prot · G309155 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessförslag får förutsättas efter sedvanlig remissbehandling ge upphov till förslagtill . När det gäller byggnadsrätter som redan getts enligtgällande lagstiftning är det inte så enkelt som vpk-motionärerna tycks tro, utan vidare kan ompröva planen. Utskottet har i betänkandet grundligtredogjort för förhållandena, och vpk;s yrkande ligger i den delen vid gränsenför det som är konstitutionellt genomförbart. Jag utgår då från attmotionärerna önskar att ersättning inte skall betalas efter expropriation, iden män detta skulle ha varit möjligt. När det gäller andra vpk-yrkanden vill jag behandla dessaredan i det här anförandet. Kravet på att man vid planläggningen reserverar mark förförskolor m. m. har vi i utskottet ansett vara tillgodosett, och jag har intehört några vägande argument mot detta. Ytterligare en fråga gäller kravet påbarnsäkerhetsutrustning även i äldre hus. I och för sig är väl detta inte heltotänkbart. Det återstår dock att göra bedömningar av de praktiska effekterna aven sådan regel. Vi har i utskottet utgått ifrån att det barnmiljöråd som skallinrättas kommer att överväga detta och, om man anser det lämpligt, aktualiserafrågan hos regeringen. Redan en sådan sak som kontrollskyldigheten förfastighetsägaren ger upphov till många frågor, t. ex. frågor om påföljd,skadeståndseffekter m. m. Detta gör att utskottet på den här punkten enhälligthar kommit fram till att avstyrka dessa motionsyrkanden. Mitt sammanfattande yrkande blir bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. BIRGITTADAHL (s) replik: Vi instämmer givetvis inte i den bedömningsom gjorde här och som även finns i majoritetsskrivningen,nämligen att våra krav är tillgodosedda. Det är riktigt att vi återkommer tillden vidare debatten . Men det konkreta krav som vi behandlar är att vi från sida skall uttala att vi vill ha ett arbeteutfört som medför att den plan- och bygglag som vi relativt snart skall taställning till kommer att uppfylla de krav som vi numera ställer frånenergipolitiska och sociala utgångspunkter. Det har sagts om det förslag till socialtjänstlag som vinu skall behandla att det är föråldrat redan när vi skall lagstifta iriksdagen. Om man inte lyfter fram de frågor när det gäller samhällsplaneringensom de flesta människor i vårt land upplever som viktigast och mest angelägnajust nu är jag rädd för att samma omdöme kommer att fällas om förslaget tillplan- och bygglag. Jag tycker att det vore väldigt trist om det skulle bli pådet sättet. Vi har en chans att undvika detta genom att uttala att det härarbetet bör göras , så att det kan beaktas i . Detskulle också vara väldigt trist om vi under samma dvs. , skulle ta ställningtill ett förslag om riktlinjer för energipolitiken, t. ex. energihushållningenoch införandet av nya energikällor, som inte har någon förankring i plan- ochbygglagen, , som representerar ett parti som villeavveckla kärnkraften , kan ju inte rimligtvis tycka att folkomröstningsresultatet,som innebar att avvecklingsperioden blir något längre än hans parti ville, geross tid att vänta en enda dag i onödan. Det tycker i alla fall inte visocialdemokrater. Vi tycker att det är väldigt angeläget att det här arbetet kommeri gäng . Detta har givetvis ett klart samband med plan-och bygglagen,och när vi reformerar denna - vilket bara händer med decenniers mellanrum -måste detta arbete naturligtvis få ett klart genomslag. Vidare upprepade ytterligare en sak somstår i betänkandet och som jag inte heller kan instämma i, nämligen att det härskulle röra sig om detaljföreskrifter - jag utläser det som detaljfrågor. Vianser tvärtom att både energipolitiken och de sociala kraven är mycket viktigaoch inte alls ger anledning till detaljföreskrifter. De måste inta en mycketbetydande plats i förslaget till den lagstiftning som skall reglera samhälletsplanering för byggande och samhällsutveckling. De kraven skall alltså varaöverordnade och styrande, precis som de krav vi ställer när det gäller t, ex,hushållningen med mark och vatten. Det är krav som vi anser vara så viktiga attvi av olika skäl vill vidta extra åtgärder för att säkerställa att de uppfylls.Därför, herr talman, kvarstår givetvis vårt yrkande om bifall till vårreservation. Planläggning och byggande m. m. LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: är väldigt lågmäld när hanförsvarar utskottets ställningstagande, och det kan jag förstå. Han inservilken spekulationsvåg och vilken exploatering som förekommer i dessa områden.Samtidigt arbetar några utredningar, och han vill inte göra någonting i dagutan ställer sig bakom ett utskottsbetänkande där man, såvitt jag kan förstå,erkänner att våra förslag skulle bidra väsentligt till att stoppa dennaexploatering men betecknar dem som grova medel. Det är kanske naturligt att manär ganska lågmäld i sin argumentation för denna mycket passiva inställning. Manblir egentligen spekulanternas lakej om man inte gör någonting . Vad händer här ? Innan utredningsresultaten ärframlagda hinner vi få en privatisering och exploatering av de här områdena ien sådan omfattning att det kan bli ganska svårt att återställa dem i tidigareskick. Det är mycket allvarligt. Jag tycker att skall geriksdagen någon liten bild av hur han tänker sig framtiden. När kommer dessautredningar att lägga fram förslag? Är man över huvud taget inne på tanken attvidta några åtgärder mot spekulationen ? Jag anser att de riktlinjer mannu har slagit fast inte räcker. Det visar sig att en kommun i det södrafjällområdet inte kan göra någonting för att stoppa denna spekulation. Det ärdagens sanning att man i kommun absolut inte kan stå emot denspekulation och den exploatering som sker. Där är man maktlös. 10 protokoll 1979/80:154-155 Nr 155 arbetsmarknad och försöker fåtillfälliga arbeten. Menar civilutskottet att den kommunerna i dessa områden skallfortsätta att leva pä det här sättet? Om "' menar det. så tycker jagatt man skall säga det klart i stället för att hänvisa till utredningarna. m. () replik: När det gäller argumenteringkan jag inte finna att socialdemokraternas yrkande skulle föra den här fråganfram ett enda dugg. Tvärtom skulle det kanske innebära en broms i arbetet.Förslaget till plan- och bygglag innehåller mycket av detta att man isamordningen och den kommunala planeringen skall ta hänsyn till olika intressenför landet i dess helhet. Detta förslag är nu föremål för en mycket omfattanderemiss. Vi kan utgå från att alla remissorgan - kommuner, länsstyrelser,organisationer, partier osv, - kommer att anföra en mängd synpunkter. Sedanföljer ett arbete med att försöka ta vara på det som är värdefullt i dessasynpunkter och lägga in det i det förslag till plan- och bygglagstiftning somregeringen kommer att lägga fram för . Därför står min bedömning fast - att socialdemokraternasyrkande inte innebär någonting annat än att slå in öppna dörrar. Jag förstårnaturligtvis att man vill vara med och styra redan i det här skedet. Men detfinns ju en arbetsfördelning mellan regering och opposition, och den får manväl även i det här fallet finna sig i. Till vill jag säga att om man vill införaett oerhört centralstyrt system, så är det möjligt att man inte skulle kunnagenomföra den här lagstiftningen. De andra partierna i kammaren har byggt sittställningstagande när det gäller planläggningsfrågorna på uppfattningen att detär ett huvudansvar att genomföra planeringen på den kommunala nivån. Hittillshar man styrt med vissa riktlinjer beträffande riksintressen som skalltillvaratas. Kommunerna ställer upp på detta, och länsstyrelserna gör sedan isitt fastställelsearbete en granskning och ser till att riktlinjerna följsintill dess att riktlinjerna blivit preciserade även i lagstiftning. Här har gjorts en beskrivning av kommun som lakejförde privata företagen. Jag har ingen noggrann kunskap om den internapolitiska ledningen i , Men jag vet att man från kommunens sida har varitintresserad av att få klartecken när det gäller möjligheter att få vissabyggnadsplaner fastställda för att därmed också kunna genomföra bebyggelse förde ändamål det gäller. Jag tror därför att överdriver och atthan. så fort han ser en andelsstuga eller en privatägd stuga, anser att det ärfråga om spekulation. Det behöver ju inte alltid vara på det sättet, () replik: Jag tror att i slutet av sin replik råkade avslöja detverkliga skälet till att vårt krav avvisas. Han hänvisade till arbetsfördel-, ningenmellan regering och opposition. Det är nog så att våra förslag inte blir avvisadepå grund av innehållet utan de avvisas därför att det förargligt nog är 146 bra förslag som kommer frånoppositionens sida. Dessa är man alltså inte generösnog - eller angelägen nog i sakfrågan - att släppa fram. skulle det vara viktigt att kunde uttala attdessa synpunkter Onsdaeen den som vi vill värna när det gällerenergipolitiken och den sociala miljön, rnåste 28 niai 1980 tillgodosesbättre än vad som är fallet i lagförslaget, har upprepatgång på gång att de är tillgodosedda och att inte något mer behöver Planlässnins och göras.Var så god och bevisa det! I ett par moment av lagförslaget har byggande m m energifrågornanämnts - de sociala frågorna har inte tagits upp alls. tala omatt den som är intresserad av de här frågorna och läser igenom det myckettjocka betänkande, på många hundra sidor, som bl, a, innehåller omfattandelagförslag och är ute på remiss kommer att finna att frågorna omenergipolitiken, energihushållningen, införandet av nya energikällor och densociala miljön är mycket styvmoderligt behandlade. Man får inte alls intrycketatt regeringen vill ge sig in på en nydaning, ta initiativ för att få till stånd ensådan planering ute i kommunerna som verkligen skulle bidra till att Det är inte så mycket att säga om att förslaget inte tarhänsyn till utfallet av folkomröstningen, eftersom det är tillkommet innan. Menvi borde kunna ta hänsyn till den när vi behandlar de här frågorna i riksdagen.Det är väl inte märkvärdigt att vi, som har folkomröstningsinstitutet i vårhand. ser det som en anledning att säga ifrån att de krav som omröstningensresultat ställer på samhällsplaneringen måste beaktas, måste tas in i den nyaplan- och byggnadslagen. Annars blir den föråldrad innan hunnit fattabeslut om den. (vpk) replik; försöker få fram att deåtgärder vi föreslåratt skall hemställa hos regeringen om skulle varanågon form av centralstyrning. Jag vill påminna om att denfysiska riksplaneringen i så fall är den centralstyrning som även KjellMattsson ställer sig bakom. Vad vi hävdar är att kommunerna i den gängse planeringenskall finna styrka att stå emot spekulationen. Hur vill möta detproblemet? Var skall det ske om inte vi ger kommunerna möjlighet att stå emot?Det förslag vi vill föra fram är att de planer som redan är fastställda, .somkommit till stånd genom trycket från spekulanter och andra, skall omprövas. Jagvet inte vilken decentralisering vill ha, men om helalagstiftningen skall vara decentraliserad och även riktlinjerna uppdragna, såkommer det verkligen att vara fritt fram för de penningstarka på alla de härområdena. Det kanske var det ville. I så fall är hanspekulanternas lakej. Jag har aldrig sagt att kommunalmännen i har varitdet, men jag tycker att de som sitter passiva här i och ser problemetmen vägrar att göra någonting åt det är spekulanternas lakejer. Jag tror inte, så fort jag ser en andelsstuga, att detligger spekulation och exploatering bakom. Men jag behöver bara med mina egna ögon se de södra fjällområdena, så vet jag vad det är fråga om. Man behöver bara tala med 147 Nr 155 byggnadsarbetarna som hellre åkertill de här attraktiva områdena där Onsdaeenden byggmästarna och andra håller tilloch spekulerar än tar jobb på centralorten, ppjjjJ98Q trots att det är brist påbyggnadsarbetare där. Då får man visshet, Tala om för vadcenterpartiet och borgarmajo- Planläggning och ritetenvill göra åt spekulationen! Är det bara att vänta på utredningar- byggande m. m. I det civilutskottets betänkande som nubehandlas tas vissa frågor om den fysiska riksplaneringen upp. Jag haregentligen inte några invändningar att göra mot vad utskottet anfört, men jagtycker att det är på sin plats att göra vissa förtydliganden. som vi alla vet, inte första gången frågor om denfysiska riksplaneringen tas upp till behandling i . Senast i december1979 fattades ett beslut häri med anledning av proposition1978/79:213. I vissa avsnitt hänvisar utskottet i nu föreliggande betänkande tilldecemberbeslutet och dä särskilt till avsnittet om fritidsbebyggelse. Därslogs bl, a, fast att med hänsyn till naturvårdens, friluftslivets,kulturminnesvårdens och de areella näringarnas intresse måste restriktivitetiakttas med fortsatt fritidsbebyggelse. Särskilda hänsyn måste också tas del kustområden. Innebär detta att all enskild fritidsbebyggelse ipraktiken skall stoppas i stora delar av landet? En viss, om än liten, riskfinns att utskottets skrivning kan tolkas på detta sätt, eftersom de citat somär hämtade från civilutskottets betänkande nr 6 endastspeglar de hinder som finns för enskild fritidsbebyggelse, medan sådana avsnittinte tas med som klart anger det utrymme som ändå finns för en viss byggnation. Tar man del av dessa frågors behandling vid skildatillfällen visar det sig att ett stopp för enskild fritidsbebvggelse inte harstöd vare sig i riksdagsbeslut eller i uttalanden av planministern , betonade civilutskottet vikten av att begränsabyggandet i känsliga områden, men slogs följande fast: "Den utformning av riktlinjerna förfritidsbebyggelsen som förordas i propositionen skall inte ses som uttryck fören mera restriktiv inställning till tillkomsten av enskild fritidsbebyggelsesom sådan. En grundläggande positiv attityd till olika former avfritidsbebyggelse kommer också till uttryck i den allmänna promemorian. Av propositionen 1972:111 framgåratt kravet på en mer planmässig utveckling av fritidsbebyggelsen självfalletinte innebär att den bara bör tillåtas i form av stora tätbebyggda fritidsbyar.Olika delar av landet erbjuder skillnader i naturtyper och andraförutsättningar för fritidsbebyggelse samt har olika exploateringstryek. Det sägsvidare i den nämnda promemorian att fritidsbebyggelse i form av enstakahus eller mindre husgrupper i anslutning till befintlig bebyggelse på 148 landsbygden ofta är en lämplig formför fritidsboende i stora delar av landet," Nr 155 Statsrådet framförde liknande synpunkter i eninterpellationsde- den batt den18 om fritidsbebyggelse i fjällområden. Danellsade bl, a, följande; "Jag vill stryka under att de åtgärder som harvidtagits för att få till stånd en Planläggning och godtagbar hushållning medmark och vatten i fjällvärlden inte innebär att byggande in m regeringen ärgenerellt negativ till fritidsboende i olika former i fjällvärlden eller iandra delar av vårt land. Enligt beslut om riktlinjer förhushållning med mark och vatten innebär kravet på en mer genomtänkt utvecklingav fritidsbebyggelsen självfallet inte att den bör tillåtas enbart i form avstora tätbebyggda fritidsbyar. Naturtyper och andra förutsättningar förfritidsbebyggelse varierar mellan olika delar av landet. Det gäller också ifråga om utbyggnadsönskemålen. Detta måste beaktas i planeringen så atttillgängliga resurser för bl, a, rekreation används på ett tillfredsställandesätt för det stora flertalet människor," Genom att lyfta framdessa citat vill jag inte påstå att det nu föreliggande belänkandet ärfelaktigt, utan vad jag vill är endast att en så fullständig bild som möjligtskall bli tecknad. Det är nämligen så att förutsättningarna för att byggaenskilda fritidshus är goda i stora delar av vårt land. Att man måste varaaktsam i en del områden innebär självfallet inte att restriktioner skall gällaöverallt. Det jag nu anfört får betraktas som en komplettering till betänkandetsom måhända kan undanröja vissa oklarheter och eventuella feltolkningar. Jagyrkar alltså bifall till utskottets hemställan. MAGNUSPERSSON (s); I civilutskottets betänkande 1979/80:31behandlas bl, a, frågan om utnyttjande av träfiberråvara m, m, som bränsle. Detfinns tre socialdemokratiska motioner, och i alla tre motionerna krävs attgällande lagstiftning ändras och att större anläggningar som eldas medträfiberråvara skall prövas enligt 136 a § byggnadslagen, 1 motion 1035 sägsatt även eldning med torv bör prövas enligt samma regler. och harför sin del dokumenterat faran för skogsindustrins framtida virkesförsörjningoch menar att det är ytterst angeläget att finna former för att kontrollerautvecklingen av värmeproduktion med skogsråvara, 1 betänkandet finns ett särskilt yttrande frånsocialdemokraterna, där vi i korthet redogör för vår principiella ståndpunkt iärendet. Vi hyser stark oro för att träfiberråvaran hamnar iförbränningsanläggningar och att industrin således får ytterligare svårigheteratt erhålla leveranser av skogsråvara. Så sent som i går hörde jag på att vissaexperter anser att den svenska skogsindustrin har en överkapacitet som ärbetydande - nämndes- och att det blir ännu värre slagsmålom träfiberråvaran. Det är mot den bakgrunden vi socialdemokrater i detsärskilda yttrandet velat markera att anläggningar som eldas med träfiberråvarabör prövas enligt 136a § i byggnadslagen. Planläggning och byggande m. m. Många län och regionerupplever råvarubristen som en hämsko på den redan etablerade industrin.Som exempel kan jag nämna mitt eget hemlän, , där vi harbetydande problem med träfiberråvaran. Den ena träflisanläggningen efter denandra etableras på skilda håll i landet, och det finns en uppenbar risk attstörre anläggningar som eldas med träfiberråvara även kommer att sluka en heldel av den råvara som skogsindustrin har ett väl dokumenterat behov av. Det brådskar således att få fram denaviserade departementspromemorian, som förhoppningsvis blir lätthanterlig föralla berörda parter, inte minst vid remissomgången. Vi kommer att följa den härfrågan med stor uppmärksamhet och hyser stark oro för framtiden. Man kan självfallet ha delade meningar om var gränsernaför den årliga produktionskapaciteten skall gå. finns en gräns förexempelvis sågverken, som i stort motsvarar 10 000 m- rundvirke. Denna gränsför verksamheten finns redan reglerad i 136 a S byggnadslagen. Den har sattsmed hänsyn till just hushållningsaspekten. För flis och eldningsanläggningar bör rimligen motsvarandenivå fastställas. Vi socialdemokrater väntar oss att det förslag som lämnastill ligger inom denna gräns och att utöverdetta en obligatorisksärskild prövning föreslås i samtliga fall där förbrukningsnivån överstiger nämndatal. Knappheten på träfiberråvara är i det närmaste akut inom vissa län ochregioner, och det bör mana oss alla till besinning, så att vi hushållar påbästa sätt med landets samlade tillgångar av träfiberråvara. Visocialdemokrater väntar oss att förslagen är klara och konkreta och attförbehållsbesluten blir klart konkretiserade i samband med ny lagstiftning ochden aviserade departementspromemorian. Det budskapet vill vi redan nu framföra tillregeringen och författarna av departementspromemorian. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag i fråga om den enhälliga delen av eivilufskottets betänkandeoch i övrigt bifall till reservationen, som har kommenterats avBirgitta , Jag hoppas att inlägg intehar skapat några frågetecken vad gäller innehållet i den del av betänkandet omvilket enighet råder. Det är väl klart dokumenterat att de tvåmoderatmotionerna 1826 och 1835 i motsvarande del har avstyrkts. På de områdensom dessa motioner berör gäller fortfarande lagstiftningen, I sitt senasteanförande sade också att han inte hade något annat yrkande änutskottets, men av hans tidigare anförande kunde man få uppfattningen att intealla stod bakom betänkandet i denna del. BERTILDANIELSSON (m) replik: I mitt inlägg talade jag mest om begreppetfritidsbebyggelse i olika delar av landet. De motioner som berörde jag över huvud taget inte i mitt anförande. Därför finns detinte heller någon anledning att bemöta den kritik som han riktade mot mig. på att göra vissa förtydliganden av vad som egentligengäller inom området fysisk riksplanering, () replik; Jag är nöjd med det förtydligande som BertilDanielsson gjorde i sitt senaste inlägg, INGA (vpk): Jag skall tala om barnsäkerhet ochmarkreservation för barnstugor. Olycksfallen är ett av de största hälsoproblemen blandbarn. Aktuella undersökningar visar att av barnen i vårtland måste åka till sjukhus efter en olycka. Mellan 5 000 och 10 000barn skadas så svårt att de måste läggas in på sjukhus, 200-250 barn omkommervarje år till följd av olycksfall. Det innebär att olycksfallen är denvanligaste dödsorsaken bland barnen. Forskningen har visat att de flesta barnolyckor beror pådirekta risker i barnens miljö. Det gäller att göra den miljö som barnen vistasi så säker som möjligt, både i och utom hemmet. Det gäller över huvud tagetmiljön i vårt samhälle. infördes bestämmelser i byggnadsstadgansom går ut på att alla nybyggda lägenheter skall vara försedda med vissbarnsäkerhetsutrustning, bl, a, fönsterspärrar, petsäkra eluttag, låsbartmedicinskåp och spisskydd. Bestämmelserna gäller också vid ombyggnad av äldrelägenheter. När den här förändringen i byggnadsstadgan infördes,diskuterades frågan om bestämmelserna också skulle gälla retroaktivt förlägenheter byggda före , och riksrevisionsverketförordade detta. Men beslut blev att lagen inte skulle gällaretroaktivt. Det innebär att från tillämpningen av bestämmelsen om barnsäkerhethar det äldre bostadsbeståndet undantagits, dvs, sådana lägenheter som varunder byggnad eller stod färdiga vid ikraftträdande , Under J970-talet har byggandet av lägenheter varit mycketringa. Med nuvarande låga utbyggnadstakt förnyas inte av vårtbostadsbestånd . Eftersom man bygger så litet och eftersombestämmelserna om barnsäkerhet i hemmen inte omfattar det äldre beståndet,kommer det att dröja mycket länge innan bestämmelserna i byggnorm ochåtgärder mot barnolycksfall har fått full verkan. Olyckor i hemmen kommeralltså även i fortsättningen att vara vanliga, om man inte ändrar lagen och en retroaktiv verkan. Man har beräknat att mellan 5 och 10 miljonerbarnolycksfall kommer att hända i hemmen, innan byggnormens bestämmelsergenomförts. Kostnaderna för samhället kommer att ligga på 2,5-5 miljarderkronor. Sedan finns det givetvis i detta sammanhang kostnader som inte går attmäta i pengar. Den ensidiga satsningen på småhus närdet gäller byggandetleder till att barn som bor i moderna enplansvillor skyddas genomfönsterspärrar från att Planläggning och byggande m. m. Nr 155 falla ut genom fönstren, samtidigtsom av lägenheterna Onsdagenden höga flerfamiljshus saknar sådanafönsterspärrar. 28 maj1980 betydande produktutveckling ägt rumnär det gäller barnsäkerhetsutrust- En del av denna utrustning är lätt att anbringa i äldre lägenheter i form Planläggning och - - ef'erutrustning. Det gällerframför allt sådana produkter som från byggande m m barnsäkerhetssynpunkt prioriterashögst. Att förse även det äldre bostads- beståndetmed sådan efterskyddsutrustning kostar enligt Svensk byggnorm mellan 200 och300 kr, per lägenhet, I sin skrivning hänvisar utskottet tillbarnolycksfallsutredningen. Denna utredning konstaterade att det heltövervägande antalet bostäder inte berörs av de nya normerna för säkerhet ochatt det, som jag sade, skulle kosta bara , attutrusta även äldre lägenheter. Mot bakgrund av det stora antalet barnolycksfalloch den jämförelsevis låga kostnaden fann utredningen det angeläget att ocksådet äldre bostadsbeståndet kompletterades med barnsäkerhetsanordningar, alltsåen retroaktiv lagstiftning. Utskottet däremot avstyrker vpk-motionen med samma krav,nämligen att lagstiftningen bör göras retroaktiv och omfatta även äldrelägenheter, med att det nu inrättas ett barnmiljöråd, som kommer att ha tilluppgift att svara för barnmiljöfrågor och barnsäkerhetsfrågor. Men det är juinte alls samma sak och är heller ingen garanti för förebyggande avbarnolyckor. Utskottet smiter undan precis som , då samma kravrestes kommunisterna.