prot · G30974 · 1979-12-31 00:00:00 — Nr 74 måste ju vara medvetna om vilkanegativa konsekvenser den här utveckling- den " l''" komma att få för svensk skogsindustri, förmånga värdefulla 30 januari1980 ' sysselsättningstillfällen och för vårt lands ekonomi. Visocialdemokrater kräver en tillståndsprövning när det gäller stora Allmänpolitisk eldningsanläggningar som skall elda med vedråvara. Vi kan inte som debatt regeringen enbart se tillskogsågarnas intressen i denna viktiga för"sörjnings- I vår skogspolitiska motion upprepar vi på nytt kravet omatt regeringen tar sitt ansvar för utvecklingen inom skogsnäringen. Vi riktaross i våra åtgärder inte mot de många skogsägare som sköter sin skog och görsin insats under ansvar för den roll skogen spelar i vårt lands försörjning.Men vi vägrar all acceptera alt planlöshet, misshushållning och privatspekulation skall drabba människor och bygder sorn genom en god hushållning medskogen skulle kunna få en trygg försörjning, Samma brist på handlingskraft har karakteriserat deborgerliga regeringarna på miljövårdens område. För att nämna några exempel:trots att det borde stå i öppen dager att vi nu måste samla våra krafter föratt bättre kunna möta de risker sorn avslöjas för oss i miljödebatten,så har vårt krav på en gift- och kemikornrnission avvisats av den borgerligariksdagsmajori-lelen. Oförmågan all fullfölja de beslut som tog påden socialdemokratiska regeringens förslag när del gäller det miljöfarligaavfallet har skapat problem som håller på att växa oss över huvudet. Som lök pålaxen kan bara konstateras alt miljöfrågorna enligt årets budget inte tycksligga regeringen särskilt varmt om hjärtat. Vi socialdemokrater återkommer med vårt krav på en gift-och kemikommission. Vi kräver med hänsyn lagen lill miljöriskerna en särskildtillslåndslagför koleldade kraftverk. Vi återkommer med en rad av de förslagtill skydd för människor och miljö sorn den borgerliga riksdagsmajoritetenflera är har avvisat. Vi föreslåren omdisponering av ekonomiska resurser föralt tillgodose de mest angelägna krav pä miljövårdens område som regeringen haravvisat, exempelvis när det gäller miljövårdsforskning, förstärkning avproduktkontrollen och statsbidrag lill utbyggnad av konrrnu-nalareningsanläggningar. En bekymmersam ekonomisk situation får inte innebära attskyddet för människor och miljö sätts på undantag. ärett län som blöder just . Detblöder genom all det tappas pä sitt friskaste blod. Ungdomen tviirgas att sökasin utkomst utanför hemlänets gränser. Företag i andra regioner lockar medannonser i pressen: Kom till oss - här finns jobb! Och flyttlassen rullar. 200 fler flyttningsbidrag beviljades äntidigare. Även pä visar samma tendens. Länet har lappat ytterligare omkring 250 personer. Medan alltså sysselsättningen i andra delar av landet sakta har börjat öka till följd av den stigande konjunkturen, har arbetskraft- efterfrågan i slätt stilla-eller i varje fall inte i nämnvärd gradökat i 166 omfattning. Den efterfrågan somfinns avser i myckel stor omfattning kvinnorna, de handikappade - över huvud tagel denylillträdande pä arbelsniiirknaden - finns inte plats... Hur har denna utveckling kunnat ske? Hur harVärniland med sina rika tillgångar på malm, skog och viitten kunnat komma idenna situation? Ja, en del av svaret kan rnan finna i den svåra situationsom råder just för dessa basnäringar - inom ma.ssa-, pappers-, järn- ochslålindirslrin. Eftersom dessa basnäringar har relativt sett större betydelseför sysselsättningen i än i något annat län, har de konjunktur- ochslrukturstörningar som inträffat under 1970-tiilet i dessa sektorer träffatVärmland med särskild kraft. Under 1970-talel kom sålunda basindustriföretagenUddeholm, Billerud och Vänerskog tillsammans att minska antalet fast anställdamed omkring 3 000 personer. De här struklurförändringarnti kommer av allt alt döma altfortsätta. Industrisysselsättningen kommer därmed att ytterligtire reduceras ilänet, ett förhållande som framför allt slår skoningslöst på orter som saknaralternativa sysselsättningsmöjligheter. Mer än var tredje industriarbetare i arbetar inomverkstadsindustrin. Flera av de mera betydande verkstadsindustrierna ärinriktade rnot basindustrin - framför allt mot skogsindustrin - och när dessasviktar drabbas även verkstadsindustrin och dess underleverantörer hårt avnedgången. De kanske allvarligaste problemen finns f. n. inomKarlstadsregionens verkstadsindustri, där bl, a, det största företaget, ,nu står inför akuta svårigheter. Men, herr talman, vi är inga pessimister i , Vivet att vi inom länet har rika naturtillgångar. Vi vet alt del finns ettgediget industriellt kunnande, att det finns elt stort intresse försmåföretagsamhet och all det finns idéer. Vad det gäller är att få resursertill all komma över den rådande omstruktureringen, resurser till all sälla igång hjulen på alla nivåer, såväl kortsiktigt som på lång sikt för framtiden. Såväl den socialdemokratiska riksdagsgruppen som helhetsom vi socialdemokratiska riksdagsmän på Värmhindsbänken har vid årets riksmöteväckt motioner med förslag till åtgärder för . I en omfattandesysselsätlningsmotion lägger vi i ett tjugofemtal punkter fram konkreta förslagsom. orn de genomförs, kommer all hjälpa genom krisen. Enbart ettlandstingsavsnilt, där vi föreslår lidigareläggning tiv planeradetinläggningar, skulle innebära ett liiseiital nya arbetstillfällen. Även de övriga riksdagsledamöterna från har lagtfram motioner i samma syfte, som dock inle utmynnar i några konkreta förslagtill åtgärder. Det är därför med tillförsikt vi avvaktar riksdagsbehandlingenav motionerna, då vi förutsätter all också de borgerliga kollegerna ställer upppå våra förslag. Eller som den moderata länstidningen i i en ledarekommenterade framför allt landslingsavsniltet i den socialdemokratiskasysselsältningsmotionen: "Del borde finnas en möjlighet för de värmländskariksdagsmännen att komma överens om ett landstingspaket. I stället förpunktvisa insatser för att hålla liv i redan förlorade arbetstillfällen, såborde Nr 74 ian inrikta sig på sådiina härprojekt," sammanfiilliir motionenmed bl. a. följande: "Sorn helhet kan 30jtliniiiri 1980 sägas, all den socialdeinokrtitiskairrotionen är tiirrbitiös, nren kostsam. lägetför Viirmltrnd iir så ptrss kritiskt, att de borgerligti riksdiigsinännen inte Allinänptditisk får trvvisa förslagen utan närmareingående diskussioner med socitildemo- debutt kraterna." Innan jttg övergår lill all inerti itieliilj rcdovisti en del av förslagen i motionen, vill jag bara nämna elt partikuta företagskriser i som inle närmare berörs i derr här motionennren diir vi tigeral på olika sätt för att sökti lösningar. Det gäller i i Karlsttids kommun som hotas av nedliiggning.såvida inte sltilen griper in. Del rör sig här onr inle mindre än ca 750iinstiillda. Dessutom är Rayon den enda industrin i Ittndel sonrtillverkar texlilfiber iiv rayon och s. k. modalfiber. en långtgåendeförädling tiv vedråviira. Produktionen är därför synnerligen angelägen avberedskapsskiil. Kraven på ökade investeringar i miljöanläggningar liksomökade energi-och råvarukostnader har medfört större påfrestningiir på bolagetiin vad som tidigare kunnat förutses, och anser sig nu intelängre kunna bära hela ägaransvaret för Svenska Rayon. Staten bör alltså gå inoch trygga sysselsättningen och försörjningsberedskapen genom ägarengagemiingoch finansiell medverkan, om inte fabriken skall läggas ner, ett krav som vifrån socialdemokratiskt håll har framfört i en särskild motion. Nedliiggning aven fabrik ined så många anställda skulle ju innebiira en kattislrof. först ochfrämst för men också för hela , för att inte tala omde människor det gäller. En annan fabrik, som visserligen inte är av denstorleksordningen men som har ell lika akut nedläggningshot hängande över sig,är bryggeri i , Som bekant har Brygginvest i en utredningföreslagit att ett tiotal småbryggerier, däribland Torsbybryggeriet, skallläggas ner. Här rör del sig om en anläggning med nära nog hundraärigii tinorsomdiirtill ligger i en bygd där det för de berörda anställda inle finns någonchans till irnnat arbete i regionen. ägs ju dessutom avPrippskoncernen, som till är elt statligt företag och som därtill går nreden inte så liten vinst. Att under dessa förutsättningar ticceplera en nedläggningkan aldrig komma pä fråga, och vi förutsätter alt regeringen vidtar de åtgärdersom påkallas för att rädda . De här bägge nedläggningsholade företagen kanfå exemplifiera situationen i just . vid sidan avNorrbotten, det mestdrabbade länet då del gäller arbetslöshet. Dettti faktumhar också gjort all hela den socialdemokratiska riksdagsgruppen hav ställt sigbakom de förslag sotn vi framför i den värmländska sysselsältningsmotionen. partiinotion framförs dessutom förslag på inrättande av elt forskningsrådför . Detta skulle möjliggöra forskning och utveckling förkonkurrenskraftig produktion och därmed också varaktig sysselsättning.Dessutom föreslås i en partimotion alt elt regionalt utvecklingsbolag inriiltasined 10 milj. kr. i grundkapital, knutet lill utvecklingsfonden i Som jag inledningsvis sade finns det gott om idérika människor i Onsdiigen den , men det saknas ofta resurser alt kunnautveckla idéerna. utvecklingsbolagskulle få möjlighet all gå in och stödja ett projekt från första- börjanlill färdig produkt. Jag kan i detta sammanhang också nämna det Allmänpolitisk socialdemokraliskti förslaget att inrätta en struktur- ochinduslriulvecklings- debatt fond, som skulle kunna få stor betydelse för demindre och medelstora företagen i i deras strävanden alt utveckla nyaprodukter. Inrättande av Rikssågverksskolan i är ett annatkonkret förslag i Värmlandsmotionen som, om det blir verklighet, kommer allbetyda mycket när det gäller forskning för att på bästa sätt tillvarata ochvidareförädla råvaran. En ökad bearbetning av skogsråvaran skulle positivtpåverka iiysselsällningen inom hela denna sektor. En försöksverksamhet med melanoltillverkning planeras ilandet, och iiven här har vi i en motion föreslagit som lämpliglokaliseringsort. Även inom gruvhanteringen bör utvecklingsmöjligheterna lastill vara. Vi pekar bl. a. på del lovande projektet all förädla ochmarknadsföra kalk vid gruvan i . Vi föreslår också en ökad prospekteringsverksamhet isamverkan rned geologiska undersökning, och vi föreslår inrättande avelt särskilt geologikontor i , Alla de här exemplifierade förslagen äråtgärder som först kan få någon effekt på sysselsättningen.Men eftersom vi är i ett akut liige i behövs åtgärder som snabbi fär igång hjulen och som kan förviintas ge mera omedelbara sysselsiillningseffekter. Det s. k. landstingspaketet, som jag nämnde i inledningenav milt anförande, innehåller förslag till åtgärder som relativt snabbi kankomma att innebära en ökad sysselsättning. En lidigareläggning av planeradeanläggningar, exempelvis inom långvården i , ger sysselsättning inombyggnadssektorn , och efter idrifltagandel skulle inte minstkvinnor erbjudas varaktig sysselsättning. Dessutom tillgodoses självfallet ettmycket stort vårdbehov. Förutsättningen för all delta skall kunna realiseras äratt byggnadsarbetena får utföras som beredskapsarbete med förhöjt statsbidragoch att staten dessutom bidrar med finansieringen av driften somanläggningen tidigareläggs. Andra konkreta förslag i motionen är bl, a. lokaliseringav statlig verksamhet till . Här kan vi t. ex. peka på att den utlovadelokaliseringen av statliga förvaltningar till ännu inte skett fulltul. Lediga lokaler finns sålunda i den stora förvtillningsbyggnad som uppförtsdär. Vi föreslår också all ett statligt industricentrum skall etableras iTorsby och likaså att lokaliseringsstöd skall kunna utgå för byggande avkommunala industrilokaler i hela . Likaledesföreslår vi att hela skall kunna få stödför särskilda skogsvårdsinsatser. F. n. utgår delta stöd endast i de norra 12 protokoll 1979/80:7.-74 Nr 74 dehirna av länet. Onsdiigen den ' i''g '' htir tinfört htir viirit elt förscik till skildrasilutitioiieir i Viinnliiird 30 itiiuiiiri 1980 J''s' ''' '"'-' ''"' ''ss problem, men också ett fiirsök altvisii på liinets stora AllmäntioUtisk ' förvissningen orn en framtid förViirmland har vi alltså, herr liilmtrn, Ittgl debatt f''"' förslag på åtgärder somjag hiir till en del htrr redovistit. Del iir också i denförvissningen sonr jag litar på titt mina borgerliga kolleger från Viirmlandställer upp när det blir dags för avgörande här i kammaren. Jag citerar än en gång moderata NWT i Viirmland: Läget förViirmltind iir sä pass kritiskt att de borgerliga riksdagsmännen iirte fårtivvisti förslagen. I detta anförande instämde och (båda s). Många talare har hiir redogjort för svårasysselsiillningssi-luationer i sina resp. hemlän. Det är ett bevis för allsvensk ekonomi och svenskt näringsliv inte är eller har varit rustade för depåfrestningar som kommit till följd av ny internationell konkurrens ochsiegrtide oljepriser. I vissa områden blir ändå bekymren större än i andra. Jagvågar uttm tvekan påstå att år ett sådant exempel. har vi visserligen totalt fått flerasysselsatta. Det kan också bero på att det i många fall år fråga omdeltidssysselsättningar. Men arbetsmarknadssituationen är betydligt svårare iViirmland än i övriga län. Vi har inte kommit över krisen. Myckel har gjorts från samhällets sida. Vi har genomViirmlandsdelegalionen fört fram många krav och förslag lill regeringen.Regeringen har också i inånga fall ställt upp för att stödja . Menlänels kris är fortfarande svår. och vi ligger mycket illa till. Vi har enutflyttning och en befolkningsminskning. Ungdomarna flyttar - de har ingajobb. Minskningen utgjorde 282 personer . Vihar en snedvriden åldersfördelning med många pensionärer i förhållande lillarbetskvoten. Vi har förlorat 7 500 arbetstillfällen i industrin.Många företitg hotas av neddragningar och nedläggning. har nämnt en hel del av dessa förelag, ochdärför kan jag fatta mig kort. Vi har exempelvis i Älvenäs som har storaproblem. i hotas av nedläggning. Vänerskog har problem tneddriften i och . har problem i , , Det skullekunna nämnas flera, men jag skall inle göra del eftersom tämligennoggrant har redogjort för dessa. Här måste vi vidta åtgärder, det är helt klart. Vi harockså i motioner från sida. som jag företräder, fört fram synpunkter. Vi kanske pekar på olika vågar och har olika förslag på hur problemen skall lösas, men jag tror ändå att alla vi riksdagsmän är helt överens om alt vi måste göra en stark insats, att någonting rnåste göras hiir, '70 Enligt en utredning skulle vi framemot 1990 behöva ha 12 000-15 000 nya Nr 74 arbetstillfällen, 1 de motioner som vi har väcktfrtin sida tillsammans med moderater och folkpartister, har vi föresltigit attriksdagen skulle den bemyndigaregeringen alt sälla in extraordinära regionalpoliliska insatser i 30januari 1980 ,Det är nödvändigt alt så kiin ske. Det är också nödviindigt all ----- dessastilsningar sätts in i de verkligt utsatta omrädenti, och det är de perifera Allmänpolitisk delarna- de norra, de västra och de östra delarna - som är värst utsatta. måste deflesta åtgärderna sättas in. Vi har också begärt alt regeringen i en kommande översyniiv stödområdesindelningen skall beakta synnerligen besvärligasysselsält-ningssituation. Vi krävde också detta när frågan behandlades,men vi fick inte gehör för detta. har också lagt fram andra förslag som skulle geoss bättre möjligheter. Jag vill bara säga att jag hoppas att regering ochriksdag ställer upp för i detta fall. Det är därför jag har tagit tillorda i denna remissdebatt. Jag vill än en gång betona betydelsen av ökadsysselsättning i glesbygdsområdena. Om vi inle får lill stånd kraftinsatser i , dåkommer denna del av landet alt driibbas av mycket kraftiga och plågsammaomställningar. Del gäller egentligen en regions överlevnad. Vi värmlänningarställer oss inte bara i kön och ropar på hjälp. Vi är beredda all ställa uppoch jobba för vårt läns framlid i alla situationer. Men om det arbetet, t, ex.i och i den regionala utvecklingsfonden, skall kunna drivas medframgång måste förutsättningarna i allmänhet förbättras. Inom parentes vill jagerinra om att såväl Värmlandsdelegationen som den regionala utvecklingsfondenär resultat av de initiativ som tagits av den förra trepartiregeringen och avdel arbete som nedltigts av . Vad vi nu måste åstadkomma i är ett konkretutvecklingsprogram för länets näringsliv. Jag tror del är nödvändigt att dettabaseras pä basnäringarna skogsbruk och järnhantering. Det är viktigt att vi kanåstadkomma en utveckling inom dessa sektorer. På skogssidan skulle enforskningsstation i betyda myckel, likaså en satsning på inhemskabränslen genom skogsavfallet. En allmän satsning på småförelagen är ocksåangelägen. Jag är inte pessimist, utan jag tror att det finnsmöjligheter att förbättra förhållandena i länet. Men vi måste hjälpa de län sombefinner sig i en sådan här situation, och vi måste göra det snart, har tidigare berört skogsnäringen, ochden intresserar mig i hög grad. Eftersom jag har litet kvar av min talartid,vill jag gärna kommentera anförande något. Jag skall inte nuta upp någon skogsdebatt, men jag vill lämna några synpunkter på den härfrågan. kritiserade regeringen och sade att denförde en låtgåpolitik och att den har skjutit problemen framför sig. Hananförde också alt del inorn skogsnäringen fanns nedläggningsholade förelag ochförelag som fick slå igen på grund av brist på råvara, och han krävde därförstörre avverkningar. Till delta vill jag säga all det också är fråga om hurmycket Nr '4 skog vi långsiktigt ktin iivverkti.Jiig skall inte hiir försviiiii de skogsiigtirc som Onsditgenden strunttir i all iiwerka skog sombehöver tas bort. och jtig skall inte heller 30 i; inuti ri 1980 försvå rti dem som intesk(")ler sin skog i övrigt. Men jag vill hti sagt iitt de flcstti skogsiigiircsköter sin skog brti. Allinäiipolitisk ' haren ny skogsvardsltig somtriidde i kraft den I jttnriaii 1980. och j;ig debatt hoppas att den skall medverka tilltitt förhållandena förbättras, men sonr j:ig ser dellöser vi inte problemen genom stora regleringspltiner eller genomsocialiseringar. Vi löser dem inle heller genom Ivängsåtgiirder, De flestaskogsägare iir lika intresserade som någon anntin av iitt få ell brti utbytetiv skogen, men vi skall vela alt priserna på skogsprodukter har vtirit låga iförhållande till allt det jobb som ligger bakom processen titt från ell frö fåfram ett timmerträd. Det krävs allmiinna stimulansåtgärder, om vi skall kunniifå frtim mer skogsråvara. Det måste alltså skapas möjligheter för en biittreskogsvård, så att vi därmed också får fram mera råvara för vårindustri, Sviinle ondgjorde sig över att inle har följt desocialdemokratiska förslagen i del hår avseendet. Vi har diskuiertil den sakentidigare, men jag vill ändå säga att det som vi inom tror mest på ärett klenyirkesslöd. Del motionerade vi om , men de andra partierna gickemot oss. Jag tror emellertid alt vi måste börja med delta. Det är diir destora insatserna skall göras för att vi skall få ettskogsbruk som ger en högre produktion. Det kan inte vara brti medöveravverkning. Det är viktigt all vi följer upp de här frågorna och altvi försöker all komma fram till lösningar på problemen. Om vi inom skogsområdetskall kunnii öka produktionen och därmed också skapa mer sysselsättning ochökade exportinkomster, då krävs det att vi sätter in åtgärder. Del är då ihögre grad fråga om stimulansåtgärder än om tvångsåtgärder. () replik; sade all del krävs verkligaåtgärder för att rädda . Jag vill dä bara svara alt det bästa sättetalt riiddti Viirmland är alt stödja det förslag som vi för fram i densocialdemokratiska sysselsältningsmotionen. Det behövs faktiskt bara all en avde borgerliga Värmlandskamralerna röstar pä den motionen för alt försltigetskall gå igenom i kammaren. Jag hoppas att själv ställer upp.även om han inte fär de andra kamraterna med på del här. De förslagen från osskominer inle bara alt innebära ökad sysselsättning utan också all vi. när detgäller landslingsavsniltet. får en lidigareläggning av värd inom långvården,inle minst i mirr egen kornmun , i och pä andra platser. Jag hoppas alltså alt ställer upp bakom dehär förslagen när den dagen kommer dä vi hår i kammaren skall besluta omn-rotionen, () replik: Jag tror jag vågar påstå all ingenting harmera effektivt 172 kunnat verifiera behovet av etthandlingsprogram för skcrgsnäringen iin den Nr 74 utveckling vi har haft inom skogsnäringen under desenaste åren. påbörjatarbetet med ett sådant handlingsprogram och vi krävde alt de Onsdiigen den borgerligaregeringarna skulle fullfölja del, men de har bara skjutit ifrån sig 30janutiri ansvaretoch sagt att näringen kan klara detta själv. Vi har emellertid kunnat konstateraatt det har näringen inle gjort: Vi behöver alltså ell handlings- Allmänpolitisk program, där samhället i samverkan med stat och löntagare tarsitt ansvar för debatt hur vi handlar i en situation när vi långsiktigtser att vi har brist på skogsråvara. Del år, som säger, viktigt att vi vet hurvi långsiktigt kan avverka skogen. Risken är att de som är lojala ochförstår att de måste förse skogsindustrin med råvara har överavverkat, medanandra grupper icke har avverkat i rimlig omfattning. Att de här förhållandenaföreligger- och del är icke beroende av att det inte har varit lönsamt attavverka - verifieras i sin tur bäst av hur såväl LRF:s ordförande somdirektören i uppmanadeskogsägarna att inse sin skyldighet att avverka skog i rimlig omfattning. Ingenregering, oberoende av politisk inställning, kan avstå från att ingripa, om viinte får en rimlig avverkning. Ingen kan resonera borl att vi har haft enorimligt låg avverkningsgrad i vissa skogsägargrupper. Och eftersom vår situationär den alt vi har ont om skogsråvara framöver och alt vi redan nu har obalans iförhållandet mellan vår indusirikapacitet och tillgången på skogsråvara, räckerdet inte med att, som säger, flertalet skogsägare sköter sig.Det är visserligen i och för sig bra och riktigt, men vi har inle råd att låtaett icke obetydligt antal missköta sig i del här avseendet. Sådant är läget. Det var därför som vi begärde attregeringen skulle se till att vi fick en möjlighet att ålägga dem som varkenBertil eller jag vill försvara alt sköta sin skog så att vi kan få denmängd råvara till vår industri sorn vi behöver för alt trygga dearbetstillfällen som vi bada två är sä angelägna att slå vakt om. () replik: säger all det bästa sättet allgöra någonting för är att rösta pä de socialdemokratiska förslagen.Jag skulle naturligtvis kunna vända pä det och säga tvärtom. Men jag tror inleatt del berikar den här debatten särskilt myckel, om vi går in på dessa frågornu. Vi får väl ta de debatterna vartefter dessa frågor kommer upp. Om det bliren blockröslning år del givet alt situationen kan bli den som hartiinkt sig. Det kan viil vem som helst räkna ul. Men vad som är väsentligt äriirt åtgärder i förbättrande syfte kommer lill stånd i . Diskussionenom hur vi skall nå dithiin får vi ta från fall till fall. Sedan några ord lill . Han siiger alt detbehövs ett handlingsprogriim. man kan ha många synpunkter på delta. Men vi har ju fåll en ny skogsvårdslag sonr vi från alla partier, vad jag kiin förstå,räkniir med sktill bli effektiv i skogsvärdtinde syfte. Genom den lagen skall rnan kunntr stilla in åtgärder i de fiill där del t. ex. är fråga om renviinskölsel. Jag tror att del är viktigt all vi i första hand försöker la itu med dem som inte ''- Nr 74 sköterskogen. Sedan får vi se hurdet faller ut. Det kan inte vara en riktig väg Onsdagenden ''" genom vissa regleringaroch andra åtgärder göra del besviirligt för dem 30 januari1980 som avverkar på elt riktigt sättoch skötersin skog. Jag menar alt med hänsyn --------------------- till situationen är det stimulansåtgärder sombehöver sällas in på ett liimpligt Det är på den vägen vi skall pröva oss fram, och vi skall välförsökti debatt hjälpas åt att få fiam sådanalämpliga åtgärder, () replik: