prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Närdel gäller sakägarbegreppet vill Jag bara påpeka atl om harengod tjänsteman -och det harju byggnadsnämnderna i allmänhet -så kanske hanfrågar i telefon: Hur har ni det med grannarnas medgivande? Det bör han göra. (): Herr talman! Tyvärr måste jag återkomma. Menardå att i ett byggnadsärende, som inte är byggnads-lovspliktigt,skall man införskaffa grannarnas skriftliga medgivande? Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av Per Bergmanm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civiluiskottets hemställan i betänkandet nr 3 mom. 1 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposilionen. Då Per OlofHåkansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 162 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på atl ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Talmannennedlade i rösiurnan en Ja-sedel och en nej-sedel, varefter på talmannensanmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, ochbefanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2467 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Förenklingari byggnadslagstiftningen m. Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 3 mom. 4 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2467 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 307 Nej - 17 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt, Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2467 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civiluiskottets hemställan i betänkandet nr 3 mom. 7 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2467 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 306 Nej - 16 § 32 Anmäldes ochbordlades 1979/80:26 om avtal rörande handeln mellanEFTA-länderna och , m. m. 1979/80:41 om godkännandeav en statskredit till 1979/80:49 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98)med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. 1979/80:52 om fortsatt giltighet av lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1979/80:53 med redogörelseför tillämpningen av terroristlagstiftningen § 33 Anmälan avinterpellation Nr 23 Onsdagenden Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- 7november 1979 kansliet den7 novei/iber 1979/80:52av () lill industriministern om tillverkningen av utrustningför basindustrierna: Vårt land har en lång tradition som eninternationellt sett framstående producent och exportör inom basindustrierna.Deua gäller främst skogs-, stål- och gruvindustrierna. Denna position har vitill stor del vunnit genom vår tillgång till högkvalitaiiva råvaror. En annanytterst betydelsefull faktor har varit att vi legal långt framme och mångagånger varit ledande i utvecklingen av ny och effektivare produktionsutrustningför basindustrierna. Denna utveckling har skett såväl i basinduslriföretagensjälva som hos fristående ulrusiningsiillverkare. A v avgörande betydelse harsjälvfallet varit det nära utvecklingssamarbete som funnits mellan beställarnaoch tillverkarna av utrustningen i fråga. Det är ingen överdrift att påstå attbasindustrierna i sin utveckling haft en stor fördel av en kvalificeradinhemsk ulrustningsindustri. På motsvarande sätt har det varit en förutsättningför utrustningstillverkarnas fortlevnad all man haft en avancerad hemmamarknadsefterfrågan.Delta har såväl stimulerat den tekniska utvecklingen som givit möjligheter atlvid export kunna visa på fungerande referensanläggningar. Densvenska basindustrins köp av ny utrustning sker nu i allt högre grad frånutländska tillverkare. Delta leder till en utarmning av den svenskautrustningsindustrin. Denna utveckling går snabbt när den väl startat. Manhamnar i en ond cirkel: Har man inga referensanläggningar för sin teknik får maninga order, får man inga order får man inga referensanläggningar. Flera företagär inne i denna cirkel; verksamheten får alltmer inriktas på reparationer ochsmärre renoveringar. Den tekniska utvecklingen, som skall ge framtidensproduktion och sysselsättning, kan man inte delta i. Detta får återverkningarockså för en mängd underleverantörer. Detär en djupt olycklig utveckling, som kommer atl få allvariiga konsekvenser förbåde uimstningstillverkarna och våra basindustrier. Särskilt uppseendeväckandeäratt de samhällsägda basindustrierna i så hög grad bidrar till dennautveckling. Som ell enda, men typiskt, exempel kan nämnas ASSLs upphandling aven ny pappersmaskin. Denna order gick utomlands med stora såväl kort- somlångsiktiga negativa återverkningar för länkbara svenska leverantörer. Jagvill med anledning av denna oroande utveckling fråga industriministern om hanär beredd att vidta omedelbara och kraftfulla åtgärder för atf vända dennegativa utvecklingen inom den del av den svenska industrin som tillverkarutrustning för våra basindustrier. § 34 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:91av (vpk) till industriministern om dispositionen av visst bidragtill AB Eiser: Riksdagenhar under /79 anvisat 1 milj. kr. till AB Eiser för attutvärdera och utveckla de förslag till nya produkter som har tagits fram av deanställda i och . Enligt uppgift har bara en mindre del avdetta anslag använts. F. d. sömmerskor vid i har nustartat ett nytt arbetarägt företag. De ämnar fortsätta dettautvecklingsarbete för nya produkter i det nu startade företaget. Jag villdärför ställa följande fråga till industriministern: industriministernvidta de åtgärder som erfordras för alt de f d. sömmerskorna vid isitt nystartade företag skall få disponera de återstående medlen? 1979/80:92 av MårtenWerner (m) till statsrådet om åtgärder för att skydda lärare förpsykiska besvär: har redovisats en enkät, som ca 2 250lärare i svarat på. Enkäten gäller lärarnas arbetssituation, ochrapporten är så pass alarmerande att snara insatser torde vara ofrånkomliga, omskolan skall kunna vara en meningsfull arbetsplats för lärare och elever. Nästaalla lärare-92 % - tycker alt arbetet är fysiskt och psykiskt påfrestande, ochmånga har psykiska besvär. Under rådande förhållanden synes del på många hållvara svårt att över huvud taget förmedla någon kunskap. Medhänvisning till det anförda hemställer Jag att lill siatsrådei fåframställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för att åstadkomma sådan arbetsmiljö i skolanatt lärarna i göriigaste mån skyddas för psykiska besvär? 1979/80:93av () till kommunikationsministern om beslut altinföra teletex och telefax: har beslutat införa två nyatjänster, teletex och telefax. Avsikten är atl sända text och bilder viateleverkets telenät och med hjälp av utrustning som i första hand saluförs avteleverket. avser alt direkt prioritera eller styra de nyatjänsterna till ett användande av egen utrustning, trots att delfinns gott om annan utrustning som håller hög teknisk standard. En liknandesituation existerar när det gäller lelefonmodem där redan använt sinmonopolställning till att bromsa billigare och bättre utrustningar. Den typ av tjänster delhär gäller är i snabbt växande. Del är därför allvarligt altell monopolföretag som försöker utvidga sill monopolytterligare. som detta sker arbetar en statlig utredning,informa-lionsteknologiulredningen, med atl utreda förutsättningarna ochvillkoren för bl. a. de nya tjänster som det här handlar om. Med hänvisningtill detta vill Jag fråga kommunikationsministern: Är det rimligt att televerketulan beslut av riksdag och regering utsträcker sitt faktiska monopol på delsätt som sker? Om så inle är fallet, vilkaåtgärder ämnar kommunikationsministern vidta för att garantera en rimligkonkurrens när det gäller nya elektroniska tjänster som kan vara aktuella idelta sammanhang? 1979/80:94 av OswaldSöderqvist (vpk) till statsrådet om ändrad praxis iförpassningsärenden: besvarade statsrådet enfråga av mig angående ett förpassningsbeslut som hotade chilenskan AlexandraVicencio . Ny prövning av beslutet pågick enligt uppgift. Regeringenfattade sedan, , beslut om att förpassningen skulle genomföras. Sedanman tagit del av nya uppgifter framstår de förklaringar som lämnades avstatsrådet än mer ohållbara. Om det alls skall finnas någonmening i talet om att humanitet och mänskliga hänsyn styr den svenskainvandrarpolitiken bör regeringen ompröva beslutet om denna förpassning. Jag vill frågainvandrarministern: Vilkaskäl har varit avgörande vid regeringens beslut om förpassning, eftersom dethär finns en tydlig skärpning i Jämförelse med tidigare fall? 1979/80:95av () till försvarsministern om den planerade förläggningen avcivilförsvarsanläggning Väst till : I enlighet med försvarsministerns uttalande iproposition 1978/79:100 förbereds lokalisering av civilförsvarsanläggning Västi (CUFA Väst) på sätt som angavs i försvarsbeslut . Skövdekommun har anvisat medel för erforderiiga anläggningsarbeten och har slutförtmarkförhandlingar med berörda fastighetsägare. Vidare kan konstateras attstadsplanen för civilförsvarsanläggningen är fastställd. Enligtuppgifter i massmedia har företrädare för ochbyggnadsstyrelsen uttalat farhågor för all riksdagsbeslutet inte kanfullföljas. Äv pressuppgifterna framgår vidare att dessa myndigheter har enatsom att endast ett övningsfält skall lokaliseras till . Dessauppgifter skapar ovisshet och inger oro på flera punkter. Förutom deförsvarspolitiska aspekterna innebär anläggningens lokalisering till ettviktigt Slöd för sysselsättningsutvecklingen i . Medhänvisning lill det anförda vill jag till försvarsministern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder överväger regeringen för att riksdagsbeslutet om att förläggacivilförsvarsanläggningen till skall kunna fullföljas? 1979/80:96av () lill kommunminisiern om bemanningen av fyrar m. m.: haren utredning tillsafts som skallinventera personalresurserna och beskriva uppgifterna för den personal somfinns i statlig tjänst längs våra kuster. Syftet är också atf belysa de olikasamhällsintressen som ställer krav på bemanningen längs kusterna. Utredningenskall också ta fram principförslag för bedömning och handläggning avbemanningsfrågor . Personalenvid vissa fyrplatser belägna i yttersta havsbandet, exempelvis södraudde, lever f. n. i ovisshet om de skall vara kvar i sina anställningar efterden . Enligt ansvarig myndighet skall bemanningen då upphöra.Därför vill jag fråga chefen för det departement, kommundepartementet, varifrånovan nämnda utredningsdirektiv kommer: att det är lämpligt att ta bort erfaren kustbefolkning ochavbemanna längs kusterna en utredning överväger samhällets behovav bemannade platser längs våra kuster? §35 Kammaren åtskildes .