prot · G30972 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:72 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollen för den 18 och 21 innevarandemånad. Om åtgärder för att förhindra en koncentration avseriemarknaden § 2 Om åtgärder för att förhindra en koncentration avseriemarkna-uen Utbildningsministern erhöll ordet för an besvara (vpk) den 16 januarianmälda fråga, 1979/80:266, och anförde: har frågat rnig vilka åtgärderjag avser vidta för alt söka förhindra en ytterligare koncentration avseriemarknaden i landet. Den grundläggande principen vid bedömningen av denna ochliknande frågor bör vara en strtivan alt främja mångfald och kvalitet. När delgäller serier har jag tidigare i olika sammanhang betonat vikten av att stödjaen inhemsk kvalitetsproduktion. finns vissa möjligheter lill detta inomramen för det statliga litteraturstödet och stödet till kulturtidskrifter.Vidare kan stöd utgå lill utvecklingsarbete inom ramen för de bidrag ochstipendier som fördelas av konstnärsnämnden och styrelsen för Sverigesförfattarfond. Dessutom finns en särskild stödordning för att underlättastartandet av och verksamheten för mindre förlag. En koncentration inomförlagsbranschen kan naturligtvis, som påpekar, i vissasituationer leda till en begränsning av yttrandefriheten. Den kan i andra fallleda till att en nedläggningshotad produktion räddas, helt eller delvis. Närdet gäller negativa verkningar av en förlagskoncenlration eller andrasammanslagningar inom massmediebranschen finns knappast någramöjligheter att ingripa av yttrandefrihets-skål. Del var mot den bakgrundensorn massmediekoncentralionsulredning-en tillsattes. Utredningen kommer enligtvad jag erfarit att avge sitt betänkande . vilket kommer att geanledning till en grundlig debatt kring dessa frågor. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag tackar för svaret påmin fråga. Jag tycker emellertid att han gör det litet väl enkelt för sig. Bakgrunden är väl känd. Bonnierkoncernen håller på allerövra än mer av barnkulturen genom all köpa upp ett av de tre återståendeserieförlagen i . som säger sig värna omyttrandefriheten 13 protokoll 1979/80:67-72 Om åtgärder för att förhindra en koncentration avseriemarknaden beskärs ipraktiken densamma. All vi skall värna om yttrandefriheten är ett av dekullurpoliliska mål som en helt enig riksdag har antagit. stiger i svaret all vi skall friiinjamångfalden. Men det klingar falskt, när mångfalden försvinner i dessa jättarsstora gtip. Utbildningsministern hiinvisar också lill ett tillernalivtutbud. Elt sådant har också börjat komina, men det är fortfiirande btira endroppe i det kommersiella hav som huvudsakligen beslår av Disneyprodukter,Slålmiin och Fantomer, och jag har tidigare diskuterat hur viskall komma till rätta med kommersialiseringen inom barnkulturområdel. Enligtvpk:s uppfattning är det inte tillräckligt med stöd till alternativen, iiven omdet är nog så väsentligt och nödvändigt. Vi har sagt att det också kravs på andra sätt lar itu med det kommersiella utbud som i huvudsak präglas avvåld och kvinnoförtryck. Utbildningsministern hänvisar i slutet på svaret tillmassmediekoncentra-lionsulredningen och lill alt den skall läggafram sill betänkande. Men då ärdet, herr talman, redan försent. Då återstår tvåstora förlag i hela , Jag kan inle undgå att bekymrat fråga mig vadJtin-Erik hade sagt om motsvarande sak hade skett inpm andra massmedieområden,om det t, ex, hade gällt tvä stora tidningsföretag. Är det på grund av attdelta utbud huvudsakligen riktar sig lill barn och ungdom som denntibegränsning i yttrandefriheten kan accepteras? Jag har inteaccepterat någon begränsning av marknaden eller utbudet. Jag har talat om deinstrument sorn f. n. slår till förfogande, och det år framför allt stöd lillalternativ serieproduktion. Därutöver ges det inte så många möjligheter f. n..ochdet kan man kanske i och för sig beklaga. Jag antyder i svaret alt ett alternativju också kan vara alt detta förlag säljs lill något förlag utomlands. Detaktuella förlaget som bjuds ul till försäljning ar ju egentligen ägt av ettdanskt företag, som har dotterförelag i och , Jag betraktar detändå som bättre oin förlaget i fortsiiltningen kan drivas med svensk ägare änatt det råkar i händerna på en utländsk ägare. EVAHJELMSTROM (vpk): Det sista kan jag i och för sig instämma i,nämligen alt man inte vill all de stora multinationella amerikanska ochjapanska serieförlagen skall köpa upp ytterligare företag i . Men delhindrar ju inte alt grundproblemet kvarstår - här har skett och sker en väldigtsntibb koncentration inom seriebranschen. Och det är inte tillräckligt alt barage stöd-detta är dessutom ett mycket litet stöd-lill alternativ produktion. Delkrävs också all man sätter stopp för de här förettigens uppköp av andrtiföretag, innan det är . Men jag får uppfatta utbildningsministernsuttalande som så, att rnassmediekoncentrationsutredningen ändå kommer alt läggafram ett sådant förslag sorn möjliggör all rnan förhindrtrr ytterligarekoncenlrationstendenser inom branschen. Jag är intealldeles underkunnig otn vad utredningen den kommer att föreslå, rnendess uppdrag är i varje fall alt granska dessa problem och se efter vilkaåtgärder man eventuellt kan vidta för alt råda bot päde aktuella tendenserna. att förhindra en Överläggningen var härmed avslutad. seriemarknaden § 3 Proposition 1979180:100 medförslag till statsbudget för budgetåret 1980/81hänvisades till utskott enligt följande: Bil, 1 Finansplanen ................ Bil, 2 Budgetförslaget ............. Bil, 3 För flera huvudtitlar gemensamma med undantag för punkt 10Modernisering av det statliga budgetsystemet Bil,4 Kungl, hov- och sloftsstaterna Bil, 5 ...... med undantag för punkterna G 2 ,,, G 3 ................................... G 4 Datainspektionen.. ,, H 4-5 Stöd till polifiska parfier -Vissakostnader i anledning av allmänna val ......................... Bil, 6 ... Bil, 7 Försvarsdepartementet . Bil, 8 ....... , B Allmänförsäkring m, m, , Socialförsäkringsulskotlet och punkt C 3 Bidrag till föräldraförsäk ringen ............................. Bil, 9 Kommunikafionsdepartementet Bil, 10 Ekonomidepartementet ... med undantag för punkternaB 9-11 Bankinspekfionen - m, m.......................................... Nr 72 Bil. , , med undantag för C Skatte- och kontrollväsen . G 3-5 mation: Förvaltningskost nader - Viss informations verksamhet ......................................................... Konsfitutionsutskottei G 7-10 Bidrag till vissa internatio nella byråer och organisa tioner m. m. - Exportkre ditbidrag ............................................................. Skalleutskoltel G 11-13 Kostnader för vissa nämnderm. - Förberedelser för omlokalisering av statlig B 1-20 : Förvaltningskostnader- Filmstöd ochavsnittet Radio och television .. B 21-24 - Stöd B25 Stöd till kulturtidskrifter . B26 Stöd till tidningar på andra språk änsvenska ............................................................ Konstitutionsutskoltet B 27-76 Litteralurstöd -Organisa-lionsslöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. Lill.F Studiestöd m. m..................................................... A 6 Nordiska ministerrådets Lill.F Ekonomiskt försvar .;.... Bil.15 .... Nr 72 med undantag för punkterna den Bil.16 ...... . Civilulskottet Bil.17 Industridepartementet ........ . A 6Åtgärder i etableringsfräm- jandesyfte i vissa län.......................... Litt.C Regional utveckling................ Bil.18 Kommundepartementet......... . Litt.C Kyrkliga ändamål ....... Bil.19 och dess verk m. m. . . Konstiiulionsulskollet D 1-4 ............... . D 6 revisorer och Bil.20 Räntor på statsskulden, m. m . Bil.21 Oförutsedda utgifter............. . Bil.22 Beredskapsbudget för totalförsvaret Proposition 1979/80:101 medförslagom tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80hänvisades till utskott enligt följande: medundantag för punkt 1 Stöd till medundantag för punkt 5 Stöd lill idrotten:Anläggningsstöd m. m. medundantag för punkt 1 Paient- Bil.7 ...... . Civilulskottet Bil.8 Industridepartementet ....... Näringsutskotiet Bil.9 Kommundepartementet......... Civilulskottet Nr 72 § 4 Föredrogs och hänvisades 29 ianuari1980 1979/80:1038-1059 fillkonsfitutionsutskottei 1979/80:1060-1069 till finansutskottet 1979/80:1070-1110fill skatteutskottet /80:1111-1123 till justifieutskoUet 1979/80:1124 och1125 fill lagutskottet /80:1126-1135 till utrikesutskottet1979/80:1136-1146 fill försvarsutskonet /80:1147-1150 fillsocialförsäkringsutskottet /80:1151 fill jordbruksutskottet1979/80:1152-1187 till socialförsäkringsutskottet /80:1188-1228 fillsocialutskottet /80:1229-1273 till kulturutskonet /80:1274-1328 fillutbildningsutskottet /80:1329-1367 till trafikutskottet /80:1368yrkandena 1 och 2 fill trafikutskottet yrkande 3 till arbetsmarknadsutskottet /80:1369 och1370 till trafikutskottet /80:1371-1397 till jordbruksutskottet1979/80:1398-1454 fill näringsutskottet /80-.1455-1492 fillarbetsmarknadsutskoftet /80:1493-1523 till civilutskottet /80:1524 fillskatteutskonet /80:1525 till socialförsäkringsutskottet /80:1526 tillsocialutskottet /80:1527 fill skatteutskottet /80:1528 fillutbildningsutskottet /80:1529 fill socialutskottet /80:1530 fillsocialförsäkringsutskottet /80:1531 fill kulturutskonet /80:1532 filllagutskottet /80:1533 fill utbildningsutskonet /80:1534 fillkulturutskonet /80:1535 fill utbildningsutskonet /80:1536 tillkulturutskottet /80:1537 till trafikutskottet /80:1538 fillskatteutskonet /80:1539 fill näringsutskottet /80:1540 tilltrafikutskottet /80:1541 till skatteutskottet /80:1542 fillnäringsutskottet /80:1543 fill trafikutskottet /80:1544 fill näringsutskottet1979/80:1545 fill civilutskottet 186 1979/80:1546 till näringsutskottet 1979/80:1979/80; 1979/80; 1979/80; 1979/80: 1979/80; 1979/80: 1979/80: 1979/80:1979/80: 1979/80: 1979/80; 1979/80: 1979/80: 1979/80: 1979/80; 1979/80:1979/80: 1979/80: 1979/80: 1979/80; 1979/80: 1979/80: 1979/80; 1979/80:1979/80: 1979/80; 1979/80: 1979/80; 1979/80; 1979/80: 1979/80: 1979/80: 1979/80:1979/80: 1979/80: 1979/80: 1979/80; 1979/80; 1979/80: 1979/80: 1979/80:1979/80: 1979/80; 1979/80: 1555 till näringsutskottet 1556-1569till konstitutionsutskonet 1573 till finansutskottet tillskaneutskottet till justifieutskottet till lagutskonet1619-1626 fill utrikesutskottet till försvarsutskottet tillsocialförsäkringsutskottet till socialutskottet tillkulturutskottet fill utbildningsutskottet till trafikutskottet1749-1764 till jordbruksutskottet 17651790 fill näringsutskottel tillarbetsmarknadsutskottet yrkande 1 till trafikutskotlet yrkandena 2-4 till arbetsmarknadsutskotlet fillarbetsmarknadsutskottet till civilutskottet Nr 72 1979/80:1855 till finansutskottet den /80:1856 till näririgsuiskottet 1979/80:1857fill arbetsmarknadsutskottet 1979/80:1858 fill skatteutskottet 1979/80:1859fill socialutskottet /80:1860 till ,;kaneutskottet /80:1861 tilljusfitieulskottet 1979/80:1862 till socialutskonet /80:1863 fillnäringsutskottet /80:1864 till juslitieuiskoltel /80:1865 tillskatteutskottet /80:1866 fill lagutskottet /80:1867 fillnäringsutskottel /80:1868 fill socialförsäkringsulskottet 1979/80:1869 fillfinansutskottet /80:1870 till socialförsäkringsulskottet 1979/80:1871 fillsocialutskonet /80:1872 fill utbildningsutskottet /80:1873 filltrafikutskottet /80:1874 fill näringsutskottet /80:1875 fillarbetsmarknadsutskottet /80:1876 till socialutskottet /80:1877 fillarbetsmarknadsutskottet /80:1878 till socialutskonet /80:1879 tillskatteutskottet /80:1880 fill socialutskottet /80:1881 fillcivilutskottet /80:1882 till socialutskonet /80:1883 fillsocialförsäkringsulskottet 1979/80:1884 till trafikutskottet /80:1885 tillsocialutskottet /80:1886 till finansutskottet /80:1887 fill kulturutskonet1979/80:1888 till arbetsmarknadsutskottet /80:1889 till kulturutskottet1979/80:1890 till lagutskottet /80:1891 fill kulturutskottet /80:1892till utbildningsutskonet /80:1893 till jordbruksutskottet /80:1894 fillskatteutskottet /80:1895 fill jordbruksutskottet /80:1896 filllagutskottet /80:1897 till jordbruksutskottet /80:1898 tillnäringsutskottel /80:1899 fill civilutskonet 188 1979/80:1900 till näringsutskottet 1979/80:1901 och 1902 till arbetsmarknadsutskottet1979/80:1903 fill näringsutskottel § 5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:126 § 6 Anmäldes och bordlades 1979/80:2Riksdagens revisorers verksamhetsberättelse för § 7 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:1904 av medanledning av proposition 1979/80:77 om vissa ändringar i arvs- ochgåvobeskatlningen av livförsäkringar, m, m. §8 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1979/80:127av Per (vpk) till jordbruksministern om omhändertagandet avmiljöfarligt avfall: Mängden avfall i samhället, bådefrån hushåll och från industri, har ökat kraftigt under efterkrigstiden.Mängder av engångsförpackningar och uttjänta plastförernål har tillförtsavfallet. Visst avfall år emellertid av sådan art att del inte kan få följa medden övriga stora avfallsmängden lill kompostering eller förbränning; delmiljöfarliga avfallet. På grundval av den lag om hälso- och miljöfarliga varor,som beslutade antaga . har regeringen utfärdat förordningen ommiljöfarligt avfall med full giltighet från . Mängden avdetta miljöfarliga avfall har växt Inom landet, och det föreligger nu ett akutbehov av en behandlingsanläggning för delta avfall. Vi i måste självalösa delta problem, har redan förklarat alt man har nog med det egnaavfallet och att det är oförsvarligt all - som tidigare skett - sänka detmiljöfarliga avfallet i havet. Omhändertagandet av det miljöfarliga avfallet kan ses somtre led: Avskiljning och första omhändertagande vid de förelag där avfalletuppstått, hämtning och temporär lagring samt intransport lill ochdestruktion i en behandlingsanläggning. Enligt förordningen om miljöfarligt avfall har företag därmiljöfarligt avfall uppkommer skyldighet att lämna uppgift orn avfallets art.sammansättning, mängd och hantering. Deklarationer fordras in fränmyndigheler- nas sida med jämna mellanrum. Sådana deklarationsomgångarhar genomförts och kommer all genomföras . /81 kommer det att genomföras en informationskampanj förintroduktion av ett nytt märkningssyslem för kemiska produkter. Vidare skallinformation ges om den fortsatta uppbyggnaden av produktregislrel. För dettaregisters fortsatta uppbyggnad kommer del stegvis att begäras in alltmerdetaljerad information om hälso- och miljöfarliga varor. Del är ute i företagensom den primära kännedomen finns om del miljöfarliga avfallet. Del är därför avsynnerlig vikt att förelagen verkligen håller noga reda på sill miljöfarligaavfall och genomför riklig och varaktig märkning i enlighet med gällandeanvisningar. Även om företagen skulle genomföra dessa uppgifter väl - vilkethittills långt ifrån alllid varit fallet - måste ha de analysresurser sombehövs för all kunna fastställa den kemiska sammansättningen hos alltmiljöfarligt avfall. beslutade alt ansvaret för insamlingenav det miljöfarliga avfallet skall ligga på kommunerna. Transport avmiljöfarligt avfall får utföras endast av kommun eller av den som fått särskilttillstånd av länsstyrelse. Det pågår nu en uppbyggnad av kommunernas resurserför att kunna utvidga renhållningsansvaret till att omfatta också denna typ avavfall. Tyvärr är de flesta kommuners ekonomi hårt ansträngd. Statsmakterna harbeslutat att lägga på kommunerna denna nya uppgift. Det ter sig därförnaturligt att staten också ekonomiskt stödjer kommunerna så alt de på ett fulltgodtagbart sätt kan lösa denna nya uppgift. som det är viktigt att det miljöfarliga avfallettas om hand pä ett från miljösynpunkt bra sätt är det också viktigt att inteproduktionen av sådant avfall på något sätt uppmuntras. Det måste utgöra enkostnadsbelastning för företagen att frambringa miljöfarligt avfall. Någon central destruktions- och återvinningsanläggning förmiljöfarligt avfall har ännu inle blivit uppförd. Fördröjningen beror främst påalt ingen kommun i landet egentligen vill ha den tilltänkta anläggningen. Nuhar del också visat sig att uppsamlingscentraler för miljöfarligt avfall inleheller är välkomna i någon kommun i landet. Kommunernas ledningar och, iåtminstone ett fall, också länsstyrelse har rättal sina ställningstagandenefter starka lokala folkopinioner. Hänsynstaganden till miljöopinioner är självklartpositivt ur demokratisk synpunkt. Men frågan om en behandlingsanläggning förmiljöfarligt avfall måste ändå lösas . Del är därför heltnödvändigt att de miljövårdande statliga myndigheterna tillsammans med SAKABslulprojeklerar en behandlingsanläggning. Projektledningen måste i förvägkunna bevisa all anläggningen kommer all få så små miljöstörande utsläpp altden på den grunden kan lokaliseras lill vilken kommun som helst i landet. Vidstörningar i driften måste del finnas en buffert, mellan själva anläggningenoch omgivningen, som fångar upp tillfälliga utsläpp för senare omhändertagande.Del gäller också att få en anläggning som blir sä allsidigt användbar sommöjligt och som redan frän början är planerad för framtida utbyggnad. Om detbefinns lämpligast att samla all destruktion av miljöfarligt avfall i landettill en anläggning så måste också detta innebära alt man dit koncentrerar dettekniskl-velenskapliga kunnande som är relevant. Det är också viktigt att delinte bara kornmer all handla om destruktion utan också om återvinning avkemikalier som kan komma lill nyttig användning. När behandlingsanläggningen för miljöfarligt avfall ärfärdigprojekterad måsteden lokaliseras till någon kommun i landet. Närregeringen preliminärt bestämt sig för lokalisering måste vederbörligrniljövårdande myndighet tillsammans med bevisa för den lokalabefolkningen att del inle finns anledning att från miljösynpunkt motsätta sigdess lokalisering till den egna kommunen. Samma måste f. ö. gälla de regionalauppsamlingscenlraler som kommer att behövas även sedan den centralabehandlingsanläggningen för miljöfarligt avfall kommit i drift. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd alt få ställa följande frågor till jordbruksministern: Ärjordbruksministern beredd medverka lill att de rniljöslörande utsläppen frånden tilltänkta centrala behandlingsanläggningen för miljöfarligt avfall blirså små att den från denna synpunkt kan lokaliseras till vilken som helst kommuni landet? Är det möjligtatt ge de regionala uppsamlingscentralerna för miljöfarligt avfall sådanutformning att de kommuner där sådana centraler redan finns eller dit de kankomma att lokaliseras inte har anledning att komma med erinringar frånmiljösynpunkt? Är jordbruksministern beredd medverka till att landetskommuner ges ekonomisk kompensation för den nya uppgift de förelagts av staten vad gäller omhändertagande av miljöfarligt avfall? 1979/80:128av () till statsrådet om åtgärder för allförbättra lärarnas arbetsmiljö: har skolansarbetsmiljö för såväl alla i skolan arbetande personalkategorier (skolledare,lärare, lokalvårdare, måltidspersonal rn, fl.) som för eleverna stått i centrumför debatten i massmedia och bland allmänheten. Inledningsvis bör det också framhållas, alt de flestaundersökningar visar att relationerna inom och utom skolan ofta är bra, attsamarbetet lärare-elever ofta uppfattas som positivt. Men - och delta är ettalarmerande faktum - en mindre grupp elever är okoncenlrerade och störande isina relationer till både lärare och kamrater. Dessa elever brister i förmågatill social anpassning, i intresse för skolarbetet, i respekt för självklaranormer i umgänget människor emellan. Den negativa arbetsmiljön i skolan har internationellaförebilder. rapporterades en upptrappning av våldeti amerikanska skolor. Och i europeiska länder har samma utveckling kunnatkonstateras. a.i en undersökning, vid vilken 3 000 lärare pä grundskola, gynrnasiurn,vuxenutbildning, särskola och musikskola tillfrågades, besvarade enkätens70 frågor. Av dessa ansåg att deras arbete var psykisktmycket påfrestande. Hälften kände ibland, ofta eller alltid oro och rastlöshet.Var fjärde kände ibland eller ofta ångest. En tredjedel hade sömnsvårigheter. Genom en annan undersökning, gjord i Väslervik /79.framkom arbelsmiljövillkor, som tycks nirstan otroliga. Bullernivån låg under vissa lektioner, framför allt vidundervisning i slöjd, hemkunskap, maskinskrivning, textil och gymnastik på över85 decibel - en helt oacceptabel nivå. Läraren kunde endast "meddelaundervisning" når s, k, "ljudluckor" uppstod. Och orsaken lilldel höga decibellalel var framför allt elevernas prat,,skrik, stamp, smällandenetc. Detta enligt av de svarande lärarna. Vidare förklarade alt de därigenom erhöll besvär -både psykosomatiska, psykiska och fysiska. Av en grupp äldre, kvinnliga lärare redovisade sä mängasom sju av tio besvär. Några uttryckte sin situation så här: "Föreställdig effekten på livsglädje och självkänsla att år ut ot;h år in vara kärringfansotn yrkesarbetare. Till slut orkar man inte med, man är inle lärare, inlemänniska, man är itrget utom kärring," Nästan var femte lärare hade varitoförmögen att upprätthålla full tjänst pä grund av brister i miljön. Man hadetillgripit hel eller partiell tjänstebefrielse, sjukskrivning elleromplacering. I gruppen kvinnliga, äldre lärare hade över hälften varit helteller partiellt arbetsoför-rnögna. En ännu mer omfattande redogörelse för de alarmerandebristerna i våra skolor och deras arbetsmiljö skulle kunna presenteras. Dockhar jag med avsikt begränsat mig lill vad som har r-edovisals. De grava anmärkningar som under sinom lid riklats rnotskolan sorn arbetsmiljö är djupt beklagliga. Lärare som arbetar under sådanabetingelser kan inte fungera som bra lärare. Även lärare har rätt all ställakrav på sin arbetsmiljö, rätt att fordra så goda arbetsförhållanden sommöjligt, rätt lill arbetsglädje och arbetsro, rätt all få utföra sill viktigaarbete under "mänskliga" förhållanden. För mig är det även ensjälvklarhet, all samma krav skall ställas - och ställs - också av den storamajoriteten av eleverna själva, Elt fåtal elevers negativa inverkan på skolanoch dess arbetsmiljö måste motarbetas. Med hänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till statsrådet ställa följande fråga; Vilka åtgärder anser statsrådet böra vidtagas i syfte allförbättra lärarnas arbetsmiljö? 9Meddelande om frågor Nr 72 den Meddelades att följande frågor frtimsliillls -yn jonMnri 1080 frågor 1979/80:294 av GretheLitndhlad (s) till handelsnrinistern om åtgiirder för all säkra fortsatt svensk tillverkning av gummistövlar nr,in,; harregeringen av beredskapsskiil vid flera lillfiillen velat stödja produktionenav gummistövlar vid i , har också vid någotlillfiille ultaltit sig positivt för alt stöd lill lältgummiskor avberedskapsskäl borde överviigas. har för avsikt alt lägga nedproduktionen och har i dtigtirna varsltit resterande 600 tinställda om avsked.Jag vill därför slällti följtinde fråga till handelsrninis-lern; Vilka åtgärder tänker handelsministern vidtaga, eventuellttillsammans med arbetsmarknadsministern, för att säkra fortsatt svenskproduktion (i ) av gummistövlar, lättguirnniskor och tennisbollar? 1979/80:295 av i (s) till indiistriminislern om verksamheten vid Vingesbacke gruva ochktrlsinterverkel i ; Efler formella MBL-förhandlingarhar nu ledningen för vid bruk beslutat att upphöra medproduktionen vid Vingesbacke gruva samt kulsinterverket i . Personalenhar krävt att driften bör uppehållas åtminstone året ut men har ej fått gehörfrån förelaget för delta krav. I motiven för att fortsätta driften vid gruvanhar persontilen bl. ;i. hänvisat lill den pågående utredningen om demellansvenskti gruvorna stiint de inledda undersökningarna oni förekomst avvolfram i gruvområdet. Enligt uppgift kommer de båda anläggningarna all tas urdrift inom en myckel snar framtid. Med anledning av det framförda och industriministernstidigare uttalande i frågan vill jag ställa följande fråga;