prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Infördenna verklighet och medveten om att regeringen håller sig oansvarigt passiv -en passivitet som vi fält bekräftad av den reaktion som avgelts på denuppvaktning som , , och gjorde såsent som - tillbakavisar den borgeriiga Nr 47 majoriteten i utskotten kravet atl man av regeringen skall begäranödvändiga den åtgärderpå bostadsbyggandets område. 'behöver utan tvivel ett prisstopp på byggsektorn, vi behöver en skärptprisövervakning, och vi behöver ränle- och amorterings- Åtgärderför att ""'tilläggslån för att vi skall kunna bygga fierbostadshus i del här landet. stabilisera ekono- ''beklaga att den borgeriiga majoriteten i civil- och finansutskotten min, m. m. sägernej lill de föreslagna åtgärderna. Men eftersom det inte lycks vara åtgärderna i sig som tersig motbjudande, skulle man kanske kunna hoppas på all det bland kammarensborgeriiga ledamöter finns några som med praktisk erfarenhet från problemen påsina hemorter gör en bedömning liknande den som vi socialdemokrater gör när detgäller nödvändigheten av alt vidla ålgärder för att förbättra situationen påbyggsektorn. Därförskall jag inte bara inskränka mig till aU yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen i dess helhet. Jag vill hemställa omalt yrkande nr 4 i motionen 1979/80:4 av m.fl., som behandlas isärskilda avsnitt i utskottets betänkande på s. 23 och överst på s. 24 samt ireservationen på s. 29 och 30, ställs under särskild proposition. Då har deborgeriiga ledamöter som delar vår uppfattning - i varje fall om de problem sområder pä bostadssektorn - en klar möjlighet atl ge uttryck för viljan attaklivi medverka för atl avhjälpa de problem som finns och möjliggöra elt ökatbyggande av fierbostadshus. GERTRUDSIGURDSEN (s): De svenska löntagarna har fåll det allt sämre de senasle åren. Under detre har reallönerna för heltidsarbetande industriarbetaresjunkit, sammantaget så mycket som 6 96. Det är första gången under hela1970-talet som vi har fått reallönesänkningar före skatt. Även efter skatt harreallönerna sjunkit. Ocksäprisökningarna har varit våldsamma. var ett rekord, men också i årflnns del risk för en pi;isstegring på omkring 10 96.1 så fall får vi engenomsnittlig prisökning sedafi vi fick borgeriiga regeringar idet här landet. Särskiltallvarligt är det naturligtvis att priserna pä livsmedel stigit extra kraftigt,eftersom vi vet atl det är utgifter som särskilt hårt drabbar låginkomsttagareoch barnfamiljer. Vihar ocksä fält uppleva en högre arbetslöshet än på många är, och den har jusärskilt drabbat industriarbetare och byggnadsarbetare. i är hadearbetslöshetskassorna för industrial-betai-e fier arbetslösaregistrerade än . Och antalet industrijobb minskade med 120 000från 1975 lill 1978. Vadhar då den borgerliga regeringen gjort för atl angripa dessa problem? Ja,vi har fått uppleva en förändrad subventionspolilik när det gäller livsmedel, som innebär atl man tillåter prishöjningarna atl slå igenom och drabba konsumenterna. 150 Vi har fått uppleva ett skrämt-nande lågt bostadsbyggande och en bostadspolitik som drabbarbåde byggnadsarbetarna i form av arbetslöshet och hyresgästerna i form avkraftigt stigande hyror Vihar fäll uppleva en regering soi-n egentligen inte har uträttat någonting föratl få fart på industriinvesteringarna och pä så sätt skapa Jobb och utrymmeför ekonomisk expansion i framliden. Däremot har man låtit vinsterna iföretagen stiga kraftigt utan att göra något för alt få pengarna att användasför produktiva investeringar. Sistmen inte minst har vi fått känna på en skallepolitik som ytteriigare har ökalklyftorna i samhället och försvårat avtalsrörelserna. Vad vill då regeringengöra i det läget? Jo,man fortsätter på exakl sai-iima väg. De optimistiska beräkningarna i början avåret om prishöjningarna har grusals. Vi riskerar nu en prisstegring på innanåretärslul. Och ekonomiministern har förutskickat att vi inte kan väntaoss några vidare ökningar av livsmedelssubvenlionerna. Ochskatteförslagen missgynnar fortfarande låg- och mellaninkomsttagar-na, medan dehögre inkomsttagarna ges betydande lättnader Några grepp för atl komma ål denlåga investeringsnivån och nedrustningen av vår industri har vi inte fått. Ochvi riskerar att fä försämrade bostadsbidrag och en rad taxehöjningar. Del här kan läta som en fruktansvärd klagovisa, men Jag tvingaskonstatera atl delta är en faklabaserad redovisning som gäller något somradikalt har försämrat de flesta löntagares vardag. Ochnu stär vi inför en avtalsrörelse. Arbetsgivarna meddelar alt de saknar förmågaatt betala högre löner, trots att vi vet att reallönerna sjunker medanvinsterna har ökal kraftigt. Och regeringen manar lill återhållsamhet. Ändåmåste de vara medvetna om all det för fackföreningsrörelsen inte finns någolval. Om inte regeringen är villig att driva en politik som medger reellaförbättringar för lönlagarna och därmed skapar fömtsättningar för en lugnavtalsrörelse, då måsle åtminstone fackföreningsrörelsen slåss för sinamedlemmars intressen. Och blir det inga stillsamma avtalsrörelser. I är serdel mycket värre ut ! Skall vi fä lugn på arbelsmarknaden måste vi få en politik som hårdhänttar itu med prisstegringarna. Då måste vi få en skatte- och avdragspolilik somtar itu med orättvisorna och medger reella förbättringar för de storalöntagargrupperna. Och måste vi få en offensiv sysselsättningspolitik somutvecklar vår industri och ger fiera jobb. Härhar socialdemokratin och fackföreningsrörelsen lagt fram en hel del förslag.Jag skall nämna några som har stor betydelse för avtalsrörelsen. Vimåste få en effektiv prisövervakning och priskontroll. Vi måste fl enskattepolitik som gynnar de breda låg- och mellaninkomslgmpperna. Och vi måsteH en industriell expansion så all vi kan hävda vår export. Detta måstesamhället ta initiativ till. Baraen sådan politik kan lägga grunden till lugna lönerörelser, sä altnäringslivets konkurrenskraft kan förslärkas. Fackföreningsrörelsen är ingenvän av stora nominella löneökningar som kan ätas upp av inflationen. Men delförutsätter alt vi kan få en inhemsk expansiv politik med god tillväxt och Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärder för att stabilisera ekonomin, m. m. full sysselsättning sommedger reallöneförbältringar för löntagarna. Det skulle också ge oss enefterfrågan som kan medföra ökade produktiva investeringar och ocksä positivtpåverka det väldiga budgetunderskollel. Skall stundande avtalsrörelser kunna fä lyckliga slut krävs det atlregeringen lyssnar inte bara till arbetsgivarna utan också till löntagarna! I detta anförande instämde , , , , , , , , och (samtliga s). KJELL-OLOFFELDT (s): har ställt ett yrkande om all punkten 4 i hemställan iden socialdemokratiska motionen blir föremål för en särskild votering. Jag villstödja det yrkandet. Sedanvilljag bara konstatera atl budgelminislern inte fann det vara värt att besvaramina frågor om orsaken till atl utflödet av valuta ur landet ökade kraftigtomedelbart efter det all en ny räntehöjning genomförts. Budgelministernhar för länge sedan lämnat kammaren, tydligen nöjd med sina insatser. Det varkanske lika bra. Förut tog han till bedyranden och osanningar för att dölja detverkliga ekonomiska läget. väljer han alt tiga. Delvar pä sitt sätt också ett besked. Det var dessutom representativt för dendebatt som inte fick föras här . Överiäggningenvar härmed avslutad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs förstbeträffande yrkandena 1, 3 i viss del och 5 i motion 4 av m. fl. ochdärefter beträffande yrkande 4 i samma motion. 3 i viss del och 5 i motion 4 av m.fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av PaulJansson m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansulskoUels hemställan i betänkan-del 10såvitt avser yrkandena 1,3 i viss del och 5 i molionen 4 av m. fi.röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. ning verkställdes voteringmed omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Yrkande4 i moiion 4 av m.fl Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av PaulJansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Godkännandeav en statskredit till Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet 10 såvittavser yrkande 4 i motion 4 av m. fi. röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä IvarNordberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:9 med anledning av propositionen 1979/80:27om förlängd i ning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) §5 Godkännande av en statskredit till belänkande 1979/80:11 med anledning av propositionen1979/80:41 om godkännande av en statskredit till . Ipropositionen 1979/80:41 hade regeringen (ekonomidepartemenlet) efterföredragning av ekonomiministern föreslagit atl 1. bemyndiga regeringen atl iöverensstämmelse med vad som förordats i propositionen träffa ett kreditavtalmed , 2. till Kredit till påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /80 under fonden förlåneunderstöd anvisa ett investeringsanslag om . Godkännandeav en statskredit till Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "bevilja anslag fören svensk statskredit lill . Krediten, somavses uppgå till 50 milj. kr., skall enligt förslaget finansieras dels medsärskilt an visade anslagsmedel, dels med redan beviljade biständsmedel. Krediteningår i eU bland samordnat belalningsbalansslöd för Turkiel,beräknat till ca 670 milj. US dollar motsvarande ca 2 815 i-nilj. 1. bemyndiga regeringen all iöverensstämmelse med vad som förordats i propositionen träffa ett kreditavtalmed , 2. till Kredit lill pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 under fonden förläneunderstöd anvisa elt invesieringsanslag av . (vpk): Regeringen föreslär i sin proposition 1979/80:41 alt beviljaranslag för en svensk statskredit lill pä 50 milj. kr., varav 25miljoner av biständsmedel. Dennaåtgärd är unik. Endast har en sådan aktion gjorts,och det var i anledning av händelseutvecklingen i . Jag vill erinra omvad som sades vid det tillfället, nämligen följande: "Vårt deltagande idenna aktion måste betraktas som ett undantag, föranlett av vårt starkaengagemang för demokrati under de senasle årens svårigheter." 1den nu aktuella propositionen erinras om denna stödaklion till , dockutan att man åberopar några av de motiveringar som då angavs för åtgärden. Ochmåhända hade det varil väl magslarkl också för den borgerliga regeringen altgöra det, eftersom man svårligen kan påstå att händelseutvecklingen i Turkietunder högerregimen Demirels ledning skulle innebära någrademokratiseringssträvanden. Tvärtom - del är en sant bakätsträvande regim somnu tagit makten, en sann förtryckarregim. Det är ett land med undantagslagarsom erinrar om 1930-talets . Över huvud taget saknas i propositionen och utskottsbetänkandetmotiveringar för denna unika åtgärd. Därför får man söka sig bakom orden föratl finna den verkliga anledningen. Lål mig då inledningsvis konstatera någrasaker: Fördet första: skall alltså stödjas med biståndsmedel, visserligen inte idenna första omgång, men . All skall stödjas med biståndsmedelstrider mot samtliga de principer som fastlagt för vårbiståndspolitik. Här skär regering och riksdag ner anslag medmotiveringen alt del inte tillhör de fattigare länderna men medger alltså ulanvidare pengar. Del är, fru talman, märkligt alt inte ledamöterna iUlrikesutskoltet har reagerat mot denna reaktionära behandling av principerfastlagda av . Och del är märkligt att socialdemokraterna i finansulskottet över huvudlaget inte har reagerat. Anser de verkligen alt under Demirels ledningtillhör de länder som skall stötta? Fördet andra: Anslaget knyts till Internationella valutafondens program. Är detrimligt alt vi går in med svenska statsmedel och föreskriver Internationellavalutafondens recept för andra länder? Har inte Mals och andra, ävencenterpartister, tidigare reagerat mol detta? Och vilket är Internationellavalutafondens recept i detta fall? Därom står intet i propositionen. Vad händerom Turkiel inte följer IMF:s ofta myckel hårda villkor, villkorsom drabbar debreda folklagren i form av ålsiramningspolilik och ökad fattigdom? Skall Sverigedå dra in krediten tänker regeringen skicka ner Viggenplan eller vad har mantänkt sig? Fördet tredje: Turkiels svärigheler, liksom många andra länders, beror självfalletinte bara på vilken regim som sitter vid makten utan också på det multinationellakapitalets och finanskapitalets spel. Man kan misslänka atl en del av nuvarandefinansiella svårigheter hänger samrrian med all bankerna, bl. a. iVästtyskland, pressar på när det gäller de kortfristiga skulderna. Och jagfrågar dä: Är det rimligt att stater, bl. a. den svenska staten, går in och pådetta säll stöttar del internationella finanskapitalet? Nej,fru lalman, den verkliga anledningen bakom regeringens proposition ochutskottets tillstyrkan är naturligtvis alt regeringen vill vara med och lekabland de stora. Den kredit som föreslås ingår i ett bland OECD-ländernasamordnat betalningsstöd för . Idén kläcktes vid de fem ledandeimperialistiska stormakternas toppmöte i . Man varallvarligt bekymrad över situationen i och händelseutvecklingen i Iran.Därför beslöt man all stötta , för atl därmed stödja NATO:s södra flank.Frågan fördes sedan fram lill , där fiera länder lovade atl ställa upp.Sedan haralltså förhandlat fram ettekonomisk-politiskt handlingsprogram med av det slag som traditionelltär villkoret för dess stöd, nämligen åtstramning, som ytteriigare drabbararbetarklassen. Detta sker i en situation där människor och stundligenutsätts för terror, där fackliga ledare mördas eller kastas i fängelse och därall opposition förtrycks. Är detta regeringens nya biståndspolitik? Går vi snart helt i ? Var finns nu den av den borgerliga regeringen så omskrutnautrikespolitiska trovärdigheten, när det är så uppenbart alt deltar idetta för att främja västmakternas säkerhetspolitiska intressen? Och varför ärsocialdemokraterna så tysta? Var finns nu kritiken mol förtryckarregimer? Jaglycker det vore politisk ynkedom om inte denna fräga ylleriigare får begrundasinnan några beslut fattas. Jag tror och hoppas nämligen att vissa av kammarensledan-iöter har blivit förda bakom ljuset i denna fråga. Och jag anseratl utrikesutskottet måste få yttra sig innan man beviljar krediten och därmedåsidosätter våra biständspoliliska mål. Därför, fru talman, yrkar jag i förstahand pä återremiss av ärendet - så all man kan inhämta också utrikesutskottetssynpunkter - i andra hand på avslag. Godkännandeav en statskredit till Turkiel Godkännandeav en statskredit till Turkiel Det väcktes icke några molioner i anledning av propositionen 1979/80:41- inte heller frän vpk. Delta förslag innebär atl med en liten deldeltar i ell inlernalionellt samordnat betalningsbalansstöd till Turkiel. Detsker enligt samma modell som har tillämpats beträffande . Jag yrkar avslag pä ålerremissyrkande och bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr II. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag noterar att det inte heller nu ges några motiveringar. När detgällde , som är det enda övriga fall där man har gäll med på en sådanhär internationell stödaktion, fanns del mycket utförligt beskrivet ipropositionen av föredraganden och i uiskoitsbetänkandet vilket skäl som låg bakom,nämligen att man ville stötta den demokratiseringsprocess som hade börjat i detlandet. Man framhöll att del var en myckel unik aktion -därmed underförståttalt den inte skulle upprepas. Vihar inte väckt någon moiion . Jag är medvelen om det, för vi uppmärksammadeinte propositionen när den kom. Men del får ju inte föranleda alt man intereagerar när man väl upptäcker missförhållanden - atl är pä god vägatt bryta mot sina egna fastlagda mål och principer för bistånden. Jaglycker fortfarande det är ynkligt att ingen socialdemokrat deltar i dennadebatt. Jag tyckerdel är egendomligt att ingen av utrikesutskottets ledamöterdeltar i en debatt som så uppenbart berör utrikespolitiska frågor. Jagvidhåller att detta är en åtgärd som inte bara strider mot vårabiständspoliliska målsättningar, utan den minskar klart trovärdigheten för vårutrikespolitik. Vad det hela nämligen gäller är de facto all man stödjer destora imperialistiska staternas strävanden att stötta NATO:s södra fiank. Överiäggningenvar härmed avslutad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Under överläggningen haryrkats dels bifall till utskottets hemställan, dels. av , iförsta hand att ärendet skall återförvisas till finansutskottet för ytterligareberedning, i andra hand - om äterförvisningsyrkandet avslås - avslag påutskottets hemställan. Propositioner ställs först beträffande yrkandei omåterförvisning av ärendet till finansutskottet för ytterligare beredning. Jagerinrar om all det i 4 kap. 9 § riksdagsordningen föreskrives följande:"Ärende, i vilket utskott har avgivit betänkande, skall från kammarenåterförvisas till utskottet för ytterligare beredning, om minsl en tredjedel avde röstande ansluter sig till yrkande om det." Propositionergavs först pä bifall till del av under överläggningen framställda yrkandei om återförvisning av ärendet till utskottet för ylleriigareberedning samt vidare på avslag på åierförvisningsyr-kandel, och förklaradesatt mindre än en tredjedel av de röstande hade besvarat den först framställdapropositionen med ja och att kammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren avslår det av under överläggningenframställda yrkandet om ålerförvisning av den i finansutskottets belänkande 11upptagna frågan till utskottet för ytterligare beredning röstar ja, den del ej vill röstarnej. Erhåller nej minst entredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit äterförvisningsyrkandet. Godkännandeav en statskredit till Vid omröstning genom uppresning förklarades alt merän två tredjedelar av de röstande hade besvarat den först framställda fråganmed ja och atl kammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 20 Kammaren hade alltså avslagit yrkandet omålerförvisning av ärendet lill ulskollel för ytteriigare beredning. Propositioner gavs därefter på dels bifall till,dels avslag på utskottels hemställan, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 11 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenavslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstning.sapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 20 1979/80:12 med anledning av propositionen1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt avser Nr 47 budgetdepartementels verksamhetsområde den /80:13med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsföriuster 1979/80:22 med anledningav motion om öppen redovisning av de politiska partiernas finansiering1979/80:23 med anledning av moiion om ökad offentlighet kring beslutsfattaresekonomi /80:24 med anledning av moiion angående kunglig persons titulatur Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. belänkande 1979/80:25 med anledning av moiion om den 6Juni som nationaldag. (vpk): Frågan om nationaldag tillhör inte de stora frågorna, men närden ändå las upp på annat håll kan några blygsamma erinringar vara berättigade.Det är en aning svårt att driva polemik i frågan. Motionären, professor , har nämligen i motionen yrkat atl skall bli helgdag, medanhan i ulskotlsbetänkandel har skrivit under pä all inte bör bli det.Sä jag vel inte rikligt var den formella utgångspunkten befinner sig, men detspelar inte så stor roll för vad jag har att säga. 1956sade allmänna beredningsutskottet att det var tveksamt om hade sådananknytning att den allmänt uppfattades som nationaldag. sägerkonstilulionsutskottel, att allmänt kommit atl uppfattas somnationaldag. Del är en ny åsikt som konstitutionsutskott här förfram. Detärioch för sig förvånande. Men mest förvånande är, att denna åsikt nogsaknar förankring hos breda skikt av nationen. Ennationaldag måste för att fylla någon funktion ha en emotionell förankring hosfolkets flertal. Den förankringen måste grundas i realiteter, inte i konstlade,oäkta traditioner, som blåses upp av vissa särintressen. Svenskaflaggans dag har ingen sådan reell tradition i folkets liv atl utgå från. Dessursprung är tvärtom rätt tvivelaktigt. Tanken föddes av ultrana-tionalistiskakretsar i nationalromantikens och reaktionens 1890-lal. De kretsar som bar uppden sedermera var samma kretsar som ville underblåsa anliparlamentariska ochantidemokratiska strömningar, som ville anknyta till Kaiserns ,som ville upprustning och krig med . Det var folk som predikade åsiktenalt i och bodde en ras, som var förnämligare än andra människor.Och när firades officiellt , såvärdet när kampen mellan kungamakten ochfolkmakten stod som hårdast här i landet. Och dagens firande riktade dä sin uddmol liberalismen och mot arbetarrörelsen. Desom här i landet ivrigast har sökt att drapera sig i nationalsymbolen har inteheller alltid visal sig vara de bästa patrioterna. Alltför myckel har delkopplats till tyskaklivism, alltför ofta blev en braskandenationalism en skylt bakom vilken n-ian krökte rygg för Hitlerlyskland. Och vadvar det för patriotiskt i när dessa kretsar pä framträdde somvärnare av den svenska rasen genom att motsätta sig alt Judiska flyktingar ficken i ? Jagminns själv, när jag som pojke betraktade 6 juni-paraderna i min hemstad. Vibarn som kom frän arbetarstadsdelarna kände ett väldigl främlingskap infördessa tillställningar och vi var redan så pass medvetna atl vi under de blågulafanorna kunde känna igen alltför många prominenser, sorn vi vissie i sinahjärtan bar andra färger. Meddetta vill Jag inte misstänkliggöra hedervärda personer som är engageradei Svenskafiaggansdag-arbetet - ingen skugga över dem. Jag har bara velatpåminna om, atl den historiska traditionen bakom är sådan, atl denfaktiskt har förblivit främmande för stora delar av folkel och atl denframförallt aldrig har slagit rot bland arbetarrörelsens folk. Patriotismen harinte varit verklig, den har varit konstlad lill sin natur. m. i handlingarna till dagens ärende kan man faktiskt se hur kopplasihop med en historisk tradition, som både är ovetenskaplig och saknaranknytning till folkets verklighet och folkets liv i det förflutna. Omnu kungaval skedde , vad har det för emotionellanknytning lill folkets historia och folkets villkor? Vad kan en ärlig ochuppriktig svensk patriot ha för samhörighet med en person som ?Denne man, som t. o. m. i sin skrupelfria tid uppträdde som en ovanligtskrupelfri lönnmördare. En man som slog ned bondefriheien och gjorde slut påden gamla svenska landskapssjälvsly relsen.