prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är inte devanliga människorna som kan tillgodogöra sig realisationsvinster, utan det ärde som har en privilegierad ställning i förhållande till det stora flertalet. I motsats till regeringen vill vi från vänsterpartietkommunisterna minska möjligheterna för detta relativt begränsade fåtal attundandra sig beskattning. Därför har vi inte funnit anledning att godkänna detförslag som regeringen har lagt fram. Vi har i en annan motion till delta också tagitupp frågan om realisationsvinstbeskattningen i sin helhet. I den yrkar vi påkraftiga skärpningar i realisationsvinstbeskattningen. Där lar vi också uppfrågan om uppskovsreglerna vid s. k. frivillig försäljning, som infördes av denborgerliga regeringen. Därför anser vi inte att det finns skäl att i ettsådant här sammanhang ytterligare öka möjligheterna till s. k. uppskov genom attnu fatta beslut om all uppskov med beskattning skall kunna ske vid avsättningtill s. k. pensionsförsäkringar. Dessa försäkringar säljs ju inte med argumentom att de skall trygga försörjningen på ålderns höst. ulan del huvudsakligaargument som används av försäkringsbolagen och dem som säljer försäkringarnaär att det är lönsamt att teckna pensionsförsäkringar tack vareavdragsmöjligheterna. I produktiv ålder har man normalt en hög inkomst iförhållande till pensionstillfällel, och man tjänar därför pä att tecknapensionsförsäkring, använda avdragsmöjligheterna ochsenarelägga beskattningen till pensioneringstiden, dä inkomsten sannolikt ärlägre. I konsekvens med delta finner vi ingen anledning altbiträda de övriga förslag beträffande pensionsförsäkringar som regeringen harlagt fram i propositionen. Jag vill alltså yrka bifall till vpk-motionen, vilketinnebär avslag på propositionen i dess helhet. KNUTWACHTMEISTER (m): ändrades lagstiftningen förpensionsförsäkringar. Ändringarna innebär bl, a, att belopp som utfaller påsvenska försäkringar till mottagare i ullandel skall beskattas här i , Isamband härmed slopades den tidigare möjligheten till dispens, somriksskatteverket kunde lämna. Dispensen gällde alt en försäkring kunde ansessom P-försäkring utan att nödvändigtvis vara tecknad i en försäkringsrörelse häri . föreslås att ånyo skall få möjligheter allklassa en utländsk försäkring som P-försäkring. Det innebär att premieavdragerhålls på samma sätt som för svenska försäkringar och alt utbetaladeförsäkringsbelopp skall beskattas här så länge försäkringstagaren är bosall iSverige. Motivet för att gå tillbaka till den gamla ordningen ärframför allt att man vill ge ökad trygghet åt de utländska medborgare som underlängre eller arbetar i . Det kan vara angeläget för enskaltskyldig att behålla enförsäkring i hemlandet. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet vpk-motionen 229. Vpk har gått emot en lång rad andra förslag ipropositionen, bl. a. att ett dödsbo efter dispens av skall fåteckna P-försäkring till förmån för efterlevande. Där säger vpk attdet räckermed ATP, men vi säger att dispensreglerna här garanterar att missbruk intesker. Vidare skall en arbetsgivare kunna tecknapensionsförsäkring för en avliden anställds efterlevande. Även här säger vpkatt del räcker med ATP, medan vi tycker att behandlingen skall vara likformig. Vpk går också emot vissa ändringar beträffande äldreförsäkringar. Här gäller det huvudsakligen tekniska förenklingar, som vi tyckeralt det är motiverat att genomföra. talar sedan om dubbelbeskattningen. Jag haringen anledning att la upp en debatt om den . Det kommer ju en proposition omdelta . Jag vill också erinra om att realisationsvinstbeskattningenskärptes så sent som , och troligtvis kommer del ytterligare enproposition i delta ärende . Jag skall nu övergå till samordningen av avdragsregler ochuppskovsregler beträffande realisationsvinstbeskattningen, som . Vid avyttring av fastighet kan man få uppskov medrealisationsvinstbeskattning bl, a. om en ersättningsfastighet kan anskaffasinom . Lyckas inte detta skall realisationsvinsten efterbeskattas. Nuföreslås alt man skall få göra avdrag för P-försäkringspremier vid en sådaneflerbeskaltning. efterlyser i ett särskilt yttrande denöversyn av uppskovsregler som dåvarande skatteutskott ansåg varapåkallad. Enligt vad jag inhämtat avser budgeldepartementel att nu i vårupprätta och pä remiss utsända ett PM beträffande dessa frågor. Därmed hoppasjag att det särskilda yttrande som socialdemokraterna lämnat skall varatillfredsställande besvarat. Jag yrkar bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande nr 22. Qverläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1-5 a, 7 och 8 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 229 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 22 mom.1-5 a samt 7 och 8 röstar ja. den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 229 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Tonuny begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 299 Nej - 17 Mom. 5 b och 6 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Arvsskattefrihet för trossamfund m.fl. § 18 Arvsskattefrihet för trossamfund m. fl. Föredrogs skatleulskottets belänkande1979/80:23 med anledning av propositionen 1979/80:77 om vissa ändringar i arvs-och gåvobeskatlningen av livförsäkringar, m. m., jämte motioner. Regeringen (budgetdepartementel)hade i propositionen 1979/80:77 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt - AGL. 2. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370) - KL, 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) -TL. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås vissa ändringar i arvs- ochgåvobeskatlningen av livförsäkringar. Ändringarna avser i första handbeskattningen av förmäns-lagares rätt till pension och beskattningen av förvärvpå grund av förordnande som avser utländsk försäkring. En förmånstagares rätt till pension på grund av en privatpensionsförsäkring som är yngre än kan f. n. träffas av arvs- ochgåvoskall. De utfallande beloppen inkomstbeskatfas också. Med hänsyn till denskärpning av inkomslskatlereglerna för pensionsförsäkringar som genomfördes år1975 föreslås i propositionen att den nuvarande arvs- och gåvobeskattningenskall upphöra i dessa fall. Vidare föreslås att uttryckliga bestämmelser införs omskattskyldighet för förvärv på grund av förordnande som avser utländskaförsäkringar. Den skaltelindringsom f, n, tillkommer förmånstagare till svenskförsäkring skall enligt förslaget i vissa fall kunna medges även vid förvärv pågrund av utländsk försäkring. I propositionen föreslås också all den frihet frånskyldighet att betala arvsskatt som f. n. tillkommer centralaorgan utsträcks till all omfatta samtliga trossamfund som avses i 4 §religionsfrihetslagen (1951:680). Skattefriheten skall enligt förslaget omfattaäven församlingar och sådana stiftelser och sammanslutningar som har anknytningtill samfunden och församlingarna. De nunämnda förslagen avses träda i kraft ," Arvsskattefrihet för trossamfund m.fl. I detta sammanhang hade behandlats dels den med anledningav propositionen väckta motionen 1979/80:1904 av (), vari hemslållts att beslutade 1. att arvsskaltebefrielse skulle medges alla deorganisationer som enligt 38 § AGL var befriade från gåvoskatt, 2, att - om yrkandet under 1 inte kunde bifallas - avslåpropositionen till den del den gällde arvsskaltefrihet för trossamfund. dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1978/79:1160av m. fi. (m) och 1978/79:1161 av m. fl. (m), vari hemställts altriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag alt beskattningen enligtlagen om arvsskatt och gåvoskall av förmånstagares förvärv avpensionsförsäkring som var slopades. 1. beträffandearvsskaltefrihet för trossamfund m. fl. a) all riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1904 yrkandet 1, b) att riksdagenmed avslag på motionen 1979/80:1904 yrkandet 2 skulle bifalla propositionen1979/80:77 i denna del. 2. beträffandeyngre P-försäkringar att skulle bifalla motionen 1978/79:1161 ochpropositionen i denna del, 3. beträffandeK-livränlor all skulle avslå motionen 1978/ 79:1160. 4. beträffandeförmånstagarförvärv mot vederlag att skulle avslå propositionen idenna del. 5. beträffandeövriga frågor alt skulle tillstyrka propositionen i dessa delar, 6. beträffandeförfatlningsförslagen att skulle anta vid propositionen fogadeförslag till a) lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt med den ändring att 12 a § skulleutgå. b) lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370) med den ändring att punkt 1 av anvisningarnatill 50 S skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse. c) lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). Reservation hade avgivilsbeträffande arvsskattefrihet för trossamfund m. fl. och (alla s) som ansett alt utskottet under 1 och 6 i motsvarande del borthemställa att med bifall till förstahandsvrkandet imotionen 1979/80:1904 skulle anta det vid propositionen fogade förslaget tilländrad lydelse av 3 S lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt med denändringen alt lagrummet skulle erhålla av reservanterna föreslagen Ivdelse, ERIKWÄRNBERG (s): I det föreliggande betänkandet frånskatteutskottet behandlas proposition nr 77, som innehåller ett komplex avfrågor som rör gåvo- och arvsbeskatlningen av olika slags försäkringsförmåner.Utskottet har kunnat ena sig om det mesta. När del gäller detta ämnesområde harutskottet i stort sett tillstyrkt propositionen. Propositionen innehåller dock ytterligare en fråga somutskottet inte har kunnat bli enigt om, nämligen förslag till ändring avreglerna för arvsbeskatlningen av medel som testamenterats till religiösaorganisationer, då med hänsyn tagen till övriga ideella organisationer. Det kan finnas skäl alt inledningsvis redogöra för hur denu gällande reglerna är beskaffade. Normall finns del en stor parallelliletmellan arvs-och gåvoskatterna, så alt del i stort sett skulle bli sammaskatleresullal vare sigförmögenheterna överfördes till arvlagarna som gåva föredödsfallet eller i form av arv efteråt. Ett markant undantag från denna regel utgör gåvor tillideella organisationer. Alla gåvor till ideella organisationer medan givarenär i livet är helt fria från gåvoskatt, men det utgår arvsskatt, om gåvanöverlämnas i form av ett testamente efter givarens död. Från detta finns undantag. Vissa ändamål som har bedömtssom högt kvalificerade har också undanlagils från arvsskatt. Staten har ocksåundantagits. I egenskap av statsorgan utgår ingen arvsskatt på medel somtestamenterats till centralt. Däremot utgår arvsskatt om enlokal församling - även en lokal församling tillhörande - ärmottagare. Dessa regler har givelvis väckt missnöje såväl bland defria trossamfunden som bland andra ideella organisationer som dels tycker attden värdering som ligger i lagstiftningen är en undervärdering av del ideellaarbetet, dels tycker alt det är orimligt alt skattebelastningen skall bliberoende av om gåvan lämnas före eller efter ett dödsfall. Folkpartiregeringen föreslog i proposition till förraårets vårriksdag alt gränserna skulle fiyltas litet. Religiösa organisationersom regelbundet anordnar offentliga gudstjänster skulle anses vara såvärdefulla alt de skulle få arvsskaltebefrielse. Självfallet kunde utskottetinte vara med om en sä godtycklig gränsdragning utan avstyrkte dettaregeringsförslag. Utskottet begärde att regeringen skulle återkomma med ettnytt förslag. Då skulle man pröva om inte arvsskattebéfrielsen kunde omfattaäven andra organisationer. Med den vokabulär som skatteutskottet brukar användaskulle jag vilja säga alt del var en beställning till regeringen. Riksdagenföljde också skatteutskottets förslag. Men det var då det. föreligger alltså det beställda, nyaregeringsförslagel. Men det har ingalunda del utseende som skatteutskottet ansåg alt det skulle ha. I stort sett återkommer nämligen den gamlapropositionen oförändrad. är det bara religiösa samfund och tilldem anslutna eller anknutna organisationer som kommer i fråga. Kravet påregelbundet anordnade gudstjänster har däremot slopats. Arvsskattefrihet för trossamfund m. fl. Arvsskattefrihet för trossamfund m. fl. Anledningen till all man inte har uppfyllt riksdagensönskan att la med övriga ideella organisationer i fråga om arvsskattebéfrielsenanges i propositionen vara problem med gränsdragning mot andra rättssubjekt.Därför vill man avvakta resultatet av del utredningsarbete som pågår omstiftelsernas beskattning. Samma åsikt framförs också av utskottsmajoriteten. - skulle jag vilja säga - har den obotfärdigesförhinder lyst mera igenom än i delta ärende. Man redovisar över huvud lagetinte pä något ställe att man försökt alt pröva något sätt att avgränsastiftelserna från de övriga ideella organisationerna, om nu detta anses varaden största stötestenen. Tvärtom tar man ju med de religiösa stiftelserna, istort sett, i arvskaltebe-frielsen. Del finns redan regelsystem som kan användas. Sedan längehar vi gåvoskattebefrielse på jämbördig bas för både religiösa och profanaideella organisationer. Arvsbeskatlningen skulle förmodligen ha kunnat följasamma mall. Större omfattning har inte de här arven. har vi kunnat lösa den betydligtstörre frågan om samfundens och de ideella organisationernasinkomstbeskattning, förmögenhetsbeskattning, realisationsvinstbeskattning ochgarantiskallen på fastigheter - och därvid lyckats att genomföra en klargränsdragning mot kommersiella stiftelser under ideell täckmantel. Den stora frågan - dvs. de skatter jag har räknat upp -kunde lösas ulan alt stifielseulredningen behövde avvaktas, och såvitt jagförslår fungerar beskattningsreglerna rätt väl. Det förefaller utomordentligtlångsökt alt, som utskottsmajoriteten vill, invänta erfarenheterna från ändradetotala beskattningsregler även för ideella föreningar för att genomföra denbegränsade ändring i arvsskaltereglerna som utskottet efterlyste . I ett fall får dock, för ulskottsmajoriteten, allafarhågor vika. Kravet att religiösa organisationer och sådana sammanslutningarsom har anknytning till dem når del gäller arvsskattebefrielse skall jämställasmed statsorganet centralorgan måste tillgodoses, kosta vad detkosta vill ur rättvisesynpunkt i den andra ändan. Själv kan jag till nöds begripa alt svenska kyrkanscentrala organ är arvsskatlebefriade så länge staten är det. Har vi enstatskyrka sä har vi. Men jag har heller inget emot alt man gör rent hus medarvsskatten för alla ideella organisationer. Vad jag däremot aldrig kanacceptera är all man för alt ta bort den eventuella lilla orättvisan mellansvenska kyrkans centralorgan och de fria samfunden måste tillskapa den mycket slötandeorättvisa som föreslås i propositionen och som tillstyrks avulskottsmajoriteten. Om utskotlsmajoriletens förslag genomförs skall alltså enteslamentslott som går till en allmän samlingslokal driven av en religiös ellernärstående organisation-och de börjar bli rätt många , de kan jag försäkra,eftersom jag har erfarenhet från den nämnd som beviljar medel till sådanalokaler-bli befriad från arvsskatt, medan det skall utgå arvsskatt om sammalokal drivs av en bygdegårdsförening, av en nykterhetsförening eller en . Om en stiftelse med anknytning till en religiös organisation får ett arvför att driva ungdomsfostrande verksamhet, nyklerhetsvård eller humanitärverksamhet så går det bra utan skatt. Men det gör del inte för en annan ideellorganisation om den också bedriver annan verksamhet. Vill någon efter sin dödskänka pengar till en idrottsförening så vill staten också ha sin tribut, menom samma person testamenterar det till idrotlsverksam-heten i en religiösorganisation så blir det skattefritt. Någon kan fråga sig: Vilken omfattning har leslamentariskaförordnanden till ideella organisafioner? Spelar egentligen arvsskattnågon som helst roll? Det har varit svårt att få lag i någon officiellstatistik på det här området - jag har inte någon sådan. Den stora biten i det här sammanhanget tror jag alt dereligiösa organisationerna står för, men från milt arbete bland andra ideellaorganisationer, främst då med samlingslokaler, vet jag att det inte är såsällan som någon gammal kämpe vill komma ihåg den organisation som han arbetatför. Låt mig säga alt den verkligt betydelsefulla ändringen avbeskattningsreglerna genomfördes , och den gällde naturligtvisinkomstbeskattningen. Del verkligt allvarliga med det beslut som föreslås avutskoltsmajoritelen ligger i del ändrade synsättet på värdet av ideellaorganisationers arbete, även om man alltså heller inte kan bortse från deekonomiska konsekvenserna i många enskilda fall. har man alltid i utskottet varit mån om allbetrakta ideellt arbete som lika värdefullt, oberoende av om del ulförts avreligiösa eller profana organisationer. Detta har tagit sig uttryck inte bara iord utan också i de konkreta skatteregler som utformats. är utskottsmajoriteten alltså beredd att betraktareligiösa organisationer som mera värda än andra, eftersom man vill drivaigenom ändringar för dem , oberoende av utredningsresultat ochutvärderingar, som man kräver i andra fall. Vi reservanter vill ha kvar den syn som präglatulskoltsarbetet , som innebär all man betraktar ideellt arbetesom lika värdefullt oberoende av medlemmarnas inställning ilivsåskådningsfrågor, och vi vill ha neutrala skatteregler. Det författningsförslag som återfinns i reservationeninnehåller samma gränsdragningar som gäller i fråga om ideella föreningarsinkomstbeskattning. herr talman, alt få yrka bifall till den avgivnareservationen. Arvsskattefrihet för trossamfund m.fl. KNUTWACHTMEISTER (m): I proposition 1979/80:77 föreslås attreligiösa sammanslutningar i likhet med riksorgan befrias frånarvsskatt. Befrielse från gåvoskall hade man redan tidigare. Villkoret skullevara all sammanslutningarna i sin verksamhet har att anordna gudstjänster. Frågan om befrielse från arvsskatt för de friatrossamfunden var uppe till behandling här i kammaren ,som redan har redogjort för. Men då avslogs folkpartiregeringensproposition i Arvsskattefrihet för trossamfund m. fl. denna del.Förslaget i den propositionen byggde på ett av de flesta remissinstansertillstyrkt särskilt utredningsförslag. Propositionen ledde, som jag nämnde, inte till någotlagförslag. Skälet var inte att förslaget var illa underbyggt ulan fastmer alldet dåvarande skatleutskotlel såg del som angeläget att man prövade enutvidgning av arvsskattebéfrielsen även till andra rättssubjekt - sådana sominte hade religiös karaktär. Utskottet förutsatte att ett reviderat förslagsnarast skulle föreläggas . Det är detta nya förslag som vi skall ta ställningtill. I förslaget framhåller budgetministern dels att man kan slopa kravet påatt gudstjänsterna skall vara regelbundna och offentliga för att motiveraarvsskaltebefrielse, dels att en utvidgning av arvsskattefriheten även tillandra än religiösa organisationer bör anslå tills resultatet avstiftelseulredningens arbete föreligger. Därmed har man ingalunda, som herrWärnberg säger, klassat ned icke-religiösl arbete. Propositionen är trots alltett steg på rätt väg. Men del är ju inte praxis att man föregriper en sittandeutredning. I den socialdemokratiska reservationen hävdas att sammaregler bör gälla även för ideella organisationer trots att de inte är avreligiös natur. Ja, självfallet är detta önskvärt. Men skatteutskottetsmajoritet anser i likhet med budgelministern att man bör avvakta den sittandestiftelseulredningens arbete. Med det sagda yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan i dess betänkande nr 23. ERIKWÄRNBERG (s): tryckte på alt del vardåvarande skatleutskotlel som gjorde denna beställning. Jag antar inte all handärmed ville poängtera att det nuvarande skatteutskottet skulle vara annorlundaän del dåvarande. Sedan ber jag alt fä påpeka alt det var sombeställde förslaget. antog nämligen skatleulskottets hemställan. med sin nuvarande sammansättning kan springa ifrån vad man tyckte finner jag mycket märkligt. sade att han inte vill klassa ned andraideella organisationer, men del är just jämnt vad han gör. Han säger ju alt förandra ideella organisationer måste man invänta den utredning som arbetar,invänta utvärderingar. Men för de religiösa organisationerna behöver man inteinvänta någonting. De slår i särklass, och de skall ha det här, men andra fårvänta. Man har i utskoltsbetänkandet staplat upp en mängd välvilliga ord omandra ideella organisationer, men när man kommer fram till resultatet säger manalt dessa kan vänta, medan man däremot tycker att de religiösa organisationernaicke kan vänta. Det är just den här nedklassningen som jag vänder mig mot. HerrWachtmeister säger att det ar praxis alt inte föregripa sillande utredningar,men del är ju precis vad man nu har gjort. Man har föregripit den sittandeutredningens resultat och låter ideella organisationer vänta, medan manomedelbart lar med de religiösa organisationerna. Det är alltså en klar värderingsändring. Jag tycker del ärallvarligt att skatteutskott, på förslag av regeringen, i dagvärdesätter ideellt arbete olika, beroende på vilken livsåskådning man har, ochdelta dessutom i ett land med fullständig religionsfrihet. Del är det här somär det allvarliga; det är inte själva summan som är det allvarliga. Det är ingalunda någon nerklassning av deicke-religiösa organisationernas verksamhet, men det uppstår ofrånkomligenvissa gränsdragningsproblem som gör all ulskottsmajoriteten i likhet medbudgetministern i det här fallet vill avvakta stiftelseulredningensbetänkande. All man på socialdemokratiskt håll också hyser en visstveksamhet kan jag utläsa ur reservanternas förslag till lagtext, varur jagciterar följande: "Befriadefrån skattskyldighet enligt denna lag är: trossamfund som avses i 4 § andra stycketreligionsfrihetslagen (1951:680), församling och kyrka; annan förening som i sin verksamhet uteslutande eller sågott som uteslutande tillgodoser ändamål som anges i 38 § denna lag och somockså uppfyller de villkor som anges i punkt 9 av anvisningarna till 53 §kommunalskatlelagen (1928:370)." Där står alltså att med den "verksamhet somuteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser ändamål . . Detgör att jag har anledning tro att man även på socialdemokratiskt håll är litettveksam till hur gränserna skall dras. Därmed anser jag att det finns fullt fogför utskotlsmajoriletens ställningstagande i den här frågan. Det författningsförslag som läste upp överensstämmer e.vakt med den författning som vi har när detgäller inkomstbeskattningen. Vi har alltså här lyckats åstadkomma avgränsningarmot kommersiella stiftelser under ideell täckmantel. Vi har alla accepteratdetta när det gäller inkomstbeskattningen, förmögenhetsskatterna, realisationsvinstbeskattningenoch fastighetsbeskattningen, och därför anser vi att vi kan ha exakt sammagränsdragning också när det gäller arvsskatten. Jag förstår inte vad del är förfel på den lagtexten, och jag tror inte heller att menar attden lagtexten inte går att tillämpa - för då skulle han väl habegärt att den skulle ändras när del gäller skatteregler som är myckelviktigare än de här. Om det minsta lilla försök att lösa problemet hade gjortsfrån regeringens sida eller från utskoltsmajoritetens sida, hade man alltsåkunnat hitta den lagtext som finns när det gällerinkomstbeskattningen. Är det något fel på den lagtexten, så tala om del, herrWachtmeister! Del är ganska konstigt att del måste vara reservanterna somhittar en lagtext när inte regeringens kansli lyckats hitta den. Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoll 1979/80:96-97 A rvsskattefrihet för trossamfund m.fl. Avsättning av medel till reparation av hyresfastighet Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl.