prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 och med 1960-lalets ingång och den kubanska revolutionen - vi velatl det hänger ihop med den fast man här inte vill tala om del - satsade USAstenhårt på alt sloppa alla progressiva tendenser i LatinameriKa, och manlyckades. Det borde vi ta upp mycket mer. Jagskall inte ta uppen ny debatt om svenska bojkotlåtgärder-argumenlen för dem ärde .som har anfört . Men Jag efterlyser igen enjämförelse-inte med 1978 och 1979 utan med lägel på 1950-talet-och en översiktöver vad som hänt under 1960- och 1970-lalen fram till . Åtgärderför atl begränsa kapitalexport lill ALLANHERNELIUS (m) replik: Utskottet har icke sett som sin uppgift att göra en historieskrivning.Den uppgiften lägger vi i händerna på andra. Det finns gott om material för denhistorieskrivningen. Och den kan inte stanna vid 1950-och 1960-lalen. Varförinte börja med frihetsrörelserna , eller varför inte ännu tidigareunder denna omfattande kontinents månghundraåriga historia? Dettaär som sagl inte vår uppgift. Vi har bara velat teckna en bild av dagens läge,mot bakgrund av den mörka bild som vpk givit och som enligt vår mening inte ärrättvisande. Jag noterar alt denna gänginskränkte sig till alt säga om all del var någol så när i förhållandelill andra länder. Del var ju ell framsteg, . (vpk)replik: Vad ulrikesuiskoitet skall ta upp och vad man skall uttala sig om ärnaturligtvis en fråga om bedömningar. Bedömer man del inte som intressant,viktigt och liggande inom uiskotiets kompetensområde alt la ställning när detgäller förtrycket i och de åtgärder som Åtgärder för all begränsa kapitalexport lill som stat kan vidta i desammanhangen blir det naturligtvis inte heller gjort. Detborde faktiskt, anser Jag, ligga inom utrikesutskottets kompetensområde attbedöma utvecklingen på denna stora kontinent, som säger. Ochden är entydig. Då måste man även lilta på de närmaste decennierna. Jag hardärmed inte sagl att man behöver titta pä hela historien. Mennutiden hänger intimt samman med vad som hände Jusl i slutet av 1950-ialel ochi , då en lovande utveckling bröts. borde somnation och stat la hänsyn till vad som hände då och i dagslägel driva på, ellerålminslone försöka driva pä, för all en utveckling mot de förhållanden sområdde fram lill slutet av 1950-talei återigen skall komma i gång. Del harulrikesuiskouei hell och hållet förbigåii i sill betänkande. Det lyckerjagärsvagl av utrikesutskottet. Dehär kraven på all skall vidta åtgärderav olika slag, som redan har debatterats i fråga om i den föregåendedeballen, kvarsiår även i de här fallen. Delfinns möjligheter för all agera väldigt aktivt mot så uppenbart ochbrutalt förtryck som det i eller i och som nämnde, och inte bara sitta med armarna i kors och vänta på atl världen iövrigt skall vidta åtgärder som man sedan kan haka på och följa efter. ALLANHERNELIUS (m) replik: Jag vet inie om på mig. Men frågan om svenska åtgärder behandlade ulrikesuiskoitet. Delfinns med i belänkandel. Vad som inie behandlades var hislorieskrivningen.Däremot tecknade vi nuläget, och del anser jag vara vår skyldighet. Motionärerna har tecknat en bild av med väldigt grovapenseldrag, där man målar hela kontinenten svart av terror och förtryck medCuba som enda undantag. Men det handlar faktiskt om en kontinent med sammanlagt30 länder. Visst är del så alt folkel i de flesta av dessa länder i dagupplever diktaturer där varje försök till opposition slås ner med tortyr ellerfängelse och där arbetslöshet el ler svält löner gör att miljontals människorlever i djup misär. Mendet finns också enstaka ljuspunkter-exempel på att militärdiktaturer vittrarsönder därför atl de inte förmår klara de ekonomiska problemen eller de socialaspänningarna. Det finns exempel på att folket av egen kraft orkar resa sig motomänsklig diktatur, som i nu senast. Samtidigtsom vi även fortsättningsvis bör verka för en internationell opinion motförtrycket "var i världen det än sker", som del står i ulskottelsbetänkande, torde enstaka svenska aktioner med bojkotter av olika slag ha liteninverkan. Då är del säkerligen vikligare förden långsik liga utvecklingen iLatinamerika atl vi tar fasta pä den liberalisering och demokratisering som kanskönjas på en del håll, alt aktivt stöder de krafter som verkar iden riktningen och att vi dendag länderna demokratiseras ser lill att de också har kraft atl stärka ochfördjupa den demokratin. I de länderna kan svenskt bistånd och svenskainvesteringar verkligen bidra lill atl visa pä hållbara allernaliv tillförtryckarregimerna. Dåär det också viktigt att våra fackliga organisationer får ett avgörandeinfiylande på investeringarna utomlands. På så säll är kampen för ekonomiskdemokrati i vårt land också ett sätt alt skapa förutsättningar för endemokratisk kontroll av svenska utlandsinvesteringar. Socialdemokraterna och LOhar startat en bred studie- och möteskampanj om . Därskall man framför allt diskutera hur vi kan öka våra politiska ansträngningartill stöd ål stater och rörelser som kämpar fören demokratisk utveckling ochsocial rättvisa, hur de fackliga organisationerna kan stödja arbetarna i bl. a.de svenska företagen i , men också hur de enskilda medlemmarnapraktiskt kan bidra lill solidariletsarbetet för folket i . Jagtror att som ett enskilt lilet land kan åstadkomma mer denna väg. Menjag vill åter understryka alt vi för den skull inte skall upphöra med deninternationella opinionsbildningen mot alla förtryckarregimer. OswaldSöderqvist var förvånad över en påstådd passivitet från socialdemokraternassida. För den som har följt den utrikespolitiska debatten kan det faktiskt interåda någol som helst tvivel om socialdemokraternas inställning tillmilitärdiktaturerna i . Det finns många exempel på hursocialdemokraterna kraftfullt harbidragit till en internationell opinionsbildningoch med egna solidaritetsakiioner stött diktaturens offer i . Altvi inte har gått med på vpk:s förslag beror alltså på atl vi inte delar vpk:sbedömning av verkningsgraden s de åtgärder som vpk föreslår. Om Latinamerikagår del inte alt utlrycKa sig så generellt som denna motion gör. När man ibelänkandel talar om att molionen saknar saklig gmnd, menar man just detta altmotionen drar hela över en enda kam. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Åtgärderför att begränsa kapitalexport till (vpk): säger ungefär samma saker som , och det kanvara upplysande i många fall. Maj-LisLööw talar om enstaka ljusglimtar. Ja, det har ocksåjag gjort. Jag håller medom all det finns nyanser i förtrycket. Del är tredje gängen jag säger detta.Men vad innebär dessa enstaka ljusglimtar? Man hänvisar till alt det harhållits s. k. demokratiska val i en del länder och atl det har tillsalts civilapresidenter i en del stater. Men har detta på något avgörande sätt ändratstrukturen i dessa länder? Hindrar exempelvis den nya kvinnliga presidentenstillträde i den bolivianska armén atl rycka ul och slå ned eneventuell strejk i de bolivianska tenngruvorna? Jagtycker atl hennes inlägg vittnar om en ytlig syn på vad del verkligen handlarom. Del hjälper inte med fasader. Sädana försöker också i sättaupp. Även där har man haft val, men det har ändå inte blivit någol 8 Riksdagerts protokoll 1979/80:33-34 Åtgärderför alt begränsa kapitalexport till bättre för de chilenskaarbetarna. Mitt omdöme från lidigare kvarsiår. Det finns elt imperialistisktförtryck som drabbar alla stater i . Delar förvånande allsocialdemokratin inte vill ställa upp på den beskrivningen. Det är trots alltell faktum. Sedantillbaka lill delta med socialdemokratins passivitet. I Sydafrikafrågan väcktevi år efter är motioner om atl skulle vidla bojkottaktioner motSydafrika. Våra förslag röstades ständigt ned - även ,när del fanns en socialistisk majoriiei och då socialdemokraterna kunde hablivit ledande i dessa åtgärder. fann socialdemokraterna detplötsligt lämpligt all ställa upp. Det var så dags då. Det kundesocialdemokraterna ha gjort lidigare, men det gjorde de inte. Jag skrev en moiion 1978 om , efter del attnicaraguaneri hade sökt upp mig. Jag krävde där atl man skulle stödjaFSLN, sandinistfronten, i . Alla socialdemokrater både i utskottet ochi kammaren röstade med borgarna mot denna motion. efteråt är manväldigt aktiv när det gäller alt tala om hur man skall stödja FSLN i Nicaragua.Detta kallar Jag fördubbla ansikten och ett svikande av de ideologier som mansäger sig företräda. MAJ-LISLÖÖW (s): Jag avslutade mitt anförande med att konstatera att det både imotionens inledning och i de krav som motionen utmynnar i talas om Latinamerikasåsom ett enhetligt begrepp. a. delta gör motionen så omöjlig. Jagville visa på alt det i även finns regimer som förtjänar värtstöd,och Jag tycker inte all del skulle tyda på attjag talade likadant somAllan . Jag försökte vända på hela resonemanget och peka på alt istället för bojkoller och åtgärder av ena eller andra slaget, som av alla utomvpk bedöms som verkningslösa, kunde vi ägna våra ansträngningar ål atl stödjade demokratiska och progressiva krafterna i . Alt sädana krafterblir framgångsrika ärett hot i sig mot militärdiktaturerna. Det ökar trycket päregimerna och ger folket som lever under regimernas förtryck ökal mod ochstyrka att försöka resa sig. Sedanvill Jag inte gå in på , för jag tycker inte atl det hör lill den härdebatten. Men när talar om sandinisterna i villjag barakonstatera all Socialistinternationalen värden första organisation som uttaladesill stöd för sandinisterna. Jag tycker all det skulle vara välgörande om OswaldSöderqvist ville gå med på alt del är viktigt all vi anstränger oss för atlstödja de progressiva och demokratiska krafterna i . (vpk): Det senaste som sade förstod jag inte alls. Jag harjutagit lill orda i det här ärendet jusl därför atl Jag anser att vi skall stödjade progressiva krafterna i . Sedan vill jag än en gängpåpeka atl i inledningen till vår motion slår det tydligt och klart att delfinns stater med en något bättre utveckling. Men den allmänna bilden avLatinamerika ärden somjag hargivit både i deballen med och idebatten med . Vissaytliga demokratiska rättigheter har vunnits, och det är bra, men det räckerinte atl hänvisa till delta. Dessa framsteg är ofta en kuliss, och bakom denkan militärmaklen, polismaklen, säkerhetspolisen och andra agera hur hårt somhelst mot folkets breda massor. Om vi inte har delta klart för oss, hjälper delinte hur mycket man än påpekar all det har skett liberaliseringar-vilket ordalt användas av en socialist; del är väl inte liberala värderingar vi skalllägga pä del här. Socialistinlernationalensstöd lill sandinisterna är Jättebra. Men varför i herrans namn ställde nisocialdemokrater inte upp och röstade för ett ullalande om stöd tillsandinisterna 1978? Det gjorde ni inte. Ni gick med borgarna och röstade nerden molionen. efteråt träder ni fram och säger: Herregud, vi måstestödja ! Då borde ni väl ha följt er mission fränSocialistinternationalen och stött det kravet när det kom upp här. Åtgärderför all begränsa kapitalexport till ALLANHERNELIUS (m): har i denna debatt talat om dubblaansikten. Jag måste innan debatten avslutas reagera mol det. HerrSöderqvist talar med indignation och med patos om eländet och förtrycket i endel sydamerikanska stater. Del gör han rätt i, och i det instämmer alla här ikammaren. Men vi vet atl det finns områden i världen där liknande förtryckråder, där människorna plågas på samma sätt, om vilka aldrigkommer att ha ett ord att säga. MAJ-LISLÖÖW (s): Jag vill understryka atl det faktiskt inte är fråga om atl stödja någrakulissregimer, när vi talar om att vi vill stödja dem som verkar för socialrättvisa och en demokratisk utveckling. Vi avser då de demokratiska regimer somfinns men också progressiva krafter som verkar i diktaturiänderna. Slutligen vill jag bara inbjuda vänsterpartietkommunisterna atl della i den solidaritelsaktion för somLandsorganisationen och socialdemokraterna har satt i gäng och som vi kallarför Ljus över . Aktionen går bl. a. ut på att samla in fotogenlamporför alt göra en alfabeliseringskam-panj möjlig i . (vpk): Jag tror alt inte behöver sakna kommunisterna på skansarnanär det gäller alt ställa upp i akiioner för förtryckta, vare sig del är iLatinamerika eller på andra ställen. Men debattinlägg blirmotsägelsefulla. Det är ju just detta som vi har föreslagit, alt vi skallstödja de progressiva och demokratiska krafterna. Vi har inte sagt någonlingannat. Det är fel att hänvisa till borgerliga statsapparater och säga attallting är bra i och med detta. Vi måste stödja de progressiva krafterna, ochdet bästa är att stödja dem medan de ännu kämpar, i stället för alt samla inpengar till fotogen- Åtgärderför att begränsa kapitalexport till lampor när de väl harvunnit. Det hade varit bällre för FSLN, om man hade fått detta stöd tidigare. TillAllan : Det är här, som vanligt, tydligt och klart atl när argumententryter för högern kör de fram och . Det var ju dem som AllanHernelius tänkte på men inte nämnde vid namn. Del är det absolut mestavslöjande - har man ingenting annat atl säga kan man som gammal högermanalllid föra fram del argumentet. Det tror man löser alla knutar när del gällersolidaritetsakiioner och solidaritet med folk på skilda platser. Men så enkellär det inte, och det borde känna lill efter så pass . var det faktiskt inte och som jag iförsta hand tänkte pä. kan ju under middagspausen fundera påvilka det var som jag tänkte på. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels molionen nr 591 av m. fi.,och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utrikesutskoltels hemställan i betänkandet nr 3röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 591 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 308 Nej - 16 1979/80:4 med anledning av motion om samordning avdistributionen av tekniska hjälpmedel till handikappade, m. m. 1979/80:5 med anledning avmotion om begravningskostnaderna för barn 1979/80:6 med anledning av molioner omförsäkringsskyddet för efterlevande make Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §24 På förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingarskulle fortsättas . §25 Anmäldes och bordlades Molioner 1979/80:102 av SvenAndersson och Slen 1979/80:103 av A/lan m../l. 1979/80:104 avGabriel 1979/80:105 av förste vicetalmannen m.fl. med anledning av propositionen 1979/80:29om åtgärder för att trygga folktandvårdens utbyggnad, m. m. 1979/80:106av m. fl. 1979/80:107 av m.fl med anledning av propositionen 1979/80:30 omhöjning av skatten pä energi, m. m. 1979/80:108av Lennan m.fl. 1979/80:109 av och /80:110 av m..fl. med anledning av propositionen 1979/80:38 omersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m. fl. med anledning avpropositionen 1979/80:40 om fastighetstaxering, m. m. 1979/80:112av m..fl med anledning av propositionen 1979/80:42 om höjningav det allmänna barnbidraget, m. m. med anledning av propositionen 1979/80:51 med förslag lill ändrade blancokredilregler för bankinsiiluten §26 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:72 av HansPetersson i (vpk) till ekonomiministern om kreditkortens roll isamhällsekonomin: Genom stora reklamsatsningar vill nu banker ochaffärskedjor marknadsföra de s. k. kreditkorten. Kreditkorten används somkonkurrensmedel. eftersom man väntar allinnehavaren skall välja inköpssiällen där han får kredit. T. o. m.konsumentkooperationen har gått samma väg som de privata varuhuskedjorna ochinrättar nu ell eget kreditkort för sina medlemmar. Samtidigtsom del är absolut lånestopp i bankerna erbjuds medborgarna alt låna relativtstora summor över kreditkorlen, fast dä till en mycket högre ränta än vid ettbanklån. Tillsaken hör atl räntor är avdragsgilla vid deklarationen och alt en högre räntasom dras av belastar statskassan genom att man efter ett kreditkortslån kan betalain mindre i skatt men mera i ränta till kreditgivaren. Vad som sker är enomfördelning av medel från statskassan lill de privata bankerna. Förden enskildes ekonomi är kreditkorten en fara, då den som inte planerar sinainköp eller upprättar en personlig budget lätt frestas göra inköp somöveranstränger ekonomin. Speciellt allvariigt är det när krediten kan användasför en längre resa. Och man behöver inte ha livlig fantasi för att föreställasig att många i julhandeln kommer au frestas vara extra "snälla"genom generöst julklappshandlande. Somsynes finns många faror med kreditkortens införande. Tyvärr kommer de nog attöka i omfattning och antal, om inga begränsningar görs. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga ekonomiministern: Vilken bedömning gör ekonomiministern avkreditkortens roll i samhällsekonomin? Vilka åtgärder tänker ekonomiministern vidla föratt begränsa kreditkortens skadeverkningar såväl för den enskildes ekonomi somför den samhälleliga ekonomin? 1979/80:73 av () lill industriministern om tillverkning av en ny lyp av fiberplattor: Huvudparten av naturrikedomar - skogen,vallenkraften, malmen - finns i . Trotsdetta har norriänningen elt hårdare liv och svårare alt finna arbete än övrigamedborgare i . Faständet gjorts en stark satsning från statsmakternas sida tenderar arbetslösheten iVästerbotten att vara högre än riksgenomsnittet. Avden anledningen är det med oro och med stor osäkerhet som man i Västerbottenavvaktar händelseförloppet för förelaget i Klemensnäs,. Delföreligger stor risk förde 300 anställda inom företaget atl mista jobben, ominte företaget kan få det stöd som man begär för att utveckla . ScharinsSöner har i den generella anpassning till den strukturomvandling som pågår inomboardbranschen sökt atl inrikta sitt förelag för annan produktion. Frånstatsmakternas sida har också framhållits vikten av atl ta fram idéer som kanleda lill ulveckling och nytänkande inom fiberindustrin. Alltsedan 1976 harScharins Söner arbetat med en strukturplan, inriktad på neddragningav nuvarande produktion av mekanisk massa och board, och i stället inriktatverksamheten på annan produkt. Inomföretaget har efter branschundersökningar utkristalliserat sig projektetMDF-plattan som en ny och intressant produkt. Plattan aren torrformad skiva,som bl. a. kan nyttjas vid möbeltillverkning och som alternativ tillinredningssnickerier. Plattan tillverkas nu i huvudsak i , därden rönt mycket stor efterfrågan och är på mycket stor frammarsch. I Västeuropaoch i finns ingen tillverkning. Företagelhar i samarbete med opartisk utredningsexperlis via marknadsundersökningarkommit fram lill bedömningar som visar att det finns ett starkt behov avprodukten och därmed goda avsättningsmöjligheter. Råvarutillgången i länet ärmycket god, och man kan dessutom för denna produktion nyttja lövveden. Dessutomkan förelaget ta emot fils, spån, bakar m. m. från ett stort antal sågverk inärheten. Dessa småsägar är i sin tur för sin existens beroende av att avyttrasin spillved. Regeringen har avslagit företagels ansökan omlokaliseringslån. Förelaget står därför nu i en besvärlig situation. Ettbra projekt finns sålunda framtaget, men trots satsning från olika instansersaknas tillräckligt kapital för atl genomföra den avsedda strukturomvandlingen. Molbakgrund härav vill jag framföra följande frågor till industriministern: Omtillverkning av skall ske i , är statsrådet beredd altmedverka till att den förläggs lill ? vidta aktiva åtgärder för att medverka till att lösafinansieringsfrågan? §27 IVleddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1979/80:139av () till justitieministern om ändrad valkretsindelning iMalmöhus län: Avserjustitieministern att framlägga en proposition om förändrad valkretsindelningi , syftande till ett upplösande av den s. k. fyrsladskretsen, i sågod tid att reformen kan träda i kraft till riksdagsval? 1979/80:140 av KjellNilsson (s) lill industriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningeni Delary, Fridafors och : Enligt meddelande till de anställda i planerar företaget att lägga ned verksamheten vid fem av sinafabriker. liggeri , nämligen Delary Bruk, Fridafors Bruk och Totalt berörs 570 anställda. Dessanedläggningar får förödande konsekvenser för resp. ort. Med anledning av deltavill jag fråga industriministern: åtgärder är statsrådet beredd atl vidtaför alt rädda sysselsällningen i Delary, Fridafors ochLessebo? 1979/80:141av () lill kommunikationsministern om Linjefiygs verksamhetpä : härefterframställning från luftfartsverket prövat frågan om rätt för Linjefiyg atlbedriva fiygverksamhet med F 28 på . Koncessionsnämndensbeslut att av miljöhänsyn förbjuda trafik med Fokkern pä efter den 1juli 1981 har av luftfartsverket överklagats hos regeringen. Detråder stor oro bland de människor, som är störda av den nuvarandeflygverksamheten med Fokkern på , för au överklagandet kan medföra attutflyttningen ej kommer till sländ inom den fastställda tiden. Jagvill därför fråga: Är regeringen beredd ge luftfartsverket och Linjeflygerforderliga resurser för att genomföra utfiyttningen till av trafikmed F 28 inom den tid koncessionsnämnden fastställt? 1979/80:142av () till försvarsministern om tillverkningen av torrbatterier: Batterifabriken i , del av Hellesenkon-cernen i , är den enda svenska tillverkaren avlorrbatterier för arméns räkning. Även ÖEF har leveransavtal med Tudor. Tudorhotas nu av en kraftig nedskärning av personalstyrkan. Framtiden för fabrikensom helhet är oviss. Såvälen inskränkning i driften som - i synnerhet - en loial avveckling synes migallvarlig ur försvars- och beredskapssynpunkt. Motbakgrund av del anförda hemställer jag all till försvarsministern få ställaföljande frågor: Hurallvarligt bedömer försvarsministern en utebliven svensk tillverkning avtorrbatterier för arméns och ÖEF:s behov? Ärvikten av en inhemsk produktion sä betydande, atl försvarsministern är bereddatt vidtaga åtgärder för alt behälla den inom landet? 1979/80:143 av KerstinGöthberg(c) lill stalsrädet om samarbetet mellan förskola ochskola: Försöksverksamhet med närmare samarbete mellanförskola och skola har bedrivits på olika platser i landet. Verksamheten hardock inte varit föremål för någon utvärdering. I proposition 1978/79:180aviserade dåvarande skolministern utredning omsamverkan mellan förskola och skola. Motbakgrund av det anförda ber jag atl till statsrådet fä ställa följandefrågor: När kan nämnda utredning komma lill stånd? Kommer den att få i uppgift alt se överhuvudmannaskapsfrågan? 1979/80:144av (vpk) lill statsministern om finansieringen avvalrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft: Medan vissa politiska partier lidigare mottagitpengar från privata storföretag till sin verksamhei, bl. a. undervalrörelserna, synes en förändring i detta avseende ha inträtt under senare år.De politiska partierna lycks vara eniga om alt det ur olika synpunkter ärolämpligt att motta pengar för sin verksamhet från kommersiella förelag. Införfolkomröstningen om kärnkraften har ell likartat problemuppstått. Privata storföretag, varav en del med direkta kommersiella intresseninom kärnkraftsindustrin och därmed sammanknutna industrisektorer, harförklarat att de avser att ställa stora penningsummor till förfogande förpropaganda för fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Summor pä tiotals miljonerkronor har nämnts. Denna direkta kommersiella inblandning i en demokratiskvalprocess måste anses i högsta grad stötande och olämplig. Delarstatsminister uppfattningen atl kommersiell inblandning i valrörelseninför folkomröstningen om kärnkraften är stötande och olämplig? 1979/80:145av (vpk) till statsrådet om statligamedel till valrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft: