och energi. Här finns nu en storindustrienhet, i , som beslutade att bygganämnda kraftvärmeverk just för att Om Svenskt Stål AB:s verksamhet i kunna tatill vara spillvärme och producera el och varmvatten, vilket kan ersätta ca olja för uppvärmning av bl. a. bostäder i kommun medomnejd. Statsrådet förhalar ständigt frågan genom att tala om att utredafinansieringen, och brinner mängder av överskottsgas upp till ingennytta. Vidare skapar kraftvärmeverket ca 25 tjänster i drift och450 man/är i ett län som befinner sig i en katastrofalsysselsättningssituation. Statsrådet talar om utredning när samtligaupphandlingar redan är gjorda för länge sedan hos svenska beställare-hosSvenska Varv som i sin tur behöver de här arbetstillfällena. har gjortbeställningarna-just inom svensk industri, fastän man kunde ha fåttutrustningen till ett betydligt lägre pris utomlands. Det är alltså synnerligenviktigt med snabba insatser på en mängd punkter för att få i gång byggandet avkraftvärmeverket: man sparar in olja, man skapar en mycket bättremiljö och man ger också en mängd sysselsättningstillfällen, inte minst iNorrbottens län och hos Svenska Varv. Mot bakgrund av den långa tid som förflutit sedan SSABfattade beslutet i frågan kan man undra om statsrådet och regeringen verkligenhar något intresse av att få i gång det här projektet. Men det brådskarverkligen, och det går inte att förhala frågan ytterligare, utan ett snabbtbeslut måste fram. Jag förväntar mig ett klart besked på den här punkten: Närkan ett beslut i frågan förväntas? Dessutom har jag i min interpellation frågat statsrådet omhan är beredd att vidta åtgärder för att de planerade satsningarna påvalsverksutbyggnaden fullföljs. Visserligen har statsrådet svarat på frågan ommediumverket men inte pade frågorom andra viktiga projekt som också måste kommatill stånd i valsverket i . Jag förutsätter därför att statsrådet kankomplettera sitt svar när det gäller följande projekt: När startas byggandet av ugn till förparet i grovverk 3?När startas ombyggnaden av grovverk 2 för rälstillverkningen? De här tvåbyggnationerna i valsverket är intagna i och måste komma igång . Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att så sker? Slutligen: Om utredningen om mediumverket pekar på ettnegativt resultat, sett ur företagsekonomisk synpunkt, är dä statsrådet bereddatt stödja projektet, sett ur samhällsekonomisk synpunkt, i en region som såväl behöver den här förädlingen av stålet och inte minst de arbetstillfällensom det här projektet ger? ARNELINDBERG (c): När jag tackar industriministern för svaretvill jag inte som gör försöka misskreditera det han säger påalla upptänkliga sätt. utan jag konstaterar sakligheten i svaret och gläds överatt industriministern i stället för att hänge sig åt illusoriskaföreställningar håller sig på fast mark.