prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är typiskt, tycker jag, att när ger exempelpå krisen inom sjukvården nämner hon just en person som inte kan bli opererad.Jag har aldrig förnekat atl det är kris inom sjukvärden på många håll, utan jaghar bara sagt att vpk:s motion inte innebär någon lösning. En parlamentariskulredning löser inte krisen, ulan del behövs en fortsättning av arbetet enligtde riktlinjer som man arbetar efter , med bl. a. en satsning pä öppenvård.Varför skall man behöva sätta till en parlamentarisk utredning för att satsa päöppenvård? Vi har redan haft en utredning. Och vi har fört en diskussion därriksdagen har begärt ett handlingsprogram för all få fram en öppenvård medkontinuitet, vilket kommunisterna tydligen inte anser vara så viktigt. Vpk talar om att det behövs en helhetssyn och ett samlatgrepp. Det är vad man brukar göra, när man inte har så många konkreta förslagatt komma med. heter det också att vi skall ta vårt rikspolitiskaansvar. Men pä vilket sätt skulle vi ta ett större rikspolitiskl ansvar genom att tillsätta en utredning? INGA (vpk): Det har ju visal sig att de utredningar somhar gjorts inte har räckt till. Det räcker inte med det som man håller på med,utan det krävs alt man för upp det här arbetet pä rikspolitisk nivå för att fåen ändring till stånd. Sedan klagar över att han inte förstår.Det är inte första gängen han inte förstår. Han tar upp frågan omhusläkarsystemet. Det systemet har kritiserats mycket hårt. Det var väl detförslaget som den folkpartistiska regeringen fick utstå mest kritik för,eftersom del är ett gammalt utlevat system för de välbeställda i samhället.Sedan försöker man hänga upp elt nytt husläkarsystem på en kontinuitet. orimligtatt tänka sig att gå tillbaka till det gamla systemet. Vad man i stället skall göra är förstas, såsom jag ocksåsade, alt bygga ul Tjsdaeen den den öppna vården och att bygga ulvårdcentralerna sä att de får ökad 11 Hecember 1979 kapacitetatt ta emot människor när dessa behöver det. organiseravården sä att man inte knyter upp den alltför hårt till läkare, utan Utvecklingen av så alt man får ett vårdlag. På det viset skulle man kunna fåden kontinuitet hälso- och siuk-som vill ha när det gällerläkare även i fråga om en större vården personalgrupp. Det skulle kännastryggt för människorna. Sedan vet jag inte om det mest besvärande för människornaär alt de möter olika läkare. Jag tror atl det i stället är det förhållandetatt man inte får den vård man behöver, vare sig del gäller akut hjälp eller enoperation - man får vänta i köer alldeles för . Det problemet tror jaginte att man löser genom att bygga ut husläkarsystemet. Den situation vi har på detta område visar att det behövsnya grepp och en rikspolitisk förankring för att få sjukvården atl fungera. Det skulle väl inte vara så farligt om detbara var jag som inte begrep vad som stär i den här motionen. Men jag undrar omdet är någon häri kammaren som förslår vad som menas med de här sakerna som jagläste upp. förstår det kanske-men förklara det dä för oss andra! Vadmenar man t. ex. när man säger atl planeringen skall göras mera problemorienterad?Eller vad menas med atl man skall angripa de vattentäta skotten mellanmedicinskt och ekonomiskt-politiskt ansvar inom sjukvården? Betyder det attläkarna skall fä mer ekonomiskt-politiskt ansvar eller betyder del attpolitikerna skall fä élt större medicinskt ansvar? Etldera måste det väl vara,men vilket vet jag inte. Och är detta bra för patienterna? Sedan står det att en del av överordnadefunktioner skall föras över till landstingen. Vilka funklioner är det som skallföras över till landstingen och som inte redan har föreslagits bli överförda?Det måste väl vara några nya funktioner som ni tänker på. Vilka är det? Vidare stär det atl vi skall ha en genomgripandediskussion, som skall grundas på kartläggning av vårdens innehåll. Vad syftardet lill? Jag tycker aU allt detta är oklart. Jag ställde ocksä en konkret fråga. Ni talar om altlandslingen skall ha ansvar för all värd, och sä sägs del skall erbjudaläkarna att få inträda i den offentliga sjukvården. Men det erbjudandet finnsju redan. De flesta läkare har möjlighet att få jobb inom landstingen - ingentvingas att driva privatpraktik. Men frågan är: Skall vi förbjudaprivatsjukvård? Är del det som avses? Det framgår inte av texten, men det kundevi kanske få besked om . Alt man jämt kommer till en ny läkare och till ny personalär väl naturligtvis inte det allvarligaste man kan räka ul för. Det är klart att färman ingen värd så är det allvarligare. Men vad jag sade var atl - och det är lättatl kontrollera- när man i undersökningar frågar människor vilka önskemål de har på sjukvärden, så kommer det kravet främst, att de vill ha samma läkare '3 Utvecklingen av hälso- och sjukvården och gärnasamma sköterska och samma personal över huvud taget. Det är delta som vi syftartill med det pågående arbetet för ett husläkarsystem, som f. ö. finns med igeni regeringsförklaringen. Avsikten är inte att införa något slags gammallsystem, där varje läkare sitter för sig, utan meningen är att vårdcentralernaskall organiseras pä ett sådant sätt att man får en personlig anknytning läkare och en sköterska för all planerad sjukvård. Om man blir sjuk pånatten fär man naturligtvis acceptera den personal som är jour, men för allplanerad sjukvård skall man få höra lill en läkare och en sköterska. Detta är inget system bara för de välbeställda. Det gäratl ordna arbetet sä här, och det finns redan vårdcentraler som arbetar på detsättet. Det uppseendeväckande i kommunisternas motion är att ni säger nej tilldetta -man skall inte få höra lill en läkare, utan man skall bara höra till envårdcentral, till en större grupp. Det är det enda klara beskedet i den härmotionen, och det är ett negativt besked för patienterna. INGA (vpk): Jag skall bara försöka svara pä GabrielRomanus fråga om problemorienterad planering. I dagens sjukvård bortser manfrån de hälsorisker som är direkt förknippade med de levnadsbetingelser som människorlever under. Man måste utreda de hälsorisker som hänger samman med dåligabostadsmiljöer, utslagning på arbelsmarknaden och miljöfarliga faktorer iarbetet och i vår natur. Med en problemorienterad planering av sjukvården menasalltså alt man lar med också sådana faktorer och inte som nöjer sig med attkomma in i ett mycket sent skede, nämligen när människor redan är sjuka. När det gäller privatläkarvården menar jag attprivatläkarna måste överföras lill den allmänna sjukvården, på samma sättsom man för att fä folktandvården att fungera orienterarprivatpraktiserande tandläkare över till den verksamheten. Jag tror alltså att de åtgärder somvi har pekat på i motionen är viktiga för alt vi skall kunna få en annaninriktning på sjukvården och möla den kris som råder på det området. GABRIELROMANUS (fp): Del var tacknämligt atl vi fick beskedbeträffande en av oklarheterna. Att planeringen skall göras merproblemorienterad betyder alltså att man skall syssla mer med hälsorisker iarbetsmiljö och i natur, dvs. att man skall fortsätta med del arbete som pågårt. ex. i arbetarskyddsstyrelsen, i yrkesinspektionen och vidomgivningshygieniska avdelningen inom som skall bli ettmiljömedicinskt laboratorium. Jag förstår att avsikten alltså är att de olikainstanser som skall syssla med delta skall göra det mera intensivt. Detkan ingen ha något emot. men det behövs ingen parlamentarisk utredning fördetta. En sådan skulle bara försena arbetet. Vad som menas med att man skall angripa de vattentätaskotten mellan medicinskl och ekonomiskt-politiskt ansvar inom sjukvården ärfortfarande Vi fick också, om jag nu tolkade rätt,ytterligare ett besked, nämligen alt det måste införas ett förbud motprivatsjukvård. I sä fall vill jag deklarera att jag anser att det voreolyckligt. Självfallet måste landstingens sjukvårdsorganisation precis som nuvara ryggraden i vår sjukvård, men det är viktigt att vi ocksä haren privatsjukvård. Vi har mycket atl lära av den. Jag tror att anledningen till attmänniskor sä gärna vill gä till privatläkare är att de har klarat en del av deuppgifter som den offentliga vården inte har lyckats så väl med. Det är intealls bara människor som har det bra ställt som går till privatläkare, utan detgör också andra som vill ha en bättre garanti för anonymitet och för att inteständigt möta ny personal. De vill ha just den kontinuitet ipatienl-läkar-relationen som vpk säger nej till. De vill kunna gä förundersökning till samma gynekolog frän år , för att ta ett konkretexempel. De vill inte, när det gäller en sä intim undersökning, ständigt mötanya människor. Vi har mycket att lära av den privata sjukvärden, och det är braatt den finns som en tumme i ögat pä den offentliga sjukvården. Den privatasjukvården skall inte ha någon dominerande roll - den kan ha ungefär sammaomfattning som , men att förbjuda den vore olyckligt. Utvecklingen av hälso- och sjukvården INGA (vpk): I det föregående inlägget kom det myckettydligt fram hur borgerlig är. Han värnar mer och mer om privatläkarna.Man behöver inte vara socialist för att inse att en socialiserad sjukvård ärden bästa för de allra flesta människor. Jag har inte talat om förbud motprivatläkare utan sagt atl man måste överföra privatläkarna till denallmänna sjukvården och att detta är en samhällelig angelägenhet. Jag vill ocksä ta upp frågan varförden allmänna sjukvården inte har fungerat. rosar nuprivatläkarna och lackar dem för att de fungerat för det lilla fätal som harråd och möjlighet atl besöka dem. Men anledningen till alt man vänder sig tilldem är ju att det allmänna har fält för små resurser till sjukvården. Jag harocksä här i debatten nämnt en del andra orsaker. GABRIELROMANUS (fp): För att det inte skall råda någon oklarhetvill jag än en gång understryka, att jag anser att den allmänna sjukvården ärryggraden i värt sjukvårdssystem, men atl jag tror att den privata värden görnytta dels som ett alternativ, dels och framför allt därför att vi kan lära ossen del av den. Jag menar också att den privata sjukvården skall ha ungefärsamma omfattning som . skall inte påslå att den privata sjukvårdeni dag är sä dyr atl den är till bara för de välbeställda. Jag efterlyser fortfarande ett besked om var vpk stär. Manvill tydligen inte, som vi kunde fä intryck av, ha ett förbud mot denprivata sjukvården, men man vill ändå att den skall försvinna. Men hurskall del gå till om människor vill ha den kvar och vpk inte vill förbjuda den? Överläggningen var härmed avslutad. En professur för forskning rörande kooperation Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1847 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställani belänkande den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1847 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 291 Nej - 18 § 20 Föredrogs betänkande 1979/80:15 med anledning avpropositionen 1979/80:37 om avtal om läkarutbildning vid kommunalaundervisningssjukhus 1979/80:22 med anledning avpropositionen 1979/80:25 iiied förslag till tilläggsbudget I till statsbudgetenför /80 såvitt propositionen hänvisats till kulturulskottet 1979/80:8 med anledning av motionom ändrad beteckning pä bergsvetenskapslinjen vid tekniska högskolan iSiockholm Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 21, En professur för forskning rörande kooperation Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1979/80:9 medanledning av motion om en professur för forskning rörande kooperation. HANS (): I moiion 1978/79:730. som behandlas iutbildningsutskottets betänkande 1979/80:9. yrkas att vid omprövningav olika professurer beaktar inriktningen på den kooperativa basformen, som delär uttryckt, inom svenskt ekonomiskt liv. Förslaget i föreliggande betänkandesynes kunna tillgodose motionens syfte, varför jag inte har något annat Praktiskttaget alla remissinstanser har också i princip varit positiva till fjcftoppp Hpn motionenssynpunkter på behovet av ökade insatser på det kooperativa i , pp u 1070 forskningsområdet,vilket jag hälsar med tillfredsställelse. Lål migförst fä konstatera atl det finns ell växande iniresse r- r f förforskning i kooperativa frågor vid universiteten. har sketti huvudsak vid och närmast genom dess ; Det ökade intresset för dessa frågor har förmodligen vuxit frambl. a. genom kooperationsutredningens pågående arbete. som jag uttrycker positiva värderingar kringdetta förhållande tvingas jag slå fast att undervisningen om kooperativaorganisations- och företagsformer är i stort sett obefintlig i vårt skolsystem.På lägre skolnivåer nämns ibland kooperationen i form av , OK osv. iläroböckerna, men ofta sker del pä ell anmärkningsvärl bristfälligt sätt.Oftast nämns kooperationen inte alls. Delta kan lätt iakttas vid en läroboksgranskning.Samma förhållande gäller pä universitetsnivå, där kanske i ännu högre grad.Kooperativa företagsformer existerar med andra ord knappast i universitetsundervisningen.Dessa allvarliga brister kan säkert hänföras till det samband som finns mellanforskning och läroböcker-undervisning. När det gäller forskning kan mannämligen konstatera att framtill 1975-1976 värden sä gott som obefintlig. Mankan i sammanhanget notera att det som åstadkommits päforskningsområdet mest ligger inom avsnitten historia, statskunskap, ekonomiskhistoria och sociologi. Däremot saknas forskning i ekonomiska discipliner,vilket är anmärkningsvärt eftersom kooperationen är en speciell form avekonomisk verksamhet. Om man gar utanför gränser finner man atlforskningslägel är helt annorlunda. Låt mig ytterst kort få beröra detta. 1 deflesta länder pä den europeiska kontinenten finns för kooperativ forskning ochutbildning olika organisationsformer. Det finns t. ex. institut med anknytningtill universiteten, särskilda institutioner för kooperation, tjänster medansvarighet för kooperativ forskning och utveckling osv. Vi har sådanalösningar vid åtta olika universitet i . Det existerar likartadeförhållanden i , och . I finns det i varjeland särskilda kooperativa institut. Går man utanför den europeiska kontinentenfinner man särskilda forskningsinstitutioner i . och i en delav länderna i Bortre . Konstruktionerna och de praktiska formerna vid deutländska universite ten är som sagt olika. Också ämnesanknytningen växlar. Mest förekommer ekonomi, men även juridik och sociologi förekommer. En del är exempelvis inriktade på kooperativa utvecklings problem för och bedriver då undervisning för biståndsarbetare till kooperativa utvecklingsprojekt. Del finns även i våra grannländer forsk ningsverksamhet pä kooperativa områden. har en professur i kooperation. har betydligt mer forskning än vad vi har och lär snart få en professur i ämnet, planerar någon form av institut på området '1 Försök med boendeparkering på gatumark medanknytning till universiteten. Lät mig till slut konstatera att när man frän kooperativthäll klagar över atl det är dåligt med forskning och undervisning på området,så har det silt berättigande - inte minst i elt internationellt perspektiv. Detfinns mycket som talar för alt ett så kooperativt starkt land som bordeligga före på det här området. Del borde rent av finnas en - skulle jag viljasäga -skyldighet alt bedriva sådan forskning som bl. a. kan användas föru-ländernas utvecklingsproblem. Och jag har faktiskt sett av SIDA-annonser itidningarna där biståndsarbetare söks all man räknar kooperativ utbildning viduniversitet som en merit. Men f n. finns ju ingen som helst sådan utbildningeller undervisning här i landet. Utan alt gå vidare in på skilda önskvärdaforskningsområden vill jag säga att jag hoppas den väg utskoltet valt i sittförslag skall ge betydande möjligheter till utveckling av den kooperativaforskningen och utbildningen vid olika läroanstalter i värt land. Jag yrkarsåledes bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. UlskoUels hemställan bifölls. § 22 Försök med boendeparkering på gatumark Föredrogs trafikutskottets betänkande 1979/80:6 medanledning av propositionen 1979/80:34 om försök med boendeparkering på gatumarkm. ELISABETHFLEETWOOD (m): Lät mig i all korthet uttala att det är medstor tillfredsställelse jag såsom tidigare ledamot av Stockholmskommunfullmäktige konstaterar, atl propositionen 1979/80:34 om försök medboendeparkering på gatumark m. m. rönt en i allo positiv behandling. Vi har i under elt flertal år efterlyst dennamöjlighet att lösa en del av de trafikproblem som återfinns i våra störretätorter, kanske framför allt i . Redan under mandatperioden 197.3-1976. medkommunikationsminister som gatuborgarräd, och under perioden1976-1979. med som finansborgarråd, har den moderatafullmäktigegruppen med kraft drivit frågan om boendeparkering. Under 1970-lalets valrörelser har väljarna visal sigmyckel intresserade av boendeparkeringens möjligheler. Det kunde jag själv vidett flertal tillfällen konstatera vid torgmöten. Såväl ur trafiksynpunkt som ur den lika viktigamiljöaspekten har vi efterlyst denna parkeringsreform. tvingas mänga körasin bil till arbetet , då de inte har någonstans att ställa denunder arbetstidens timmar,och sedan måste de också köra den tillbaka vid arbetstidens slut, då de inteheller kan lämna den under nattetid i anslutning till arbetsplatsen. Jo, naturligtvis mångdubbelt fier körda kilometer och mil, störremängder av avgaser och andra negativa miljöeffekter. Lät mig än en gång uttrycka min uppskattningav den förtjänstfullt snabba behandling som frågan under kommunikationsministernsledning har erhållit. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Bildande av nationalparker i och Utskottets hemställan bifölls. § 23 Bildande av nationalparker i och Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /80:15 med anledning av propositionen 1978/79:217 om bildande avnationalparker i och jämte motioner. I propositionen 1978/79:217 hadeföreslagits att i enlighet med de riktlinjer som där angetts medgavatl den mark staten ägde eller förvärvade inom angivna områden avSkuleskogen och fick avsättas till nationalparker. 1 della sammanhang hade behandlats dels en under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckt moiion 1978/79:1452 av m. fl. (s), vari hemställts1. alt fattade ett principbeslut om att bilda en nationalpark iTiveden i enlighet med förslag, 2. att hosregeringen begärde att den mark inom den föreslagna somförvaltades av domänverket överfördes från domänfonden till naturvärdsfondensamt 3. atl hos regeringen begärde att fick iuppdrag att inleda förhandlingar med om statligt förvärv avbolagels mark inom den föreslagna , dels en med anledning avpropositionen väckt moiion 1978/79:2718 av m. fl. (vpk), varihemställts atl beslutade att, med godkännande av propositionen1978/79:217 i övriga delar, uttala att i borde fä denomfattning naturvärdsverket föreslagit- a) atl med bifall till regeringens förslag samtmed avslag pä motionen 1978/79:1452 yrkandet 1 såvitt avsåg nationalparkensomfattning och motionen 1978/79:2718 medgav att den mark inom angivna områdenav Bildande av nationalparker i och Tivedensom staten ägde eller slutgiltigt förvärvade avsattes till nationalpark ienlighet med de riktlinjer som angetts i betänkandet, b) atl lämnade motionen 1978/79:1452 yrkandet 1i återstående del och yrkandena 2 och 3 utan vidare åtgärd, 2. belräffande att med bifall tillregeringens förslag medgav att den mark staten ägde eller förvärvadeinom angivna områden av avsattes till nationalpark i enlighet medde riktlinjer som angetts i betänkandet. Tillsammans med partikamrater från Skaraborgsoch län har jag motionerat om bildandet av en nationalpark i . Både 1978 och 1979 har vi socialdemokrater under denallmänna motionstiden försökt förmå regeringen att besluta om bildandet av ennationalpark i för atl därmed skydda det unika landskap som finns i dens. Molionen 1977/78:1266, som väcktes . behandlades i jordbruksutskottels betänkande 1978/79:10, ochdärvid reserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna lill förmän förmotionen. Ur de motiveringar som fanns i den socialdemokratiska reservationenvill jag här citera ett par meningar: "Utskottet anser det angeläget attområdet blir föremål för sädana skyddsåtgärder som är ägnade att för framlidenbevara den vildmarkskaraktär som utmärker i synnerhet den s. k. Trollliven.Utskottet är dock i nuvarande läge inte berett att gå närmare in på storlekenav det område som närmast bör komma i fräga. Sedan frågan om Trolltivensbevarande väcktes i motionen har hemställt alt regeringenskall föreslå alt falla principbeslut om bildandet av Tivedensnationalpark." Under den allmänna motionstiden skrev visocialdemokrater i och län en ny motion om bildande avnationalpark i . manad lämnade folkpartiregeringen enproposition om bildande av nationalparker i och . kanskenågra av kammarens ledamöter undrar varför jag gör denna tillbakablick. Ja,kanske har det gått litet troll i frågan. Men det är trots allt ganskafantastiskt atl den reservation som socialdemokraterna fogade lill betänkandet1978/79:10 blir bifallen efter. Mot bakgrund av vad jag här harbeskrivit biträder vi motionärer utskottets hemställan i betänkandet1979/80:15. När vi fattar beslut om bildande av nationalparki och därmed skyddar det unika landskap som Görtiven utgör, är besluletsmått historiskt vad gäller . fär sin förstanationalpark. Denna nationalpark blir tillsamnians med andra unika naturvärdeni intressant från turistsynpunkt. Jag vill i detta sammanhangpeka på upprustningen av och , som socialdemokraternai tidigare drivii aktivt. Vad gäller och allmänhetens möjlighet att nå dennamärkliga trollskog bör regeringen nu aktivt medverka till att Tivedsgruppensförslag Tivedsgruppen har beställ av representanter för , Laxåoch kommuner. Kommunerna har från det Tivedsgruppen lämnade sittförslag inte kunnal göra sä mycket för atl ordna med serviceutbud åtallmänheten. Man har hela liden väntat pä atl regeringen skulle falla beslut omnationalpark. Jag kan i delta sammanhang nämna att socialdemokraterna iKarlsborgs kommun har tillstyrkt en viss försiktig ulbyggnad i dess omgivningar. Det är nu av allra största vikt att regeringen genom attge kommunerna hjälp med viss serviceutbyggnad tar sill ansvar för förlängningenav del beslul som vi kommer atl fatta. Det är inte , månad eller år somriksdagen fattar beslut om nationalparker. Senaste gången fattade ettsådant beslut var 1962. Det är tillfredsställande att nu tar sig antrollen i . Bildande av nationalparker i och I detta anförande instämde () och (s). PERISRAELSSON (vpk): I det nu förevarande betänkandet nr 15 fränjordbruksutskottet behandlas bildande av nationalparker i iVästernorrlands län och inom , som berör och län.Förslaget bygger på folkpartiregeringens proposition från i varas, och dentycks ha gått igenom utskottsbehandlingen oförändrad. Med anledning av propositionen har vpk väckt motionen nr2718. I denna krävs, med bifall till propositionens förslag i övrigt, atl dentilltänkta i skall ha den areal som naturvärdsverket harföreslagit. Detta förslag avstyrker jordbruksutskottet. Såsom grund för sill avstyrkande anför utskottetsynpunkter som har framförts under förslagets remissbehandling. Hänsyn hartagits till remisser som har klart ekonomiska intressen i området sombevekelsegrund. Både domänverket och bruk har iniresse av att kunna avverkaså mycket skog som möjligt i till angränsande områden. Sedan propositionen skrevs har domänverket förvärvat denskog som tidigare tillhörde . Det förhällandet borde underlättagenomförandel av en nalionalparksutläggning i enlighet med naturvårdsverkelsförslag.