prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:35 1 Anmälan om kompletteringsval till utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i försvarsutskottel under i Gävleledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald lill suppleant iförsvarsulskoilet () §2 Upplästes följande inkomna skrivelser: Jagavsäger mig härmed min suppleantplals i konslilulionsutskottet. Jagavsäger mig härmed min suppleantplals i finansutskottet. Jagavsäger mig härmed min suppleantplats i socialförsäkringsutskottet. Jagavsäger mig härmed min suppleantplals i kulturutskottet. Dessaavsägelser godkändes av kammaren. §3 Justerades protokollet förden 14 innevarande månad. §4 Om förskrivningen av läkemedel Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1979/80:112, lillsocialministern, och anförde: har frågat socialministern vilka åtgärder hon avser altvidta för alt förhindra fortsatt vårdslös förskrivning av narkotikaklassadeoch andra läkemedel. Arbetetinom regeringen är sä fördelat att del är jag som skall svara på frågan. Enligt4 § 3 p. receptkungörelsen (MF 1965:100), vilken utfärdat medstöd av läkemedelsförordningen (1962:701), skall narkotiskt läkemedel och annalläkemedel som innebär risk för beroende förordnas med största försiktighet.Vidare föreskrivs att narkotika inte får skrivas ut till person som inte ärkänd förden ordinerande läkaren, om inte vederbörandes identitet styrks på ettbetryggande sätt. för läkemedelsinformation har också vid fiera tillfällen informeratsamtliga läkare i landet om förskrivning av beroende-framkallande läkemedel. Läkarehar elt särskilt disciplinansvar vid försummelse, oförslånd eller oskickligheti yrkesutövningen. , som handlägger sådanaärenden, kan tilldela vederbörande erinran eller varning. Nämnden kan ocksååterkalla läkarens legitimation eller begränsa hans rätl atl utfärda recept. Inomsocialstyrelsen arbetar en särskild arbetsgrupp med att utarbeta metoderförattidentifiera riskgrupper-både bland patienleroch bland läkare - och hitta falldär överförskrivning förekommer samt informera läkare om riskerna vidöverförskrivning av läkemedel. Enligt vad jag har inhämtat väntas gruppen läggafram en rapport i ämnet . Jagvill här också nämna atl det pågår arbete inom jusliliedeparlemenlel med atlkomma till rätta med falska lelefonrecept. Ilikhet med anser jag det allvariigt att narkotika och andraläkemedel förskrivs vårdslöst av vissa läkare. En fortsatt informations- ochtillsynsverksamhet behövs därför. Avvad Jag har anfört framgår att både och regeringen haruppmärksammat de problem som har tagit upp i sin fråga. Jag kanförsäkra att jag kommer att vidta de åtgärder som ankommer pämig för alt förhindra felaktig förskrivning av narkotika och andra läkemedel. Jag ber att fä tacka statsrådet för svarel. Jaganser svaret vara positivt, och statsrådets personliga deklaration kommersäkert atl kännas förpliktande. Rapporten från arbetsgruppliksom pågående arbete med de falska telefon receptenborde rimligen också medverka lill atl strama ål tyglarna och därmedbegränsa det missbruk som synes råda. Jag vill återge elt citatfrån en TT-intervJu: "Vihar starka skäl alt misstänka att ett stort antal privatpraktiserande läkare iSiockholm missbrukar sin ställning. Det gäller främst omdömeslös utskrivning avnarkotika, s. k. svarta sjukskrivningar och missbruk av gällandeläkarvårdslaxor." Densom säger detta är en hög tjänsteman vid som handlägger dessafrågor. Han säger också att detta är en välkänd metod men att man har svårt altkontrollera och bevisa detta i efterhand. Statsrådetsäger i sitt svar att medicinalväsendels ansvarsnämnd har lagit upp frågan, ochdel är riktigt alt man har begränsat och förhindrat förskrivningsrällenavnarkotikapreparat. Det gäller ett tiotal preparat och del väntas bliflera. Mendet som är allvariigt i sammanhanget är faktiskt utbredningen. En studie somhar gjorts vid sjukhusels alkoholklinik av ett 50-talläkemedelsmissbrukare visar atl de har försetts med jusl dessa medel av drygt60 privatpraktiserande läkare i . Del har gått sä långt all man t. ex.vid narkoman värdsenhelen pä i ett brev till socialstyrelsenhar uttryckt sin oro, ja, t. o. m. ilska över atl arbetet ofta saboteras avdessa läkare. Detär därför mycket angeläget att statsrådet följer upp dessa frågor och att denansvariga nämnden och myndigheterna fär de personalresurser som behövs, för härslår faktiskt människors liv på spel. Jag delar uppfattning att det är en mycket allvariigsituation som råder pä sina håll i landet. Närdetgälleratt spåra läkare som kan misstänkas föratt felaktigt förskrivaberoendeframkallande läkemedel finns del flera möjligheter. Tillsynen överapoteksverksamheten utövas centralt av socialslyrelsens läkemedelsavdelning.Vid inspektion av apotek kontrollerar läkemedelsinspektörerna ävenförskrivningen av läkemedel. I vissa fall gör läkemedelsavdelningen särskildareceptkontroller. Länsläkare och i vissa fall förste stadsläkare skall en gångom året inspektera apoteken inom sina verksamhetsområden. Vid inspektionenskall särskilt granskas om någon missbrukat sin rätt alt skriva ut läkemedel.Vidare skall försäljningen av bl. a. narkotiska preparat gås igenom.Länsläkaren skall upprätta protokoll över inspektionen, och protokollet skallsändas in till . Klinikchefer och andra läkare brukar ocksåunderrätta länsläkaren och om misstänkta fall av felaktigförskrivning. Vid behov av åtgärder i förskrivningsfrägor har apotekensjälvfallet också möjlighet att vända sig direkt lill . Detfinns alltså goda möjligheter atl kontrollera sådana här saker, men tyvärrfungerar uppenbarligen inte kontrollen hell tillfredsställande. Jagnämnde i frågesvaret alt det inom pågåren intensifieradundersökning av förskrivningar av beroendeframkallande medel för att få underlagför en bedömning av dels frågan om i vilken utslräckning missbruk avförskrivningsrälten förekommer, dels behovet av ytteriigare åtgärder inom detakluella området. Vi fär avvakta resultatet av denna undersökning innan vividtar ytteriigare åtgärder. Jag delarstatsrådets bedömning all eftersom dessa rapporter ligger så nära i tiden finnsdet anledning att avvakta dem, men när de kommer måste man försöka vidlaåtgärder. Kontrollenav recept innebär ju elt tungt arbete. Det sker manuellt, och det är myckettidsödande. Om någon oegenllighet av 1. ex. en läkare misstänks sä görs det enkontroll av recepten på apoteken, och recepten skall sparas där . Varjeär brukar en handfull läkare få varningar. Men det finns begränsade möjligheteratt kontrollera detta, därför att man kan gå runt till olika läkare och fårecept och sedan gä till olika apotek och fä ul läkemedel. Kontrollåtgärdernaär inte så effektiva som stalsrädet här har försökt framhålla.Narkomanvårdskommittén föreslog elt databaserat registreringssystem. Huruvidaett sådant är en tänkbar lösning låter Jag statsrådet pröva underärendets handläggning. Mensedan Jag lämnat in min fråga har ytteriigare en allvarlig tendens tillkommit.Del gäller Krums undersökningar av vad som sker när det gällerreceptskrivningar av narkotiska preparat lill de intagna. Jag hoppas attregeringen är beredd att vidla åtgärder. Självklart skulle ett databaserat kontrollsystem av läkemedelsförskrivningge ett säkrare resultat. Men i det här sammanhanget vill Jag tillägga att vi pädetta område liksom pä andra måste utforma regelsystemet med beaktande avmänniskors berättigade krav på integritet. Vi måste komma ihåg atl del finnsmånga människor i vårt samhälle som har ett legitimt behov av läkemedel av detslag som vi här diskuterar. Vi fär inte försvåra för dem atl få denmedikamenlbehandling som de verkligen behöver på grund av sjukdom eller andrabesvär. Därför ärjag för ögonblicket inte beredd atl ta ställning lill eltdatasystem för kontroll av läkemedel, men det kan bli framtidens modell. Överiäggningenvar härmed avslutad. §5 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:52om tillverkningen av utrustning.for basindustrierna har framställt interpellationen 1979/80:52 omtillverkningen av utrustning för basindustrierna. mottasvaret inom avsedd tidsperiod, varför jag ämnar besvara interpellationen den10 december. §6 Om skogsindustrins råvaruproblem Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1979/80:85, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att dels vidta effektivaåtgärder för att komma lill rätta med den allmänt sett otillfredsställandeavverkningssituationen, dels utan dröjsmål säkerställa att virkes-avtalensregler följs. syftar här pä virkesleveranser lill NCB. Denstarka konjunkturkänslighet som karaktäriserar skogsindustrin innebär bl. a.att behovet av skogsråvara varierar kraftigt från tid till annan. Stora kravställs härigenom på såväl skogsbruk som skogsindustri för atl virkes-utbud ochvirkesbehov skall komma att överensstämma. Under den konjunkturuppgång somkännetecknat skogsindustrin har utbudet av virke inteökal i den takt och omfattning som vore önskvärt. Jag är medvelen om atlvirkesförsörjningslägel alltjämt är besvärande för fiera skogsföretag. Riksdagenbeslöt om ett särskilt gallringsbidrag för alt stimuleralill ett ökat virkesulbud. Även den i huvudsak tekniska omläggning avskogsbeskattningen som genomförs kan förväntas medföraen viss stimulans av virkesuibudel. Inom Jordbruksde-partemenlet övervägs f n.bl. a. en föriängning av gallringsstödet. Hela frågan om skogsindustrinsvirkesförsörjning behandlas f n. i särskild Ulredning, vilken har atl arbetaskyndsamt. Vadgäller virkesförsörjningslägel för NCB vill jag framhålla att den silualion somnu har uppställ inte kan hänföras till att ingångna virkesför-sörjningsavlalmellan NCB och skogsägarföreningarna i norra inte skulle följas. Någraavsteg frän ingångna avtal har inte skett, såvitt Jag har kunnat erfara. NCBbehöver emellertid vissa lilläggskvanliteler virkesråvara för att fullt kunnautnyttja den samlade industrikapacileten vid företagel. Enligt vad Jag erfaritföreligger vissa svårigheter att erhålla sådana kvantiteter. THAGEPETERSON (s): Jag tackar industriministern för svarel, men Jag tycker alt han tar förlätt på skogsindustrins råvaruproblem. Skogsindustrin ärju inte vilkennäringsgren som helst. Den svarar för en fiärdedel av vår export. 300 000anställda är direkt berörda. Hundratals orter i vårt land stär eller faller meddenna näringsgren. Virkesbristenär elt stort bekymmer för hela den svenska skogsindustrin. Del finns fog föratl säga all det är en ödesfråga, som vi måste la allvarligt på. Vihar från socialdemokratiskt håll under en långtid krävt planerade åtgärder föratt komma till rätta med den otillfredsställande awerkningssilualio-nen. Nuhar vi en situation där råvarubristen och skogsägarnas brist på samhällsansvaräventyrar sysselsättningen för tusentals människor och för hela orter.Exportintäkter går förlorade. Fabriker tvingas slå igen, och människor kastasut i arbetslöshet. Detta är, enligt min mening, den yttersta konsekvensen avatt tre borgerliga regeringar har vägrat att se sanningen i vitögat och läggafram de förslag som behövs för alt komma till rätta med situationen. Vimåste fä en strukturplan för hela skogsindustrin. Vi kan inte acceptera enoplanerad utslagning av fabriker pä förelagens villkor. Vi krävde också försnart ett är sedan en plan för försörjningen av råvara till skogsindustrin.Utvecklingen har visat hur rätt vi hade när vi krävde dessa åtgärder. På grundav att mänga företag inte haren längre framförhällning än en månad, närdet gäller råvaran, hjälps de alla ål att pressa upp virkespriserna då dekonkurrerar med varandra. Och skogsägarna avverkar inte tillräckligt utanligger och väntar på ännu högre priser. läggs fabriker ned ochmänniskor blir arbetslösa. Detta är, vill Jag säga, elt ansvarslöst spel kringråvarupriserna, och det är lika ansvarslöst av landels regering alt inteingripa. GenomNCB:s planer om omfattande driftslopp och Södra Skogsägarnas AB:s beslut altlägga ned fem fabriker på grund av bristen på råvara har den situation uppställsom vi varnade för. Belräffandefrågan om virkesavialen mellan företagen och skogsägarför-eningarna skulle jagvilja säga alt jag tycker att industriministerns svar är en aning djärvt. Härrör del sig om ett ställningstagande för skogsägarna. Det är anmärkningsvärtatt han vill hävda atl deras agerande är i överensstämmelse med avtalet.Föreningarna harju förbundit sig atl ta fram den kvantitet råvara som behövsför alt tillgodose cellulosaindustriernas behov av virkesrävara. Min fråga blirdå: Hur kan industriministern påstå alt fabrikernas behov av råvaratillgodoses, när han vet all fabrikerna kommer aU fä stoppa driftenJusl pä grund av brist på råvara? Statsrådet medger ju också i sitt svar attdet föreligger vissa svårigheter att få fram den önskvärda råvaran. Herrlalman!Delar inget tvivel om att det här är ett stort problem, och Jag kan instämma iThage slutsats. Jagvill tillägga lill milt svar alt, såvitt vi kan bedöma, har de träffadevirkesavtalen infriats. Härvidlag finns del ingen anledning lill anmärkning. Menden här frågan har ju en vidare aspekt. Den är också ganska komplicerad. Detrör sig bl. a. om enskilda individers privatekonomiska överväganden. Det finns,enligt min mening, inte anledning att försöka förenkla problemet, som ThagePeterson gjorde, genom att utpeka någon bestämd kategori eller någon bestämdansvarig. I har det gjorts elt parundersökningar som kan sägas illustrera vad det egentligen handlar om. a.har försökt atl analysera leveransutvecklingen inomsmäskogsbruket. Man kan bl. a. notera all virkessäsongen 1975-1976 avverkade av aktiva Jord-och skogsbrukare, medan av skogsägare med fastanställning utanför näringen avverkade. 1978-1979 bibehölls istort sett aktiviteten bland de aktiva jord- och skogsbrukarna, av vilka 46 %då avverkade. Skogsägare med förvärvsinkomst utanför näringen hade emellertiddelta år minskat sin avverkningsbenägenhel, sä att dä genomfördevirkesleveranser. Del finns också andra undersökningar i regionen med ganskaintressanta resultat. Manskall naturiigtvis inte dra några generella slutsatser av delta, men jag troratl del finns underlag för omdömet att man här inte kan peka ul någon bestämdkategori, utan atl del gäller alt alla inblandade parter känner silt ansvar:atl ägande av skog också är förenat med atl sköta skogen och se till alt ettnormall virkesuttag sker. THAGEPETERSON (s): Vi är inte ute efter de skogsägare som sköter sig. Del har vi sagl ifiera debatter här i . Ordförandeni den aktuella skogsägarföreningen bekräftar i en TV-intervju av den 20 oktoberatl man levererar virke ål annat håll än NCB. Sä småningom, menar han, skallavtalet följas. Men industriministern tycker uppenbarligen att allt är helt isin ordning. Och det var delta Jag avsåg när jag sade att svar är en aning djärvt. Jagskulle vilja skicka med till industridepartementet våra sex kravför alt komma till rätta med situationen inom skogsindustrin . Vivill ha effektiva styrinstrument för att uppnå en planerad råvaruför sörjning. Vi vill ha enbedömning av skogsindustrins råvaruförsörjning och vill atl regeringenlägger fram förslag lill åtgärder föratt trygga råvaruförsörjningen förskogsindustrin. Vi vill ha långsiktigavirkesavtal och en jämn avverkning. Konjunkturer och enskilda ekonomiskaintressen skall inte få tillåtas styra skogens och skogsindustrinsarbetsmarknad. Vi vill alt regeringen skallutarbeta förslag till åtgärder som skall finnas som reserv atl sältas in förall fä fram den nödvändiga avverkningsvolymen. Vi vill ha ökade ålgärder förskogsvärd, som är nödvändiga för all långsiktigt åstadkomma den önskvärdatillväxten i skogen. Vi vill ha en strukturplan förhela skogsindustrin. Den planen skall upprättas gemensamt av samhället,skogsföretagen och de anställda. Innan en sådan plan är fastställd här iriksdagen accepterar vi inte några nedläggningar av fabriker inomskogsindustrin. Hur man genom en strukturplan för industrin skall kunna klararåvaruförsörjningen kan ifrågasättas. Jag tror att haren övertropä vad statliga regleringar kan göra. Låt oss i slället analysera problemet. Jagåberopade en undersökning av i . Den visaratl de aktiva, pä fastigheterna boende Jord- och skogsbrukarna håller sinaleveranskvanliteter, medan däremot det växande antalet skogsägare som privatharen annan förvärvsinkomst inte gör del. De har sannolikt av privatekonomiskahänsyn dragit ned aktiviteten i sina skogsbruk. Det är personer som när detgäller fackanslulning - det är värt atl notera - sannolikt tillhör något avLO-förbunden eller TCO. De är alltså löntagare i största allmänhet. Och manskulle t. o. m. kunna säga: Detta är i och för sig elt löntagarproblem. Slutsatsenav delta är självfallet alt vi nu i samverkan framför allt medfackföreningsrörelsen och skogsindustrin behöver skapa gehör för kravet på attalla människor som äger skog, oavsett varde har sin inkomst, också brukar denpå ett aktivt sätt som innebär kontinuerliga virkesleveranser. Får Jag frågaindustriministern: åtgärder vill industriministern föreslå , människorna i skogsindustrin och folk, för att komma tillrätta med råvaruproblemen inom denna viktiga industrigren? 1stället föratt komma med sådana förslag säger industriminisiern nu - som alltidnär och debatterar: har en övertro pä planer ochregleringar. Men vad jag har anmärkt på är atl den dragkamp om virket som i dagpågår mellan olika skogsförelag bara innebär alt priserna pressas upp, atl vifår en osund marknad inom skogsindustrin och alt de fria marknadskrafterna slårut fabriker. Tycker detta är bättre än att ha en planeradskogsindustri? Skogspolitikenmåste anpassas lill våra behov. Jag hävdar atl de borgeriiga regeringarnasskogspolitik innebärandet kommeratt saknas 15-20 miljoner kubikmeterskogsråvara. Regeringens energipolilik innebär alt indu-strived eldasupp. Avverkningen för eldningsändamål har blivit så omfattande alt vi redan nuräknar med atl det i vårt land eldas upp råvara för en normal massafabrik. Hurlänge anser regeringen att detta skall fortsätta innan regeringen avser attsäga stopp? Detta var rätl intressant. Plötsligt gör en enormreträtt och gör hela den här frågan till en virkesfördelningsfråga inomindustrin. Hans tidigare kommentar var att det var försumliga skogsägare m. fl.som orsakade problemen. Det gäller tydligen inte längre. Beträffandeindustrin vill jag säga alt med den har vi redan inlett konlinueriigaöveriäggningar för all försöka skapa underiag fören ändamåls- enligstruktur, vilket i sin tur också innebär att man skapar en industriell strukturinom den ram som råvarutillgången medger. Där har vi alltså ett arbete i gångsom kommer att ge sina resultat. Mennär del gäller leveransförmågan hos småskogsbruket kan vi inte släppa den baramed hänvisning till situationen i industrin. Den måste vi la itu med. Alla somäger skog måste leverera kontinuerligt. Det är den målsättning vi har. Där villvi inte gå in med tvångsåtgärder, men Jag är beredd att kalla tillöveriäggningar med t. ex. LO och TCO, som i sina led har en väsentlig del avdessa skogsägare som inte levererar kontinuerligt, för att tillsammans medfackförbunden överlägga om vad som är möjligt atl göra. THAGEPETERSON (s): Jag är säker på all såväl lalmannen som kammarens ledamöteruppmärksammade attjag sade alt skogspolitiken måste anpassas lill våra behov,och attjag kritiserade de borgerliga regeringarnas skogspolitik, som innebärall det kommer atl saknas en betydande kvantitet skogsråvara. Vi måste få allaskogsägare att också ta silt samhällsansvar. Jagvill också efter della meningsulbyle konstatera atl de borgeriiga regeringarnasenvisa passivitet när del gäller alt la itu med skogsindustrins råvaruproblemkvarstår. Jag vill hävda alt om inget görs, kommer situationen att förvärras.Fler fabriker inom hela skogsindustrin, sågverk, massafabriker ochboardfabriker, kommer att läggas ned, och ytteriigare människor blirarbetslösa. Istort sett beror det hela pä att regeringen vägrat och tydligen fortfarandevägrar alt ta elt samlat grepp över skogsindustrins råvaruförsörjning ochframtid. Del behövs krafttag för all la fram den råvara som krävs för all säkrasysselsällningen i skogsbruket, i sågverk och i massafabriker. Jagvill all regeringen med all kraft manar fram ell sådant ansvar hos deskogsägare som sitter på skogsråvaran och vägrar att avverka. Och jag villgärna, herr talman -om industriministern skulle lycka del vore elt finare sättän att framställa önskemål och krav - vädja lill industriministern atl börjaagera för atl förhindra en ytterligare utslagning i skogsindustrin. Jag ber att få erinra ledamöterna om den regel somgäller när fråga besvaras, nämligen alt det första anförandet får räcka , det andra högst tvä minuter och varje följande anförande högsl enminut. Jag drar av senaste inlägg den slutsatsen att han ärberedd att medverka till all skogsägare som har fast anställning utanförnäringen, dvs. har sin huvudsakliga inkomst från annan källa än skogsindustrin,skulle medelst tvångsåtgärder provoceras alt avverka. Jagtror inte på den metoden. Jag tror alt vi bör försöka alt i samförstånd -därtror jag fackföreningsrörelsen har en avgörande betydelse, efter.som Omverksamheten vid mindre och medelstora varv majoriteten av dessaskogsägare är anslutna lill fackföreningsrörelsen - med information ochupplysning göra alla människor som äger skog medvetna om det ansvar de har. Detär den enda väg som vi kan lösa dessa problem på. Man löser dem inte med fagerttal om slruklurplaner. THAGEPETERSON (s): Såväl socialdemokratiska partiet som löntagarorganisationerna kommer,det ärjag helt övertygad om, alt ställa upp för en diskussion om åtgärder föratt få fram råvaran och hålla sysselsättningen uppe och för att kunna räddaorter och regioner i värt land. Det är elt gemensamt samhällsintresse, och delansvarei kommer socialdemokratin även i fortsättningen all visa. Vikommer heller inte, herr talman, all hindra industriminisiern alt sätta i gångmed upplysningskampanjer och olika informationsobjekt för alt förmå skogsägarnaalt öka avverkningen. Huvudsaken är att det kommer fram skogsråvara, sä attfabrikshjulen kan fortsätta atl snurra sä att människor får forlsall arbete. Överläggningenvar härmed avslutad. §7 Om verksamheten vid mindre ocli medelstora varv Industriministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:124, ochanförde: har frågat mig om regeringen instämmer i utredningenskortsiktiga bedömning eller om regeringen har för avsikt att säkerställaFinnbodas och de andra hotade varvens framtid. Ifrågan nämns särskilt kommissionens för de mindre och medelstora varven förslagatl skall läggas ner samt avvecklingen av nybyggnadsverksamheten vidLödöse och . Kommissionenöveriämnade sitt betänkande till regeringen , dvs. för caen vecka sedan. Kommissionens förslag bereds f n. inom industridepartementetmed sikte på atl de skall behandlas i den varvsproposition regeringen har föravsikt alt förelägga . Jagkan därför inte nu ultala mig om kommssionens förslag. (vpk): När det gäller och de andra varven i landet har turerna varitmånga . Att lägga ner har dock varit Svenska Varvsavsikt alltsedan de log över verksamheten. Frånregeringens sida har del gjorts ulredningar som lill synes inie har haft annatsyfte än att följa nedläggningstankarna. Det har inte varil förutsättningslösautredningar, som utrett möjligheterna att kvarhålla allt det kunnande somFinnbodas anställda har. Kraven från hamn/ ochlänsstyrelsen har förbigåtts med tystnad. De motutredningar som arbetat seriöstmed framlida förutsättningar för har lagts ål sidan i det slorapolitiska spelet. Kommissionenför små och medelstora varv har sagt sill och ansluler sig hell lill SvenskaVarvs nedläggningskrav. Skälen som anges är inte utredningens egna, ulan juslSvenska Varvs. Kommissionen har inte, enligt vad Jag har förställ,förutsättningslöst utrett framtiden, utan bara tagit fram Svenska Varvsinofficiella direktiv: Lägg ner . Kommissionenkan ju på sitt sätt liknas vid konsekvensutredningen.