prot · G30980 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:80 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. § 1Justerades protokollen för . Om föreslagna nedläggningar av bryggerier § 2 Omföreslagna nedläggningar av bryggerier Budgetministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels () den 24 januarianmälda fråga, 1979/80:286, till industriministern, dels Hans Nyhages (m) den 1februari anmälda fråga, 1979/80:302, och anförde: har frågat industriministern omhan har för avsikt att medverka till att Brygginvest AB:s förslag att lägga nerbryggeriet i inte genomförs, innan alternativ produktion i någon formkommer till stånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Vidare har Hans Nyhage frågat mig om regeringen vid sittställningstagande till utredningen om bryggerinäringens framtid kommer attbeakta de samhällsekonomiska konsekvenserna för Boråsbygden. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. har i enlighet med beslut nupresenterat en strukturplan. I planen konstateras att produktionskapaciteten f.n. utnyttjas till . Bland de bryggerier som enligt strukturplanenföreslås avvecklas återfinns bryggerier i och . Vad och Hans Nyhage vill få belyst är omregeringen är beredd att förhindra en avveckling av bryggerierna i resp.Borås i avvaktan på att någon alternativ produktion lokaliseras dit. Jag vill erinra om det avtal som träffades mellan statenoch dåvarande PRIBO . Däri stadgas bl. a. att skalldrivas pä ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt. Detta avtal gällerfortfarande. Inom ramen för detta avtal ankommer det i sedvanlig ordning påföretagets styrelse att vidta de åtgärder som erfordras. Det bör sålunda betonas att den här typen av beslut fattasinom företaget och att jag inte har någon konstitutionell möjlighet att påverkasådana beslut. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad industriministern, påfråga av om villkoren för bidrag till statliga företag, den 31januari 1980 i denna kammare anförde avseende beslutsprocessen inom statligaföretag. Jag utgår emellertid från att de uttalanden gjorde rörande bryggeribranscheni samband med beslutet om bildandet av Brygginvest utgör en väsentligutgångspunkt för . Om föreslagna nedläggningar av bryggerier aktualiseras,kommer naturligtvis de arbetsmarknadspolitiska medel som står till buds attutnyttjas. Jag ber att fåtacka för svaret. Liksom då jag för mindre än aktualiseradePripps bryggeri i vände jag mig även till industriministernmed min fråga, och jag hade givetvis hoppats att också han skulle besvaraden. Men av någon anledning anser tydligen regeringen att frågan om detnedläggnings-hotade i är en budgetfråga och inte ensysselsättningsfråga. Det är kanske på det sättet, att så länge - somtill tre fjärdedelar är statligt ägt - har verksamheten i gång tillhör detbudgetdepartementets ansvarsområde, medan det blir industridepartementet som fårta vid när verksamheten är borta och det skall skapas nya arbetstillfällen.Detta är ett synsätt som jag har svårt att acceptera, dåsysselsättningsaspekterna borde komma in för att man om möjligtskulle kunna förhindra en nedläggning och alla de tragedier som följer i dessspår. Anledningen till att jag ånyo har tagit uppTorsbybryggeriet är att strukturbolaget som bekant nu är färdigtmed sin strukturplan över bryggeribranschens framtid. Planen har också antagitsav . Enligt det uttalande som gjorde i samband medatt detta uppdrag gavs till Brygginvest skulle särskild hänsyn tas tillregionalpolitiska synpunkter och sysselsättningsaspekter. Detta har inte skett.I dag står Torsbybryggeriet långt framme på strukturplanens"dödslista", och oron är stor bland de ca 40 anställda vidTorsbybryggeriet. Det finns nämligen inte en chans för någon av dem att få ettannat arbete inom regionen, och dessutom är många äldre och lokalt bundna. Det finns närmare 600 arbetslösa i ,som ligger i det inre stödområdet, och endast var fjärde av alla ungdomar kanstanna kvar i regionen efter avslutad skolgång. Att man under sådanaförhållanden föreslår nedläggning av en industri innan annan ersättningsindustrietablerats kan bara inte accepteras. Detta är så mycket mer upprörande som i sigsjälvt inte heller går med förlust. En nedläggning och därmed överförande avproduktionen till Prippskoncernens lediga kapacitet i eller Brommaskulle endast medföra att koncernen kunde redovisa en något högre vinst. De anställdas representant i strukturutredningen harreserverat sig mot förslaget. i och helaLandsorganisationen, TCO och SALF avvisar förslaget liksom man f. ö. gjort i ensocialdemokratisk motion till . Vid frågeduellen förutsattebudgetministern att Brygginvest skulle ta hänsyn till uttalandeangående de regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga följdverkningarna vidutformandet av sina förslag. Detta har alltså uppenbarligen inte gjorts. budgetministernär: Kan man inom regeringen låta en sådan här sak passera utan att vidta någraåtgärder, även om det saknas konstitutionella möjligheter att direkt gå in ochpåverka företagen? Det är väl ändå ett faktum att man i detta fall inte harföljt uttalande. HANS NYHAGE (m): Av det svar som statsrådet har lämnat- och som jag härmed tackar för - framgår det att statsrådet anser sig avkonstitutionella skäl inte kunna påverka beslut av här ifrågavarande karaktär.Detta innebär tyvärr att statsrådet inte kan ge något som helst besked i dethär avseendet. Den direkta orsaken till min fråga är att det i denstrukturplan för bryggerinäringen som presenteradeföreslås att Falkens bryggeri i skall läggas ner. Detta skulle innebära att Boråsbygden drabbas av ännu ettallvarligt slag på sysselsättningsområdet. Alla måste vara väl medvetna om vadsom har hänt på tekoområdet där nere, där mer än 10 000 arbetstillfällen gåttförlorade enbart . är det alltfort oklart vad som kommeratt hända med Firestonefabriken med ca 500 anställda. En nedläggning av Falkenskulle beröra ytterligare ca 75 anställda. Mot bakgrund av svårigheterna attskapa nya arbetstillfällen i ter sig situationen än allvarligare. Härvill jag komma med en vädjan till budgetministern, att den för aktuellasituationen beaktas vid den fortsatta handläggningen av denna fråga. Brygginvests strukturplan anges ha utformats medutgångspunkt i tre mål, nämligen de rent företagsekonomiska, dekonkurrensmässiga och de samhällsekonomiska. Det är uppenbart att man i grunden inte kan driva enföretagsamhet, oavsett om den är enskild eller statlig, som inte är lönsam. Deföretagsekonomiska förutsättningarna måste alltså väga tungt i sammanhanget.Men det är då nödvändigt att man verkligen noggrant analyserar möjligheternaoch förutsättningarna för de här aktuella företagen. är en modernanläggning, den har god kapacitet, den drivs rationellt och visar en relativtsett bättre utveckling än övriga motsvarande fabriker i landet som tillverkarläsk och stilldrinkar. Det finns alltså enligt min mening anledning attifrågasätta om det av företagsekonomiska skäl är just som måsteoffras, och därtill i första hand, som utredningen föreslår. Jag vill återigenvädja att man gör en nogsam bedömning av just denna frågeställning. I det här sammanhanget tycker jag att det ligger oerhörtmycket i att frågan om ett slopande av skatten på läskedrycker och lättölallvarligt beaktas. Det kan vara ett nog så viktigt sätt att skapa bättrebetingelser för näringen som det rimligen också borde ha en positivnykterhetspolitisk effekt. Vad konkurrensfrågan beträffar så är det enligt min meningsjälvklart att det även på det här området skall råda en konkurrens på likavillkor mellan Om föreslagna nedläggningar av bryggerier Om föreslagna nedläggningar av bryggerier Här kan verkligen statens engagemang iPripps ifrågasättas. är till statsägt och har en marknadsandel omtvå tredjedelar för malt- och läskedrycker tillsammans. Det är ofrånkomligt attdet statliga engagemanget medverkat till att företaget kunnat lägga under sigmarknadsandelar på enskilda företags beskostnad. Det är också klart att Prippsövertagande av vissa enskilda bryggerier har lett till eller leder till attdessa avvecklas. a. aktuell i det avseendet. Närfusionen genomfördes var det många som varnade för att detta skulle bli fallet. Vad som här har inträffat borde utgöra en allvarligtankeställare för dem som allt som oftast och även i det nu aktuella falletropar på ökat statsinflytande. Det är oerhört viktigt att konsekvenserna avstatens engagemang beaktas i det här avseendet. Jag finner det angeläget att framhålla att man på lokalnivå i Boråsbygden måste ges möjligheter att klara den här situationen. Detkrävs också andrum för att man skall få den tid som behövs för att kunna vidtade nödvändiga åtgärderna. Självfallet har jag både stor respekt ochförståelse för situationen och oron i de berörda orterna för vilka följdernakan bli av olika beslut som företagsledningarna här har att fatta, men jag villän en gång betona att det till följd av vår gällande lagstiftning är dessaföretagsledningar som har att fatta besluten. har vidutarbetandet av den strukturplan som föreligger handlat i enlighet medriksdagens beslut, och den strukturplanen skall nu bedömas av de berördaföretagens styrelser. Jag utgår från att dessa bedömningar och de därpåföljande besluten kommer att fattas under loppet av innevarande år. frågade vilka ytterligare åtgärder regeringenkommer att vidta, och jag måste då än en gång hänvisa till att regeringen måstehandla inom ramen för gällande lagstiftning. Det måste väl ändå vara så att vii denna kammare, som har att stifta grundlag, har respekt för vår konstitution.Jag vill emellertid framhålla att regeringen inom ramen för vad som i det härfallet gäller för våra möjligheter att arbeta självfallet följer utvecklingen ide berörda företagen. När det gäller de beslut som framför allt styrelsehar att fatta är man självfallet bunden av det gällande avtalet, som säger attverksamheten skall bedrivas på ett företagsekonomiskt sunt sätt. Jag har i detsammanhanget tillagt i svaret att jag utgår från att styrelsen vid sina beslutockså beaktar vad uttalade i samband med bildandet av Brygginvest.Riksdagen betonade då bl. a. att hänsyn skulle tas till de regionalpolitiskasynpunkterna och till sysselsättningsaspekterna. Jag utgår alltså från attdessa uttalanden är vägledande vid styrelsernas hanterande av de här frågorna.Men til syvende og sidst gäller det som står i avtalet, att företaget skalldrivas på ett företagsekonomiskt sunt sätt. Det är styrelsernas ansvar atttillse att så blir fallet. Ingen regering och ingen minister har rätt att gåemot ett sådant riksdagsbeslut. I den förra frågeduellen om det här ärendet uttaladebudgetministern vid inte mindre än tre tillfällen att han förutsatte attBrygginvest och skulle ta hänsyn till vad hadeuttalat angående de sysselsättningsmässiga konsekvenser som förändringarnaskulle kunna leda till. När nu detta inte har skett - så förhåller det sig uppenbarligen- ställde jag frågan vad regeringen i det läget ytterligare kan göra. Det ärväl ändå staten som måste ta ansvaret för den här utvecklingen tills man fårfram alternativ. Det är också riktigt att det finns en överkapacitet inombryggerierna, bl. a. beroende på att vi tog bort mellanölet. Men det var justaten som tog initiativet till en satsning på mellanölet, liksomdet också var staten som beslöt att ta bort mellanölet. Därför måste det varastaten som ansvarar för att vi får alternativ produktion. Det kan inte vararimligt att enskilda anställda drabbas på det sätt som blir följden av de nuföreslagna förändringarna. Om budgetministern av konstitutionella skäl inte kanpåverka styrelsen inför de förhandlingar som snart kommer att äga rum, kan manfråga sig om det inte är dags för en lagändring. Det måste väl anses varaorimligt om inte ett lands regering kan ingripa vid sådana här uppenbartoacceptabla förändringar, som får så katastrofala konsekvensersamhällsekonomiskt men framför allt då det gäller enskilda människor. Om föreslagna nedläggningar av bryggerier HANSNYHAGE (m): Man behöver inte ifrågasätta att dekonstitutionella bestämmelserna skall följas - det är en självklarhet. Jag är för min del ute efter att finna litet andrum närdet gäller handläggningen av denna fråga. Under den närmaste fyraårsperiodenskall enligt planen läggas ned först av alla fabriker. Avsiktenär alltså att nedläggningen skall ske 1980-1984. Enligt min mening är detillavarslande om den här frågan skall handläggas allra först, och jag vädjardärför om andrum. Sedan tycker jag att staten har ett alldeles specielltansvar i detta sammanhang dels på grund av sitt engagemang i , dels pågrund av beslutet att slopa mellanölet. Införandet av mellanölet en gång itiden innebar ju en synnerligen kraftig kapacitetsökning inom bryggerinäringen,vilket ledde till att det var en stor överkapacitet när beslutet om slopandetförverkligades. Enligt min mening har staten därför, som sagt, ett alldelesspeciellt ansvar. Jag skulle också vilja att man noga beaktar den speciell;situationen i och hela . har jag erinrat omde oerhört stora sysselsättningsbekymmer som vi har haft och alltfort har därnere. Därför vill jag alltså vädja till budgetministern att regeringen nogsamtbeaktar detta. 5 protokoll 1979/80:77-81 Om lastbilstraris-port av miljöfarliga ämnen Jag skall inte vidga debatten till någonalkoholpolitisk debatt om mellanölets vara eller icke vara. Det arminförhoppning att var medveten om de följder i olika avseenden sombeslutet om mellanölets slopande innebar. Jag tror att det fanns andra godaskäl att fatta detta beslut. Det är klart att staten har ansvar för sysselsättningen,och viljan finns också att skapa alternativ produktion,, om en sådan skullevara nödvändig till följd av beslut om nedläggning eller minskning av driften.Men det är lika klart att regeringen inte har rätt, vare sig formellt eller informellt,att träda i företagsledningarnas ställe. Vill man göra detta måste man iväsentliga avseenden ändra lagstiftningen, bl. a. införa en helt nyaktiebolagslag. Jag tror att då skulle skaffa sig stora, besvärligaoch svårhanterliga problem, varför jag skulle vilja avråda från en sådanlagändring. Jag har i och för sig inte angripit mellanöletsborttagande. Även jag röstade för mellanölets slopande och är därför ocksåberedd att ta ansvaret för detta. Vi kräver emellertid inte att bryggerietunder alla förhållanden skall vara kvar och fortsätta producera läskedryckeroch maltdrycker. har t. ex. milsvida skogar och mycket finabärmarker. En satsning på exempelvis bärindustrin skulle kunna vara ett fintalternativ. Men för att vi skall göra detta behövs en satsning och en vilja attbehålla enheten i . Tyvärr är det just viljan till utveckling som mansaknar, vilket är tragiskt. Därför skulle det ha varit positivt om budgetministern,eventuellt i samråd med industriministern, hade kunnat lova att han ärberedd att försöka medverka till att en sådan utveckling kommer till stånd. Överläggningenvar härmed avslutad. § 3 Omlastbilstransport av miljöfarliga ämnen Industriministern ordet för att besvara Per (vpk) anmäldafråga, 1979/80:285, till kommunikationsministern, och anförde: Per har frågat kommunikationsministernom det går att undvika trafikolyckor med miljöfarliga ämnen och, iså fall, vilka åtgärder som krävs för detta. Frågan haröverlämnats till mig. För att begränsa riskerna vid transporter och annanhantering av farligt gods har omfattande och detaljerade bestämmelser ochanvisningar för samtliga transportsätt utfärdats. Detta gäller såväl på detinternationella som det nationella planet. är sålunda anslutet till demellanstatliga a. reglerar järnvägs-, sjö-, luft- och vägtransporter av farligt gods. Beträffande vägtransporterna är sedan år 1974anslutet till den europeiska överenskommelsen om transport av farligt gods påväg, ADR. Denna överenskommelse anger vilket farligt gods som inte fårtransporteras på väg eller som får transporteras på väg endast under vissavillkor. Den innehåller vidare föreskrifter om förpackning, tankar, märkning,fordonskonstruktioner m. m. Det sker en kontinuerlig anpassning av gällande nationellaregler till ADR-reglerna och till förändringar i dessa. Jag vill i detta sammanhang också påminna omlänsstyrelsernas möjligheter att enligt 147 § vägtrafikkungörelsen meddelalokala trafikföreskrifter för transporter med farligt gods. , som är samordnande myndighet vid alla transporter av farligtgods, sammanställer och publicerar fortlöpande lokala trafikföreskrifter avdetta slag. Det omfattande regelsystem som gäller och som jag härendast delvis berört tillkom 1973 och sågs då som en temporärlösning. tillkallades därför en särskild utredare meduppdrag att utreda vissa frågor om transporter av farligt gods. Utredaren skall bl. a. utvärdera hittillsvarande ordningbeträffande myndighetsansvaret samt undersöka möjligheterna till samordning avde gällande reglerna. Stor vikt kommer även att tillmätas tillsyns- ochräddningstjänstfrågorna. Utredaren är dessutom oförhindrad att ta upp andrafrågor i samband med transporter av farligt gods. Enligt vad jag har inhämtat avser utredaren att tillhösten 1980 lägga fram delförslag om en ramlagstiftning för transporter avfarligt gods för samtliga transportslag och varuslag. Vidare avses samtidigtförslag bli framlagt om en ny organisation av myndighetsansvaret för dessatransporter som innebär en ökad koncentration av detta ansvar. I dagens samhälle är transporter av gods medskadebringande egenskaper, fariigt gods, en nödvändighet. Alla möjligheter attminska olycksriskerna vid dessa transporter genom rimliga bestämmelser, villkoroch restriktioner måste givetvis tas till vara. Jag vill dock understryka attvarje transport med farligt gods är förbunden med risker, som aldrig helt kanelimineras. Insatser som syftar till att förebygga olyckshändelser måste därförkompletteras med beredskapsåtgärder som kan begränsa skadorna om en olyckasker. Regeringens och de ansvariga myndigheternas arbete ärinriktat på båda dessa slag av åtgärder. Om lastbilstransport av miljöfarliga ämnen PER (vpk): Jag tackar för svaret, som jag uppfattar som positivt. Den trafikolycka för nästan en månad sedan som föranlettmin fråga avlöpte dess bättre så att ingen människa kom till skada. Min förstaslutsats, sedan jag läst in uppgifterna kring händelsen, var att den knappastvar nog för att leda till en fråga i . Men jaghar arbetat med kemiskt utveck- Om lastbilstransport av miljöfarliga ämnen lingsarbete.Genom denna min erfarenhet kom jag plötsligt att tänka på en mycket allvarligsak. Det uppgavs att det rann ut ca 3,7 m' vätska vid den aktuellalastbilsolyckan. Det var både xylen och trikloretylen. Lastbilens motorfortsatte att gå tills den enligt uppgift skar ihop. Brandrisken vidolyckstillfället måste bedömas som allvarlig. Men den allra allvarligasterisken var ändå inte brand utan att det här rörde sig om två vätskor som på ettfarligt sätt ger kombinationseffekter vid brand. Xylen är lättantändligt även om dess kokpunkt är så högsom 138-144"'C. Men i blandning med trikloretylen uppkommer en ny farautöver själva elden. Trikloretylen kan sönderdelas vid brand, och den mycketfarliga gasen fosgen bildas. Fosgen (COCl,) är närmast att jämföra medstridsgas och ger redan vid en måttlig exponering svåra lungskador. Den ärdessutom lömsk. Vid en lätt exponering kan skadan mycket väl ge sig till kännaförst sedan det gått . Denna olycka aktualiserar några saker som kräver ökaduppmärksamhet. Samlastning avolika kemikalier, som vid brand eller i andra sammanhang kan ge farligakombinationseffekter, måste undvikas. Detmärkningssystem för kemikalier som är på gång måste genomföras konsekvent. Färdhandlingar,som ger besked om lastens innehåll och behövliga åtgärder vid en olycka, måstemedfölja varje transport av kemikalier. För attkemikalietransporter skall få genomföras måste vissa krav uppfyllas i vadgäller både utrustning och personal. Anser nu industriministern att de här frågorna verkligenkommer att beaktas av den utredare som industriministern nämner i sitt svar? Först skulle jag i anslutning till vad PerIsraelsson anför om den åberopade olyckan vilja säga att cisterner, fat och bildär var märkta enligt gällande bestämmelser. Också färdhandlingarna var iordning. Problemet var att tankarna och faten inte var förankrade på ettreglements-enligt sätt. Det är i det förhållandet man får se anledningen tillolyckans relativt elakartade förlopp. Det faktum att dessa behållare inte varförankrade enligt bestämmelserna utgör en tankeställare. Sannolikt måste manockså se till att utbildningen av förare av bil med farligt gods förbättras ochatt man över huvud taget uppmärksammar de säkerhetsåtgärder som måste till idylika sammanhang. Det arbetas f. n. också inom sprängämnesinspektionen framen checklista, som är avsedd för polisen och som skall förenkla ocheffektivisera polisens flygande kontroller av transportfordon i denna bransch. Som svar på Per fråga vill jag säga att jagutgår från att utredningsmannen tar upp de här problemen i sittutredningsarbete. Arbetet har delats upp i två avsnitt. I den första delenbehandlas myndighetsfrågan, samordning av regelsystem för vägtransporter ochsammanhang mellan transportlag och tillsynsfrågan. Den andra delen upptarutbildningsfrågor. Vi räknar med att den första delenav betänkandet föreligger den sommar och då kan bli föremål för närmare överväganden. PERISRAELSSON (vpk): Även industriministerns andra anförande bedömerjag som mycket positivt - man kommer att ta hänsyn till de frågor som jag tagitupp. I motsats till vad fallet varit vid många andra tillfällen kan jag sägaatt jag är förhållandevis nöjd med det svar som jag fått . Jag vill bara påminna om att det är mycket viktigt att mantar hänsyn till det olämpliga i att samlasta och samtransportera vissa typer avkemikalier som gemensamt kan ge svåra effekter. Det inträffade en mycket svårolycka i samband med en järnvägstransport i där klor och flytande gasförekom i samma transport, vilket gav anledning till brand och därefter utsläppav klor, så att man fick utrymma stora områden. Detta aktualiserar också detsom sägs i det skriftliga svaret, nämligen att alla transporter av kemikalierinnebär risker. Det kommer vi aldrig helt ifrån. Därför är det viktigt att enberedskap finns för att vidta åtgärder, om det som inte skall hända ändåhänder. Om sysselsättningen inom glasindustrin Överläggningenvar härmed avslutad. § 4 Omsysselsättningen inom glasindustrin Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:288, och anförde: harfrågat mig vad jag är beredd att göra för att uppfylla riksdagsbeslutavseende den glasindustrin och om jag genom regionalpolitiska åtgärdervill rädda sysselsättningen i , , och Uppvidingekommuner. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitriksdagen att förlänga programmet för glasindustri vid statensindustriverk under nästa budgetår. Förslaget innebär att ytterligare 4 milj.kr. satsas på effektivitetsförbättrande åtgärder och främjande av exporten.Vidare finns ca 7 milj. kr. tillgängliga i ännu inte utnyttjade avskrivningslånför att stödja investeringar inom branschen. utredningsarbete,som enligt uppdraget skall syfta till att ta fram förslag till den plan förglasindustrin som har begärt (NU 1978/79:28. rskr .1978/79:207),beräknas kunna slutföras . Statsmakternas vidareställningstagande till problemen inom glasindustri bör enligt minmening baseras på det utredningsmaterial som då kommer fram. Beträffande sysselsättningsfrågan för . ,och kommuner vill jag påpeka att det inte finns någon uppsjöav projekt att ösa ur. Det är framför allt fråga om att utveckla befintligaföretag och om möjligt få till stånd nyetableringar. För det fordras ettlångsiktigt och Om sysselsättningen inom glasindustrin tålmodigtsamarbete mellan länsmyndigheter, utvecklingsfonder och näringsliv. Vadregering och riksdag framför allt kan göra är att underlätta detta arbete genomatt ställa medel till förfogande. har det skettförstärkningar på det regionala planet.