prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet har, tyvärr måste jag säga, ändrat sinuppfattning och , Det beklagar jag. Med detta vill jaginstämma i det yrkande som här tidigare anfört, dvs, bifall tillreservationen. JANBERGQVIST (s): beklagar att vi i utskottet intefick tillfälle att även lyssna på en kritisk stämma. Han säger att såvitt hankänner till har man aldrig någonsin avslagit ett önskemål om föredragningar somvarit möjliga att genomföra. Men då får jag tyvärr upplysa om att idetta fall fanns det t. o. m. ett yrkande i utrikesutskottet att en pä områdetmycket kunnig kommendörkapten skulle höras. Det våren seriös begäran, en vädjanfrån motionärerna, och det gällde en person som tidigare haft förtroendet attav regeringen anlitas som expert i den svenska delegationen vid havsrättskonferensen.Jag noterar positiva inställning till detta och hoppas att vi iframtiden skall kunna bilda en majoritet i utskottet för alt höra även kritiskaröster. När det gäller motivering för förslaget,märker man hur många tänjbara ord han använder i argumenteringen: förmodaskomma till resultat Reglerna kan väntas bli ....... Vimåste följa dem som vägledande redan innan de träder i kraft. men om detnu är regler som starkt strider mot svenska intressen och om ett antal ländermed näbbar och klor kämpar emot de här reglerna, skall vi dä falla undan förstormaktskraven och säga att vi redan nu ställer upp på deras krav, trots attvi egentligen inte tycker om det? Vore del inle rimligare alt åtminstone väntaett tag innan vi tar ställning till någonting sådant? På det här sättet förstörvi ju också för de mindre kuststater som verkligen hårt har kämpat emot de härreglerna. Det blir mycket svårare för dem inför fortsättningen ihavsrättsförhandlingarna om nu byter fot. Nr 56 målade också upp enbild av hur det blir om vi inte redan nu Tisdagenden anpassar oss. Då finns det risk föratt stormakterna kommer att kränka våra 18december 1979 sjögränser, och då finns det risk för att vi inte kommer attbli respekterade i Men för det första är det opåkallat och för tidigt att dra sådana Ändring av Sve- slutsatser. För detandra bortser man då helt och hållet från den europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensens slutdokument. Det dokumentet har undertecknats av alla isammanhanget inblandade stater, och där sägs det att "de deltagandestaterna betraktar varandras gränser och alla staters gränser i somokränkbara och kommer därför nu och att avhålla sig från attangri[)a dessa gränser". Vidare sägs: "De kommer således även attavhålla sig från varje krav på, eller handling för att bemäktiga sig en annandeltagande stats territorium eller del därav." Den sista meningen tillkomför att precisera, att medan man inte fick bemäktiga sig andras territorium såskulle det vara tillåtet att utvidga sitt territorialhav på det fria havetsbekostnad. Vi skall lägga märke till att ESK:s slutdokument är underskrivet av35 stater, medan det havsrättsdokument som man viftar med i propositionen baraär ett utkast och ett förhandlingsunderlag. Tanken att stormakterna inte skulle respektera vårhavsgräns blir ytterligare orimlig med tanke på att man nu förbereder endiskussion vid ESK;s uppföljningsmöte i av s, k,förtroendeskapande åtgärder på det sjömilitära området, bl, a, föranmälan avmarina manövrer. Att en stat, som skall delta i i detta politiskaklimat, avsiktligt och systematiskt skulle gä in för att kränka en neutralstats havsgräns förefaller mig orimligt. Sedannoterar jag att trots sitt långa anförande inte svarade på de trefrågor som jag ställde. Jag ber därför att få upprepa dem. Varför kan man intepröva ett tillägg av 4 § i tillträdeskungörelsen? Är beredd attförorda en omprövning, om regeringens utgångspunkter visar sig vara felaktiga?Och slutligen: Vilka nackdelar skulle egentligen uppstå, om vi väntar ettår innan vi tar definitiv ställning till regeringens förslag? Jag vill börja med att be omursäkt för att jag sade att han inte gjort något försök att få med någonperson. har rätt på den punkten - han har gjort ett försök. Jagvar sjuk när det utskottssammanträdet hölls, och det hela gick mig förbi. Jagber om ursäkt för att jag gjorde det uttalandet utan att ha undersökt saken. Att inte fick igenom sitt förslag om att fåen person inbjuden till utskottet berodde på, efter vad jag har hört, att det skulle ha gåttutanför det som är brukligt, dvs, att man vänder sig till de myndigheter som hållit på med en viss fråga. Inbjudna var en representant för försvarsdepartementet, en för försvarsstaben, två för och en för justitiedepar tementet. Dessutom deltog en folkrättssakunnig. Men gjorde alltså ett försök att få med en person, 58 säger att mittanförande innehöll svepande formuleringar ochtänjbara ord - havsrättskonferensen , osv. Ja, JanBergqvist, man kan inte använda bestämda ord så länge havsrättskonferensen interesulterat i en paketlösning eller en allomfattande konvention. Därför måsteman inskränka sig fill att peka på de detaljer som är klara inom ICNT-ramen ochsom ligger där och väntar på den slutliga lösningen. säger att vi faller undan förstormaktskraven. Där måste jag erinra om vad jag tidigare sade när det gälldefisket. Jag deltog alltså i dessa konferenser i och såg hur det undanför undan gick mot ett accepterande av en utflyttning av fiskegränserna. , som ju måste betraktas som en stormakt, gav upp gentemot de andrastormakterna, bytte fot och gick på samma linje som de stormakter som flyttatut gränsen. Vi förstod då att det inte var stor idé att hålla på vår gamlalinje, utan vi fick helt enkelt rätta oss efter förhållandena. Precis på sammasätt är det i detta sammanhang. Vi kan ha en åsikt, vi kan hävda den, och vikan önska att den skall kunna fullföljas. Men när vi ser att vi inte kommerlängre, så är det dumt att spjärna mot udden. Då är det bättre att vi för vårteget land gör det bästa möjliga av den situation som uppstått. Sedan gäller det tre frågor. Han sadenästan litet spydigt att jag inte svarade på hans frågor. Jag beklagar att jaginte hann skriva ned dem, så pass snabbt som ställde frågorna islutet av sitt anförande. Men har han ställt dem om igen, och då skall jagförsöka besvara dem. Han frågade huruvida jag är beredd att vara med om attpröva ett tillägg till § 4, Jag är med om att pröva allting, men prövningenmåste ske i belysning av hela situationen sådan den är. Det går inte att ryckaut en sådan sak, utan den måste ses i sitt stora sammanhang, andra fråga hann jag inte riktigt uppfattaden här gången heller, och jag får väl återkomma till den . Han frågade vidare vad det är för nackdelar med att vidröjer . Det är naturligtvis de nackdelar som jag pekade pänär det gällde fiskegränsutflyttningen. Utvecklingen seglar förbi oss, och vihinner inte ikapp den. Därmed förlorar vi en hel del. Jag måste säga attjag är mycket glad för att fattade beslutet om utflyttningen avfiskegränserna. Situationen på detta område hade varit mycket svårare änden är om inte hade fattat detta beslut det skedde.Detsamma gäller det område som vi nu diskuterar. Ändring av Sveriges sjöterritorium JANBERGQVIST (s): upplyste mig om att anledningentill att någon kritisk stämma inte hade hörts vid sidan av de sju experter somuttalade sig hos utrikesutskottet var att det skulle falla utanför ramen förvad man brukar göra. Genom att vända sig direkt till berörda myndigheter ochdepartement hade man inte fått fram någon kritisk röst. Men är det inte litet farligt om vi gör på det sättet?Enligt tidningsuppgifter har det i varje fall förekommit en rätt omfattandediskussion inom departementen, där olika meningsriktningar har brutits motvarandra. Nr 56 de som kommer till utskotletargumenterar bara för att utskottet skall Tisdagenden tillstyrka den j)roposition som desjälva har skrivit. 18december 1979 förs inte fram. Jag tycker inte heller att man kan begära atten sådan intern diskussionskall redovisas inför utskottet. Ändring avSve- är det utskottets sak attkompensera detta. Här förelåg ett yrkande riges sjöterritorium '-" ' 'skulle kalla en på området kunnig person, som hade litet andra synpunkter än deofficiella. Jag noterar ursprungliga uttalande, att man bör lyssnapå båda sidornas synpunkter i sådana här sammanhang. Därför hoppas jag att vi ifortsättningen skall kunna komma överens om alt inte bara lyssna påtillstyrkande röster utan också höra vad andra kan ha att säga. När det gäller diskussionen i övrigt säger attvi nu måste se uppsa att inte utvecklingen seglar förbi oss. Men det är ju visjälva som håller på att segla förbi utvecklingen. Vi har onödigt bråttom attställa upp på ett förslag som är till nackdel både för och för en långrad andra stater, som fortfarande kämpar för att få andra regler för genomfart.Det är felaktigt både från svenska utgångspunkter och internationellt sett medhänsyn till de mindre kuststaternas intressen. Sedan säger att han är beredd att pröva enändring av 4 § i tillträdeskungörelsen i dess stora sammanhang. All right, detär utmärkt. Men det innebär då att egentligen borde säga att viväntar med beslutet , och så prövar vi denna ändring. kunde jufaktiskt inte påvisa någon enda konkret nackdel som uppstår för vidkommandeom vi väntar tills vidare. Däremot går det att rada upp mängder av allvarligaproblem som uppstår om vi ger oss in pä regeringens förslag. Man kan inle bortse från att det här gäller ett avvärldens livligast trafikerade sund. Där finns massor av bekvämlighetsfartygoch enorma risker. Vi har inte det miljöskydd som vi borde ha. Då måstedet vara felaktigt att i del här läget, där vi borde göra mera, starta med attförsämra våra möjligheter. Min fråga, som inte uppfattade därför att jagtalade litet för snabbt, gällde delta: Om nu regeringens utgångspunkter visarsig vara felaktiga, är då beredd att förorda en omprövning avavtalet? Till vill jag säga att det somutskottet har förordat innebär inte att vi seglar förbi utvecklingen. Jag harfullt förtroende för våra havsrättsjurister, som har sysslat med dessa frågoroch följt dem . Jag måste säga att jag anser att de har störremöjligheter att bedöma dessa frågor än vad har, även om jag harstort förtroende för honom och hans kunnande. Del ärförmodligen också denna synpunkt som har återspeglats i utskottets betänkande.Man bör lägga märke till att är ensam reservant i hela densocialdemokratiska gruppen. Samtliga övriga ledamöter har ju ställt 60 sig bakom utskottsmajoriletensyttrande. I det förhållandel märker jag ett förtroendeför havsrättsjuristernas agerande i frågan. sade att det inte innebär några nackdelaratt vänta. I mitt den huvudanförande pekade jag på en hel del sådananackdelar som jag inte kan jg upprepa idetta replikskifte. Slutligen vill jag svara på den fråga som jag först inteuppfattade. Om det ökQi stöd till fattas ett felaktigt beslut, JanBergqvist, är det helt naturligt att det skall befrielsekampen omprövasframöver. Vi i och i samhället i övrigt har fått j5,.., Afrjkn finna oss i att det kan fattas ett beslut som vid den tidpunktensynes vara riktigt men att det sedan händer saker och ting som gör att beslutetfår omprövas. Jag finner det inte särskilt märkvärdigt om man har deninställningen också i den här frågan. Sedan det inte blev möjligt att iutrikesutskottet höra havsrältsexperter, har jag på egen hand samtalat med endel sådana personer. Jag gör inte alls gällande att jag är speciellt kunnig pådetta område, men så mycket har jag förstått att den gruppen av personer harrätt delade meningar, I varje fall har många av dem haft mycket svårt attförstå att det skulle vara särskilt bråttom eller särskilt angeläget att redannu ta ett beslut. Slutligen vill jag bara säga alt när förklararsig fullt beredd att pröva om felaktiga beslut, så tycker jag att det bådargott för den här frågan i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 10 Okat stöd till befrielsekampen i Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /80:17 med anledning av motion om ökat stöd till befrielsekampeni . I detta betänkande behandladesmotionen /79:590 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i frågaföreslagits 3. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att nya regeringar i ochNamibia där Patriotiska fronten resp, SWAPO inte var representerade inte bordeerkännas, 4. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att mera restriktivttillämpade FN-sanktionerna mot så att dess olagliga regering hindradesatt ha representanter i , 6. att hos regeringen skulle anhålla om enundersökning av svenska brott mot FN:s vapenembargo mot , 61 Ökat stöd till befrielsekampen i 7. att hos regeringen skulle anhålla om enundersökning om värvning av legosoldater till skedde i . Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå yrkandena 3, 4, 6 och 7 i motionen 1978/79:590. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av , , , , , Axel och (samtliga s). OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Läget i i allmänhet och iZimbabwe-Rhodesia i synnerhet är ju högaktuellt. Vi kirnde alla låsa i våratidningar att Patriotiska fronten, ZAPU och nu har undertecknatfredsöverenskommelsen vid Londonöverläggningarna. Det är ju positivt att mankommit fram till det resultatet, vilket naturligtvis i och för sig är ett stortframsteg för Patriotiska fronten. Patriotiska fronten har fått förhandla ochblivit erkänd som förhandlingspart och har på ett avgörande sätt fått vara medoch påverka den här frågan, som rör det egna landet. Men i fredsavtalet finns också stora nackdelar. Avtaletinnebär militärt sett för gerillaarmén stora nackdelar. Den blir enligt avtalettvungen att retirera från positioner som den tidigare slagit sig fram till. Ihändelse av att avtalet inte går att uppfylla utan striderna blossar upp pånytt kommer gerillaarmén att befinna sig i ett sämre utgångsläge än det denhade tidigare. Man har också velat tvinga in gerillaarmén i s. k.uppsamlingsläger, vilket förhandlarna naturligtvis motsatt sig. Och det kanman mycket väl förstå. Det skulle mer eller mindre vara en självmordstaktik attpå utpekade platser samla frontens styrkor, som där då skulle vara lätta allangripa och till stora delar slå ut. Vi vet alt det rhodesiska flyget - ellerkanske rättare sagt sydafrikanskt flyg- angripitgerillans baser. Att föra ihop gerillan till uppsamlingsläger skulle ge ännubättre möjligheter till sådana flygangrepp. Men i vilket fall som helst är avtalet underskrivet, ochvi kan se fram emot fria val och mot en representation för Patriotiska fronteni en kommande regering, som ger den inflytande, insyn och makt i sitt egetland. Men säkra på det kan vi inte vara, och på den punkten kommer jag till detyrkande i vår motion som tillhör de delyrkanden som behandlas. Vi harsedan lång tid tillbaka - det htir är som bekant ingen ny fråga - yrkat attSverige skall ställa sig bakom kravet på att Patriotiska fronten skall få blirepresenterad i regeringar i . Jag tycker att det är etthögaktuellt yrkande också . Vad vi har begärt är att skallställa sig bakom det kravet och ge sin mening till känna i en sådan riktning. Om det skulle bildas en regering i - jaguppehåller mig nu enbart vid det området, inte vid , eftersomZimbabwefrågan är högaktuell - skall då inte erkänna denna regeringutan att Patriotiska fronten är representerad. Jag tycker att det är ettbilligt krav som välsammanfaller med de ståndpunkter som intagit ochsom det också hänvisas till i utskottsbetänkandet. Jag tycker därför att det ärlitet märkligt att utrikesutskottet inte har kunnat ställa sig bakom dettayrkande, Alla säger ju att man vill att Patriotiska fronten skall vara med i enregering i . Det är alltså ett krav som står inför sittfullbordande. Det vore då en mycket vettig och rimlig åtgärd att riksdagenuttalade sig för en sådan meningsyttring. Jag noterar med tillfredsställelse att desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet avgivit ett särskilt yttrande iärendet. Det hade varit ännu bättre om de hade avlämnat en reservation. Jagbegriper inte heller när det gäller socialdemokraterna varför man inte skullekunna ställa sig bakom värt krav. Om man inte ställer sig bakom ett sä tydligt uttalat kravär det ju detsamma som att man lämnar vägen öppen för ett eventuellt erkännandeav en regering där Patriotiska fronten inte är representerad. Har man däremottagit ställning i den sakfrågan finns den risken inte längre kvar. Dä kan maninte erkänna en regering där fronten inte är representerad. Det hade varit ännumera glädjande om socialdemokraterna i utrikesutskottet hade intagit denståndpunkten. Jag tycker också att och mycketväl hade kunnat ställa sig bakom ett sådant krav, om de skall leva upp till destolta deklarationer som de tidigare gjort i den här frågan. Jag vill slutligen uppehålla mig något vid ett annatyrkande i vår motion som gäller vapenembargot. Vi har där krävt att den svenskaregeringen borde ha en kontroll över de svenska företagens handel och vandel ifråga om tillförseln av vapen till , Utskottet avvisar kravet medhänvisning till att en sådan undersökning synes vara obehövlig och att detsaknas belägg för att något av de svenska dotterföretagen i härskulle producera varor som betecknas som krigsmateriel. Jag tycker att det är ett mycket naivt uttalande avutrikesutskottet. Frågan om vapenexporten till har, som ocksåframhålls i utskottets betänkande, varit högaktuell ända närvapenembargot utfärdades. Vi vet att vapen har strömmat in tillSydafrika, enkannerligen franska och engelska, men också på olika vägar svenskavapen. Vi vet att stora svenska verkstadsföretag har dotterbolag i Sydafrika.Jag kan nämna de välkända koncernerna SKF, , m.fl. Vi vet att det sydafrikanska parlamentet antog enny lag, ett slags förfogandelag som ålägger alla företag, även utländskadotterbolag i landet, att underställa sig den och tillverka de produkter somanses behövliga. Vi vet också att de företag som jag har räknat upp och fleraandra har en produktion som är mycket viktig just för rustningsindustrin, dvs,de tillverkar komponenter, delar och t, o, m, färdiga element avkrigsmateriel. Vi vet vidare att svenska vapen har kommit till Sydafrikapå andra vägar. Det vore högst motiverat att undersöka hur det har gått till.Jag tycker inte att det är en fråga som kan avfärdas så lättvindigt. Ökat stöd till befrielsekampen i Ökat stöd till befrielsekampen i Det är sant att en utredning f. n. arbetar med den svenskavapenexporten i stort, och vi väntar på dess resultat. Men det hindrar inte attvi i detta fall, där har intagit en myckel restriktiv hållning som viinom vpk har hälsat med stor tillfredsställelse, gör en särskild undersökning.En sådan är verkligen motiverad. Jag vidhåller denna min uppfattning och beklagar attutrikesutskottet med sa la ord har avfärdat våra krav. Jag är nämligen säker päatt den nämnda vapenexportulredningen pä nytt aktualiserar vapenexporten tillSydafrika. Jag har inte berört övriga punkter i rnotionen, eftersomde kanske inte har så stor aktualitet. De två punkter som jag har berört haremellertid oerhört stor aktualitet. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall till vår motion nr 17. MATSHELLSTRÖM (s): De socialdemokratiska ledamöterna iutrikesutskottet har fogat ett särskilt yttrande till detta betänkande. Vi hargjort det av bl. a. det skälet att det är helt omöjligt för oss att tillstyrkadet yrkande som vpk har framlagt. Jag tror att vpk-arna själva förstår att densvenska av formella skäl inte kan anta den typen av uttalanden.Därför behöver jag inte spilla många ord på den saken. Vi har i stället velat gå in på sakfrågan, nämligen detviktiga Zimbabwe-Rhodesiaproblemel. Hur skall Patriotiska fronten få praktiskmöjlighet att delta i valrörelsen på lika villkor och därefter delta i valet pålika villkor? Det är den springtinde punkten. Här måste vi fråga oss om vi iSverige kan göra något för att ge Patriotiska fronten bättre möjligheter tilldet. Frågan är högaktuell, eftersom Patriotiska fronten har talat om, att man kommer alt skriva under en eld-upphör-överenskommelse i , Därmedbörjtir processen fram mot valrörelsen. Vad som gör frågan så viktig och som också gör alt vi harlagt fram ett särskilt yttrande är att de utomordentligt hårda angreppen motPatriotiska fronten har intensifierats från såväl som denrhodesiska regimen. Sabotagen och försöken att förhindra och försvåra förfronten att delta i valrörelsen har ökat. Bara utfördesnya intensiva bombningar av rhodesiskt flyg mot Patriotiska frontens flyktinglägeri och med många döda - allt för att försvåra för Patriotiskafronten. Vi kunde läsa i hur nu heltöppet sydafrikansk militär med truckar och pansarbilar går in i Rhodesiasöderifrån. Även har den sydafrikanska militärens närvaro varit utomordentligtväl känd, men man har brukat byta uniform vid gränsen. Vi vet också att och andra krafter har satsatoch satsar mycket stora penningsummor på Muzorewaregimen inför detta val. I enrad internationella massmedia som har hög trovärdighet har man nämnt uppgifterom kanske mer än som redan skulle ha gått ut i stöd tillMuzorewaregimen. Det är uppgifter som uppenbarligen inte harfunnit anledning att dementera. Jag tror att vi måste se på den valprocess som vi harframför oss med stor oro för Patriotiska frontens möjligheter fill ettlikvärdigt deltagande. Många av de människor som är invånare bor i flyktingläger i , och . Dessa människor har enrätt att komma hem och få rösta, men hur skall de kunna göra det? Det finns juinemot 100 000 flyktingar i . Del finns kanske mellan 25 000 och 50000 flyktingar i och mellan 30 000 och 40 000 i . När det gällerZambia och Mogambique är det alltså fråga om flyktingar som bor i flyktinglägersom just har bombats. Dessa människor har en rättighet att komma hem tillZimbabwe och rösta i valen. Hur skall nu detta praktiskt kunna gå till? Vi socialdemokrater menar att måste öka detbistånd till Patriotiska frontens civila verksamhet som vi har givit tidigare.Sverige måste verkligen ge Patriotiska fronten en praktisk möjlighet att deltai valet och stödja den demokratiska processen i genom ökad hjälp tillPatriotiska fronten, t, ex, så att dessa hundratusentals flyktingar kan fåtransport tillbaka till och få någonstans att bo i så att dekan stanna kvar och delta i valet. Annars sker valrörelsen och valprocesseningalunda på likvärdiga villkor. Socialdemokraterna har därför i beredningen för humanitärtbistånd krävt att den ger ett ökatanslag till Patriofiska fronten så att den kan delta i den demokratiskaprocessen. Det kravet ligger hos regeringen. Jag hoppas att regeringen mycketsnabbt fattar beslut om det socialdemokrafiska förslaget och att regeringensbeslut blir posifivt, så att Patriotiska fronten ändå kan få något ökadmöjlighet att delta i valprocessen på lika villkor. Liknande situationer kan uppkomma i ,Vi har tidigare från socialdemokratiskt håll berört denna fråga. Det var närNamibia syntes mer aktuellt, alltså innan igångsatte de senastesabotagen mot valprocessen där. Den frågan skall vi återkomma till när och omen FN-procedur i blir aktuell. Jag skall avsluta med att kommentera en annan sak, som ihögsta grad berör och där jag utgår från händelseutvecklingen desenaste dagarna. Såväl som har ensidigtbrutit FN-sanktionerna mot , Den svenska ståndpunkten är att det ärviktigt att man respekterar FN:s beslutsmekanismer. Det är säkerhetsrådet somhar satt i gång sanktionerna mot , och det måste vara säkerhetsrådetsom avslutar sanktionerna mot , De afrikanska staternas grupp i FN harför formellt protesterat mot det ensidiga brytandet avFN-sanktionerna mot , De afrikanska staterna säger i sin protest attdet måste bli en process, där dras in, när sanktionerna skallavslutas. Det är viktigt att respekten för FN;s säkerhetsråd upprätthålls. Jagutgår från att också den i lämpliga former påtalarsanktionsbrottel och vädjar om respekt för FN;s säkerhetsråds beslutsprocedur. Ökat stöd till befrielsekampen i 5 protokoll 1979/80:56-57 Ökat stöd till befrielsekampen i OSWALDSÖDERQVIST (vpk) replik: