prot · G309137 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:137 §1 Justerades protokollet för . §2 Talmannen meddelade att läkarintyg inkommit för , som varsjukskriven den 23 april-den 7 juni. Talmannen anmälde att () fr. o. m.den 7 maj skulle tjänstgöra som ersättare för . Såsomtidigare meddelats hålls inget kammarsammanträde . Medanledning därav börjar arbetsplenum , dvs.en fimme fidigare än enligt den ursprungliga planen. Detta sammanträde avslutassenast . Medändring av den preliminära tidsplanen börjar bordläggningsplenum måndagen den 2juni i stället för . anordnasett bordläggningsplenum vid vilket interpellationer och frågor besvaras. §4 Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1979/80:174 till trafikutskottet1979/80:175 fill skatteutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:7 tillutrikesutskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2049 fillsocialutskottet 1979/80:2050 och 2051 fillskatteutskottet §7 Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /80:26, 27, 29 och 30 Granskning av statsrådens tjän- . steutövning m. m. Utrikesutskottetsbetänkanden /80:21 och 22 betänkande 1979/80:40Kulturutskottets betänkanden /80:31 och 32 betänkande1979/80:38 betänkanden /80:44, 45 och 56 Civilutskottetsbetänkande /80:28 § 8 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogs konstitufionsutskottetsbetänkande /80:50 med anledning av granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. I detta betänkande hade utskottetbeträffande omfattningen och inriktningen av arbetet med granskning av deprotokoll som förts i regeringen anfört följande; "Efter riksdagsvalen avgickden tidigare folkpartiregeringen och ersattes av en borgerlig trepartiregeringmed som statsminister. Utskottet lämnar i betänkandet enredogörelse för proceduren i samband med regeringsskiftet. I anslutning härtilllämnas uppgifter om vissa organisations- och personfrågor inom . Regeringens utövning av normgivningsmakten har varitföremål för en särskild undersökning. Denna har i första hand avsettregeringsförordningar som utfärdats inom bostads- ochkommunikationsdepartementens verksamhetsområden. I likhet har granskningen även avsettolika frågor rörande regeringsärendenas beredning. Som aviserades i förra åretsgranskningsbetänkande har utskottet fullföljt en tidigare påbörjadundersökning av regeringens handläggning av besvärsärenden. I ett särskiltavsnitt av betänkandet tas upp vissa frågor om handläggningen avutlänningsärenden i . På sedvanligt sätt har utskottet följt utvecklingenbeträffande lagrådsgranskningen och proposifionsavlämnandet till riksdagen.Utskottets granskning har avsett författningarnas utgivningliksom behandlingen av skrivelser till regeringen. I sistnämndahänseende har utskottet ägnat särskild uppmärksamhet åt regeringens åtgärder inomarbetsmarknads- och industridepartementens verksamhetsområden. Utskottet har iårets granskning tagit upp vissa frågor om tillämpningen av de grunder förförhandling och information som förutsätts enligt den nya medbestämmandelagen isamband med att regeringen utser innehavare av vissa högre ämbeten. Vidare haren granskning gjorts av tidsutdräkten beträffande statsrådens besvarande avinterpellationer och frågor. Under rubriken övriga frågor redovisar utskottet en radgranskningsärenden . Ett av dessa gäller regeringensbefattning med en fråga omutbildning av libyskamedborgare vid ett statligt företag. Dessutom har utskottet tagit upp vissafrågor rörande svenskt stöd till befrielserörelser m. m. i Zimbabwe-Rhodesia.Vidare har utskottet granskat ett uppmärksammat s. k. 'utflaggningsärende"som avgjorts av regeringen. Andra granskade frågor gäller regeringenshandläggning av tillsättning av skoldirektörstjänst i , fråga omremittering av visst utredningsbetänkande, kontroll från regeringens sida avSÄPO:s verksamhet och vissa frågor om medicinska forskartjänster i samband medSerafimerlasarettets nedläggning. Slutligen har utskottet tagit upp frågor omverksamhetstid kyrkomötes utrednings-nämnd m. m., regeringenshandläggning av visst ärende om ändring i studiestödsförordningen, ettregeringsbeslut rörande taxitrafiken i samt regeringenshandläggning av fråga om etableringsrätt för läkare." Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Utskottet hade för anmältden granskning som utförts samt resultatet därav. Vid betänkandet hade avgivits följande reservationer: 1. beträffandeavsnittet 9. Regeringens handläggning av utlänningsärenden, såvitt avsågprövningen av sådana ärenden inom regeringen, av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottets yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2. beträffandeavsnittet 9. Regeringens handläggning av lalänningsären-den, såvitt avsågformerna för ändring av den nordiska passkontrollöverenskommelsen, av HildringJohansson, , , , , och (alla s) som ansett att utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 3. beträffandeavsnittet 11. Regeringens behandling av skrivelser, såvitt avsågskrivelser på de arbetsmarknads- och industripolitiska områdena, av HildingJohansson, . , , , och (alla s) som ansett att utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 4. beträffandeavsnittet 11. Regeringens behandling av skrivelser, såvitt avsåginvandrares valbarhet, av och (båda fp) somansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angivenlydelse. 5. beträffande avsnittet 12. Övrigafrågor a) Utbildning i av libyska medborgare vid av HildingJohansson, , , , , Gransknuig av statsrådens tjänsteutövning m. rn. Nilssonoch (alla s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse, 6. beträffandeavsnittet 12. Övriga frågor b) Regeringens beslut i visst"utflaggningsärende" av , Per och iVärmdö (alla m) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse, 7. beträffandeavsnittet 12. Övriga frågor c) Fråga om bidrag till vissa befrielserörelser iZimbabwe-Rhodesia av , Per och i (allam) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanternaangiven lydelse, 8. beträffandeavsnittet 12. Övriga frågor d) Fråga om remiss av den s, k. avTorkel och (båda fp) som ansett att utskottets yttrandei viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 9, beträffande avsnittet 12, Övrigafrågor f) Regeringens handläggning av tillsättning av skoldirektörstjänst i av . , , , , och (alla s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 10, beträffandeavsnittet 12, Övriga frågor j) Regeringens beslut rörandetaxitrafiken i av , , ,, , och (allas) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanternaangiven lydelse, 11, beträffandeavsnittet 12, Övriga frågor k) Regeringens handläggning av ett besvärsärendeangående etableringsrätt för läkare av , , YngeNyquist. , , och (alla s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Till betänkandet hade fogats två särskilda yttranden,nämligen 1, beträffande avsnittet 2. Den nya regeringens sammansättning samtvissa förändringar inom av . ,, , . ochSture (alla s) samt 2. beträffande avsnittet 12, Övrigafrågor g) Frågor om medicinska forskartjänster mot bakgrund avSerafimerlasarettets nedläggning av , Per och i (alla m). Dechargedebatten uppdelas i fleraavsnitt. Varje avsnitt behandlas som ett självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytterligare talare. Då alla underett avsnitt anmälda talare haft ordet övergår kammaren till attdebattera nästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan samtligaavsnitt slutdebatterats. Beträffande avsnittet Granskningsarbetets omfattning ochinriktning samt avsnitten 1-8 och 10 har ordet begärts av , Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. (): Granskningsarbe- Granskningsbetänkandet frånkonstitutionsutskottet skiljer tets omfattning sig i ett avseende från denärmast föregående årens betänkanden. Då fanns och inriktning, det endastsocialdemokratiska reservationer. Det föreligger socialdemokra- m. m. tiskareservationer även , men det finns också moderata och folkpartistiskareservationer. Folkpartisterna uppträder till folkpartiregeringens försvar pånågra punkter där vi andra inom utskottet riktat kritik mot den. Moderaternakritiserar folkpartiregeringens beslut i ett utflaggningsärende och har varitkritiska även mot ett beslut av den nya regeringen , nämligen om svensktstöd till vissa befrielserörelser i . Adressaten är antagligenutrikesminister . På några punkter har utskottets samtliga ledamöter, utomde folkpartistiska, gjort kritiska uttalanden mot beslut av ochhandläggningsrutiner inom folkpartiregeringen. Framför allt har hela utskottetpå väsentliga punkter kritiserat den administrativa ordningen. Låt mig ta upptvå viktiga frågor av detta slag. Det ena ärendet gäller utgivningen av Svenskförfattningssamling. Det är ett traditionellt granskningsärende inom konstitutionsutskottet.Utgångspunkten är uttalande vid 1975/att ommöjligt minst skulle förflyta mellan en författnings kungörande ochdess ikraftträdande och att, om detta var ogörligt, åtminstone två veckorskulle skilja kungörandet från ikraftträdandet. Kortare tid än bordeendast komma i fråga i undantagsfall. När tog upp frågan omutgivandet av författningarna måste utskottet konstatera att nästan enfjärdedel av författningarna kommit ut från trycket ellerkortare tid före ikraftträdandet. Med skärpa vände sig utskottet mot detta. nu på nytt tar upp frågan måste det ånyo konstatera att närmare enfjärdedel av det totala antalet författningar kom ut eller kortaretid före ikraftträdandet och t. o. m. efter denna tidpunkt. En författning komut efter ikraftträdandet. Låt mig också nämna att inte mindre än 59 författningarkom ut före ikraftträdandet. 30 författningar kom ut före ikraftträdandet. 20 kom ut innan de skulle träda i kraft, och 39 kom ut före ikraftträdandet. Sju författningar kom efter ikraftträdandet. Detta får inte fortsätta, 9 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Utskottet har också kunnat iaktta att det inte alltidframgår när en författning träder i kraft. Även detta är ytterstotillfredsställande. Medborgarna bör ha tillgäng till författningarna i tidinnan de skall tillämpas och också veta från vilken tidpunkt detta skall ske. Det andra ärendet jag skall ta upp i detta sammanhanggäller regeringens handläggning av besvärsärenden. Tyvärr var det en dyster ochoroväckande bild som trädde fram vid utskottets granskning. De människor somgått till regeringen med sina besvär är naturligtvis ytterst angelägna om attsnabbt få dem avgjorda. Visst måste man iaktta rättssäkerheten, men i den ingåratt ärenden inte skall självdö utan prövas medan de fortfarande äger aktualitet. Vi har också kunnat konstatera att de administrativarutinerna i många fall är otillfredsställande. gjorde1976 ett uttalande om handläggningsrutinerna i besvärsärenden.Statsrådsberedningen sände genom rättschefen ut enskrivelse om detta uttalande. Denna skrivelse var ställd tillstatssekreterarna, expeditionscheferna och rättscheferna. Men den i skrivelsenangivna ordningen tillämpas inte. Trots skrivelsen sker på flera håll inomregeringskansliet en slentrianmässig remittering. Man sänder på en onödigremissomgång ut ärenden som kommit in för sent till departementet och därförinte kan prövas i sak. De skillnader som vi har upptäckt i praxis har inte singrund i ärendenas sakliga karaktär, utan de beror på en slentrianmässigordning. Jag skall gärna tillägga att svårigheterna är stora meddet växande antalet besvärsärenden. Det har nämligen visat sig, tyvärr, attkonstitutionsutskottets uttalande om att ärendeutvecklingen påbesvärssidan skulle komma att medföra längre handläggningstider var starktbefogat. Denna ökning av antalet ärenden har lett till enförlängning av handläggningstiden. Det borde ha gettregeringen anledning att ta denna fråga på större allvar än vad som skett. De båda fall som jag berört gäller förhållandetmellan den enskilde och staten. Det är mycket angeläget att en förbättring skeri fråga om både utgivandet av och handläggningen avbesvärsärendena. Jag vill direkt vädja till regeringen att den låter någotstatsråd ta sig an dessa frågor . har granskatregeringens utövning av normgivningsmakten. Av tidsskäl har utskottet måstbegränsa sin granskning till två slumpmässigt utvalda departement, nämligenkommunikationsdepartementet och . Undersökningen är alltsåmycket begränsad. Så långt den sträcker sig ger den dock vid handen attnormgivningssystemet fungerat på ett tillfredsställande sätt enligt 1974 årsregeringsform. Under förarbetena till denna uttrycktes från flera håll farhågorför att systemet inte skulle fungera när det gäller den praktiskatillämpningen. Därför ärdet glädjande att nu kunna konstatera att praktikensvarar mot lagstiftarnas intentioner - så långt undersökningen sträcker sig,som sagt. I ett fall har dock regeringen utfärdat en föreskrift, som enligt 8kap. 14 § regeringsformen endast får meddelas genom lag. dendiskussion som förts om rättighetslagstiftningen i är det nödvändigtatt fästa uppmärksamheten på varje sådant felsteg-det utgör ett brott motkonstitutionen. Vi har också på traditionellt sätt gått igenompropositionsavlämnandet. Även här träder en dyster bild fram. För att spara tidåt kammaren skall jag nöja mig med att hänvisa till utskottets uttalande. Detgäller också frågan om interpellationer och frågor. Vidare har genomföredraganden i utskottet en rad områden tagits upp. Betänkandet innehåller enrad värdefulla redogörelser för sådana händelseförlopp som har varit avintresse. Det gäller exempelvis tillämpningen av MBL vid tillsättningen avhögre tjänster inom den statliga förvaltningen. Det gäller vad som hände vidregeringsskiftet och de förändringar som skett inom . Detta för oss in på frågan hur den svenskaparlamentarismen fungerar, hur regeringen uppehåller och formar dennaparlamentarism. Det måste vara en central fråga, eftersom är enparlamentarisk demokrati. är denna fråga av särskilt intresse eftersomUllstenparlamentarismen ersatts av en ny Fälldinparlamentarism. Förhållandetmellan och regeringen är en central punkt i denna prövning. Manförutsätter en politisk samstämmighet mellan majoriteten i parlamentet ochregeringen. Vi kan alla konstatera att någon sådan samstämmighet inte förelågunder folkpartiregeringens tid. Denna kunde därför inte göra anspråk på attspela den ledande roll som regeringen normalt innehar i en parlamentariskdemokrati. Den rollen överfördes till . De nödvändiga majoriteternaflck skapas från fall fill fall, framför allt inom utskotten. Parlamentarismen förutsätter att en minoritetsregeringföljer beslut, även om den finner dem felaktiga. Också en regeringsom följer efter en sådan minoritetsregering är skyldig att följa de beslut somriksdagen har fattat. måste vi tyvärr konstatera att både regeringen regeringen brustit i detta avseende. De nonchalerar riksdagensbeslut. Ändå förklaras i regeringsformen 1 kap., statsskickets grunder: "Riksdagenär folkets främsta företrädare." Även av andra paragrafer framgår det att regeringen intehar ställning som en överordnad, överprövande instans i förhållande tillriksdagen. Den är inte heller en med likställd instans, som har attsjälvständigt pröva de beslut som har fattat. Igranskningsbetänkandet finns en rad exempel på hur regeringen satt sig överriksdagens beslut. Det får inte förflyta 22 månader från den tidpunktriksdagen begär en utredning till dess den tillsätts. Detta har vi allakritiserat inom utskottet, utom folkpartisterna. Också andra enskilda ärendenkommer att under debattens lopp redovisas som exempel på denna nonchalansgentemot . Särskilt tung är kritiken när det gäller regeringensåtgärder med anledning av beslut i näringspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor. Parlamentarismen bygger på att "regeringen styrriket", som det heter i regeringsformen. Mitt huvudintryck av granskningenär att regeringen söker flv från sitt ansvar. Jag kan förstå om detav en del i Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. kammarenuppfattas som ett hårt omdöme, men det beläggs i en rad exempel, som kommer attpresenteras under debattens lopp. Låt mig endast peka på attindustridepartementet i fråga om uttalande om statliga bolagvanligen endast sänder över dem till bolagen och sålunda endast träder in somett extra postverk, att regeringen inte vidtar vissa åtgärder med anledning avriksdagens beslut inom närings- och arbetsmarknadspolitik, att den lämnaröver- reellt sett - avgöranden till underställda myndigheter och att denundviker att ge råd och anvisningar till den som begär detta. Enligt pariamentarismens grundsatser skall regeringenuppträda som en enhet. Regeringen liknar ministären : Denuppträder inte som en enhet. Snarare kan den karakteriseras som den inbördeskampens regering. Jag skall självfallet inte läsa in särskilt mycket ireservationen från i när det gällerZimbabwe, men jag konstaterar att de reservationsvis kritiserar beslut som dennuvarande trepartiregeringen har fattat. Kritiken gäller inte formerna utan dengäller det sakliga innehållet i ett beslut som denna regering har fattat - låtvara på föredragning av den folkpartistiske utrikesministern. Jag skallnaturligtvis inte heller lägga alltför stor vikt vid att tvåcenterpartistatsråd använde sin statsrådstitel i brev som de sände ut underfolkomröstningskampanjen - och därmed i sin egenskap av statsråd gav till kännaen mening som uppenbarligen inte hade stöd i något regeringsbeslut. Jaguppfattar breven som uttryck för den dragkamp som då försiggick inom ministärenFälldin och som hindrade den att regera. Jag ser dem ocksåsom uttryck för att regeringen faller sönder i sina partimässigabeståndsdelar inför viktiga avgöranden. Framtida granskning får visa vilkenenighet som föreligger i regeringen när det gäller att ta ställning tillfrågorna i den arbetsmarknadskonflikt som pågår, i vilken utsträckningregeringen som helhet står bakom det paket som har sänts ut och bakom detrevare statsministern gjort för att åstadkomma en tvångslagstiftning på dettaområde. Vi får också bedöma vilken enighet som finns i regeringenom det besparingspaket som det talas om just . De tre samordningskanslierna har upprättats på nytt. ochunderligt vore annat - de tillhör ju det mest karakteristiska förFälldinparlamentarismen. Jag är medveten om att en samlingsministär kan behövasärskilda samord-ningsinstrument. Men det är underligt, tycker jag fortfarande,att det sker genom att man har tre olika samordnande instanser. De blir irealiteten bevakningskanslier gentemot de andra partier som finns företrädda iregeringen. I ett särskilt yttrande har vi också pekat på de praktiskasvårigheter som uppstår när arbetsmarknadsärendena handläggs av ett statsrådoch de närstående regionalpolitiska åtgärderna av ett annat statsråd. Fårregeringen sitta ännu . lär vi få ytterligare exempel på deninbördes kamp som kännetecknar den. Resultatet av denna form av parlamentarism blir denförvirring som kännetecknat handläggningen av flera av de ärenden som berörs igranskningsbetänkandet och som särskilt träder fram i Telubärendet. berör allade tre borgerliga regeringar som suttit i Sverige.Att regeringen innebar ett förfall för regeringsmakten är nog alla överensom utanför . Men även ministären innebär ett sådantförfall rned flykten från ansvaret, de inre spänningarna och nonchalansen motriksdagens beslut. (vpk): "skall granskastatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning",fastslås i 12 kap. 1 § regeringsformen. Resultatet av granskningsarbetetredovisas för . Den granskning av regeringens verksamhet somriksdagen helt naturligt bör företa verkställs således konkret avkonstitutionsutskottet. Självfallet måste också i sin helhet delta igranskningsarbetet. Dels kan frågor väckas för utskottets granskning, delsmåste också pröva hur utskottet fullgjort sitt uppdrag. Det är emellertid en särskild frågeställning jag vill resai detta sammanhang. När lagstiftarna lagt granskningsuppgiften på ett särskiltutskott i , torde man ha förutsatt att detta utskott också skulle vararepresentativt för sammansättning. Man har säkerligen inte räknatmed att endast fyra av fem riksdagspartier skulle kunna medverka i utskottetsgranskningsarbete. Som situationen är i ärdock ett parti, kommunisterna, ställt utanför det direkta granskningsarbetet,det som utförs i . Detta tycker jag i ett nötskal visarden orimliga situationen när det gäller utskottsarbetet. Det förhållandet attett parti ställts utanför utskotten har naturligtvis en rad negativakonsekvenser, både för partiet och för riksdagsarbetet, men i fråga omgranskningsarbetet framträder det särskilt tydligt. Förutsättningarna är intelika för alla partier. Vi har kommunisterna anmält ettpar områden för granskning. Dessa har det gemensamt att de är viktiga urrättssäkerhetssynpunkt. Det ena området gäller rättssäkerheten för människorsom tvingas fly från sina hemländer och söka en tillflyktsort i . Detandra gäller säkerhetspolisens verksamhet, som i allt högre grad förefaller haen inriktning som utgör hot mot medborgarnas rättstrygghet. Vi återkommer tilldessa frågor under särskilda rubriker. Till det allmänna avsnittet omgranskningsarbetet vill jag peka på några frågeställningar. Skiftena på regeringstaburetterna har varit flera undersenare år än vad som traditionellt förekommit i vårt land. Granskningen haromfattat såväl proceduren i samband med regeringsskiftet som förändringar inomregeringskansliet. Det avtal som träffats rörande anställningsvillkoren förinformationssekreterare och övriga politiska sakkunniga i regeringskanslietredovisas. Om statsråd avgår skall politisk sakkunnig som arbetar åt statsrådetockså lämna sin tjänst. Utskottet noterar dock; "I gengäld innehåller avtaleten regel om ekonomisk gottgörelse som sträcker sig utöver de vanligaersättningsreglerna i lagstiftningen om anställningstrygghet." Detta kanvara intressant att notera för vanliga arbetare och tjänstemän som Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. brukarkunna förlora jobben, utan att ägnas tillnärmelsevis den uppmärksamhet sompolitiska tjänstemän i kanslihuset brukar bestås när jobben försvinner! får också upprepa påpekandetom att propositionsavlämnandet inte sker på ett sätt som ger rimligaarbetsmöjligheter. Drygt hälften av de avlämnade 143propositionerna avlämnades under , vilket utskottet med all rättbetecknar som anmärkningsvärt. Det är dock inte bara i detta avseende regeringen visarnonchalans mot när det gäller propositionsavlämnandet. Det finns skälför utskottet att vid kommande granskningsarbete undersöka hur regeringenefterlever bestämmelserna i riksdagsordningen 3 kap. I 2 § regleras propositionsavlämnandetnär det gäller budget- och anslagsfrågor. I 3 § stadgas: "Annan proposition än sådan som avses i 2 § skallavlämnas om regeringen anser att propositionen bör behandlasunder pågående ." Propositioner har dock avlämnats senare än fastställtdatum utan att det kan anses handla orn sådana "synnerliga skäl" försenare avlämnande varom talas i 4 §. hade vi anledning att diskutera frågan omkungörande av lagar och författningar i . Dendiskussionen fördes med anledning av regeringens förslag att man i ökadomfattning skulle få kungöra författningar i andra författningssamlingar ochäven i andra publikationer. Vi motsatte oss kommunisternadenna uppluckring av systemet med författningssamlingar. Vi erinrade om attkonstitutionsutskottet i granskningsbetänkandet brukar ha en sålunda lydandeformulering: "I likhet har utskottet granskat utgivningenav ()."