prot · G30939 · 1979-12-31 00:00:00 — Jagvill också fästa uppmärksamheten på vad utskottet anfört om det alltintensivare utnyttjandet av våra naturresurser för rekreation och friluftsliv.Ett försiktigt och omdömesgillt umgänge med naturen behöver knappast ens inärheten av tätorter medföra någon katastrofal nötning av naturen, även om enviss styrning kan bli nödvändig. Men det kan inte vara i överensstämmelse medallemansrättens anda att alla nya leksaker skall få användas i naturen hur somhelst, t. ex. grundgående farkoster som berövar sjöfågeln dess sista fredadetillflyklsort i skärgårdsvikarna. Terrängkörningslagen kan behöva utvidgas tillandra områden. Visst är det bra med ny företagsamhet, inte minst i nuvarandeekonomiska läge, men nog blir man betänksam inför den kommersialisering av vårallemansrätt som sketl i och med att inom lämpade områdenkanotuthyrningsstationer vuxit upp som svampar ur jorden. Borta är friden förfiskgjuseparen, den lilla holmen i sjön har blivit full av ölburkar, elden hartotalförstört andra idyller, dit kanoterna kommer kan ingen brandkår nå, osv.Till delta kommer den risk för spridning av kräflpesien lill ännu friska vattensom man inte kan utesluta som följd av kanoisportens explosionsartade tillväxt. Vadjag här sagt är ingen svartmålning - tyvärr. Och det kan hända att utvecklingenblir sådan, atl ingrepp i allemansrätten måste ske. En natur-värdsinlendenl ivästra har t. o. m. frågat, om vi har råd all ha kvar den oinskränkt.Våra efterkommande kommer inte att tacka oss för att vi inte i lid stoppat enexploatering som gjort allemansrätten i det närmaste värdelös för dem.Utskottet har uttalat sig för en förbättrad information, men som en litenvarning till allemansrättens missbrukare bör också ses utskottets ord attsärskilda åtgärder från sida f n. -jag upprepar: f. n. - inte synesnödvändiga. Vifår aldrig glömma bort att när allemansrätten började utkristalliseras hadevårt land lät oss säga 800 000 invånare. har vi en bra bit över 8miljoner. Dessutom har dessa semester och annan frilid plus diverse bekvämafortskaffningsmedel för alt ta sig ut till naturen på ett sätt som medeltidenssvenskar aldrig kunde drömma om. Sådant kan bli katastrofall för naturen, menvi kan bevara den klenod som allemansrätten innerst inne är, om man hos dem detvederbör följer upp utskollets förslag. I förhoppning om alt så sker yrkar jagän en gång bifall till det förslaget. Överläggningen var härmedavslutad. Utskollets hemställan bifölls. Föredrogs betänkande 1979/80:8med anledning av motioner om luftvård. 1detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:231 av RuneTorwald (c) och i Hällsta (c), 1978/79:1436 av MargaretaAndrén (fp), 1978/79:1966av (), vari föreslagits att hemställde atlregeringen än starkare, på internationellt plan, verkade för au minskaförsurningen, 1978/79:1967av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fräga (yrkandena 1 och 3)hemställts att skulle 1.hos regeringen anhålla atl regeringen energiskt verkade för internationellaöverenskommelser om begränsning av luftföroreningar, 3.fatta principbeslut om all effektiv rökgasrening skulle genomföras och uppdraåt regeringen alt framlägga en plan för beslutets genomförande, omfatlande bl.a. utvecklingen av tekniken pä området, och 1978/79:1990av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 6) hemställtsatl beslutade att hos regeringen begära en kartläggning av de utsläppsom kunde påverka ozonskiktet och klimatet samt anhålla all regeringen aktivtverkade för att få till stånd en internationell konvention till skydd förozonskiktet. 1. beträffande luftföroreningar från biltrafik ochflygtrafik m. m. au lämnade motionerna 1978/79:231 och 1978/79:1436ulan vidare åtgärd, 2. beträffande åtgärder mot svavelutsläpp m. m. alt riksdagenansåg motionen 1978/79:1966 och motionen 1978/79:1967 yrkandena 1 och 3besvarade med vad utskottet anfört, 3. belräffande skyddet av ozonskiktet all riksdagenlämnade motionen 1978/79:1990 yrkandei 6 utan vidare åtgärd. Reservation hade avgivits beträffande skyddet avozonskiktet av , , , , , och (samtliga s) somansett au utskottet under 3 bort hemställa att som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört med anledning av motionen 1978/79:1990 yrkandet6. Frågan om ozonskiktets bevarande kan bli det allt överskuggandemiljöproblemet även här i . Man kan fråga sig om vi egentligen intehåller på att förstöra förutsättningen för mänskligt liv på jorden, vilketnaturligtvis måste vara elt av de allvarligaste spörsmålen all la itu med iriksdagen. Förraåret behandlade vi i frågan om freongasernas inverkan på ozonskiktet.Då tog de borgerliga ledamöterna själva ett initiativ och drev igenom enlösning. Jag vill gärna säga att jag tyckte det var myckel bra, menfreongaserna är ändå ett mikroskopiskt problem i förhållande lill de problemsom hör samman med alla de kemiska medel som vi använder och deförbränningsgaser som skapas. Många av dessa medel och gaser innehåller jugiftiga stoffet som kan förstöra ozonskiktet. Pä delta område har det alltsåinte tagits liknande initiativ på borgeriigt håll. Utskottetskriver om den socialdemokratiska motionen att det avvaktar fortsatt forskning.Litet tidigare i utskottsbetänkandet skriver man att inte kan delta iinternationellt forskningssamarbete, eftersom ozonforskningen i är avliten omfattning. Då kan man fråga sig om , som vi har krävt i vårmoiion, inte bör begära en utredning som klariägger problemen i samband medalla dessa medel som kan förstöra ozonskiktet. Utskottetsmajoritet skriver atl denna fräga bör lösas inlernalionellt. Men detinlernalionella arbetet går ju långsamt, eftersom många nationers intressenskall tas till vara. Det finns också slora kapitalinlressen i konstgödsel,olja och kemikalier som arbetar emot. Jag har sell hur små, småsteg man på det internationella planet lar mol en bällre miljö. a. kan man,enligt en rapport , försl 1983 förvänta sig verkligt aktiva åtgärder mot deluftburna föroreningarna. Det finns många stenar på vägen när det gäller detinternationella samarbetet. Därför kan man fråga sig om vi verkligen kan dröjamyckel längre med att ta initiativ, så all något sker på del internalionellaplanet. Ävencenterpartiet har i en motion, innan partiet kom i regeringsställning, ivratför ett skydd för ozonskiktet. Då borde det inte oroa den borgeriiga regeringensä mycket, om även klart sade ifrån att den på detta område vill habestämda och snara ålgärder. Vidövergång i många till en ny teknik inom jordbruk och varuproduktionbör man från början la hänsyn lill miljöaspekterna, varvid man väl främst börta upp frågan om ozonskiktet. Man kan egentligen säga att klockan globalt settär i tolv i fräga om skyddet av ozonskiktet. är klockankanske en minut i tolv när det gäller att rädda mänskligt liv på jorden. Vibör alltså inte slå oss till ro med dagens långsamma takt. har tidigarevisat sig kunna ta internalionella initiativ, och enligt socialdemokraternasuppfattning bör också aktivt och snabbt verka för vår uppfattning attåtgärder bör sältas in på forskning och utredning, både här i Sverigeoch utomlands, för att skapa en konvention pä detta område, sä att vi snart kanbygga upp ett bra skydd för ozonskiktet. Detta,fru talman, är syftet med vår reservation, som jag härmed yrkar bifall till. Jag kan instämma i det mesta av vad hade atl säga. Jagvill understryka all det här är en mycket allvariig fråga - en fråga som faktiskt helamänskligheten och allt liv på jorden är beroende av att vi löser, nämligen atlinte våra ozonlager skadas och förstörs ännu mer. Där finns ingen oenighet. Viär också eniga, och jag-och, hoppasjag, även övriga här-om hurviktigt det äratt regeringen driver på och försöker ta initiativ på detinternationella området, försöker skynda på det hela. Det ärju precis somGrethe sade. Del går trögt. Det är besvärligt. Manhar kanske inte på alla håll riktigt gjort klart för sig hur allvariigt det härär. Då har vi förhoppningsvis begripit det litet grand bättre i . Vi börförsöka trycka på och göra vad vi kan för att skynda på det hela, för attförsöka få andra regeringar och parlament alt förstå hur väsentligt del är atlman gör något åt den här frågan. Päden punkten finns ingen oenighet även om man skulle kunna tro det när man läserreservationen. Men ulskotlsmajoriteten påpekar just hur viktigt det är altregeringen i internationella sammanhang fortsätter atl verka för begränsning avanvändning av sådana ämnen som kan tänkas skada ozonlagren. Men vi imajoriteten tror inte atl del för saken elt enda dugg framåt atl vi försökervifta med pekpinnar framför den . Det är inte den som är detstora hindret i det här fallet. Hade det varit det hade problemet nog varit enaning enklare att lösa. Regeringendriver faktiskt på en del. talar här om transport av långvägaluftföroreningar, och vi har just fltt en konvention mot sådanaundertecknad. Jag beklagar ochjag håller med om att det tar lilet lid innannågot blir gjort, men det är ändå inte från svensk sida som man har bromsat.Tvärtom har vi från svensk sida försökt pressa fram det hela för atl få både enhårdare konvention och ett snabbare ikraftträdande. Del är andra länder, somhaft en uppfattning helt motsatt , som under tryck har tvingats gä medpå konventionen. Del betyder inte att vi från svensk sida är eller får varanöjda med resultatet. Vi måste fortsätta vårt arbete, men vi har ändå kommit enbil pä väg. Detsamma gäller frågan om ozonlagren. Detenda konkreta kravet i reservationen är ett krav på utredning. Det låter jubra, framåt och aktivt - men ett av problemen när det gäller ozon är att det ärmycket svårt atl finna ett par vetenskapsmän som har enstämmig uppfattningavseende vad som skadar och hur det påverkar ozonlagren. Den punkt där man haren någorlunda samstämmighet är frågan om freoner, något som regeringen idecember 1977 förbjöd - alltså en aning tidigare än nämnde. Detär riktigt att förbudet inte trädde i kraft på allvar förrän vid halvårsskifteti år, men beslutet har trots allt funnits ett tag. Menuppriktigt sagt, fru talman, den absolut lämpligaste åtgärd man kan tänka sigär väl ändå inte att tillsätta en statlig utredning, som skall sitta och tittapå utsläpp som skadar ozonlagren - när man inte ens riktigt vet vad som skadardem. Jag är mer inne på att forskningen bör förstärkas och uppmuntras. Därligger vi kanske för dåligt till i . Vidare måste vi fortsättamed ett intensivt internationellt samarbete för att kunna få ordning pä de härproblemen. De är verkligen livsavgörande och livshotande, och vi måste lösadem. GRETHELUNDBLAD (s) replik: Det är ändå rätt märkligt att här pä punkt efter punkthåller med om mitt resonemang och därmed också i och för sig håller med omkraven i vår pariimotion, där vi hemställer atl hos regeringen skallbegära en kartläggning av de utsläpp som kan påverka ozonskiktet och anhållerau regeringen aktivt skall verka föratt fä till stånd en iniernationellkonvention till skydd för ozonskiktet. Både i utskottsbetänkandet och i delsom nu anför håller man i och för sig med oss - men man kan interösta för all det som slår i molionen skall ges regeringen lill känna. Jag kaninte se annal än alt det egentligen här bara är fråga om prestige. Det skullevara en kraftfull insats om en enig riksdag krävde all nu skall vi sätta i gångoch göra något pä allvar åt detta problem, så att det inte lill slut blir enkatastrofsituation. Del är konstigt atl när det gäller kärnkraft och liknande,dä kan man vidta kraftfulla åtgärder när det finns kataslrofrisker. Men på dethär området där det smygande kan komma att bli en ännu större katastrof förmänskligheten är man inte beredd att sälta lill de utredningsresurser sombehövs och utföra det kraftfulla arbete på ett internationellt plan som måstetill, utan här vill man lassa fram och bara använda försikliga medel. Jaglycker alt ärendeis allvar kräver all en enig riksdag fattar beslul om alt sägaifrån att här måsle ske någol snabbi, ochjag måste fasthålla kravet på attreservationen skall bifallas. TORKELLINDAHL (fp) replik: Om någon redan håller på och springer, så är det inte lönt att börjatjata och ge vederbörande order om atl sälla i gång alt springa. Det är ungefärdet den här diskussionen rör sig om. Skillnaden är egentligen att vi är enigaom vad som behöver göras. Vi är kanske inte fullt så eniga om atl det redanhåller på all ske. Socialdemokraterna vill tydligen markera att de är aktivaoch framål och att här skall del vidtas kraftåtgärder. Jag anser faktiskt redan håller på att jobba med atl vidta kraftåtgärder så gott man kan. Slagi luften från sida, även om det rör sig om luftvård, tror jag intevi har någon större glädje av. Jag glömde i milt förra anförande attyrka bifall till utskottets hemställan. Jag gör det . När man talar om luftföroreningar så tänker man kanske i första hand påbilavgaserna. Men har många människor alltmera börjat oroa sigöver luftföroreningarna från flyget. Många befarar atl flygavgaserna är ettstörre problem än vad som hitintills framkommit i debatten. Och för boende runtvåra flygplatser-som t. ex. - upplevs luftföroreningarna frånflyget som en stor sanitär olägenhet. Enligtberälningarsom gjorts kommer fiygutsläppen av t. ex. benspyren, som ärettstarkt cancerframkallande ämne, av kväveoxider och av aldehyder, som är starktluktande, all öka kraftigt. a. atl emissionerna av kväveoxider kommer att öka åttafaldigt närdet gäller och att utsläppen av aldehyder och stoft kommer atlsexfaldigas resp. nästan fördubblas fram lill 1985 jämfört med . Genomden slora ökning som har skett av jetlrafiken på harockså föroreningarna och inte minst den fotogenliknande lukten ökat kraftigt.Det är därför inte att undra på att människorna som bor runt flygplatsär oroade. De frågar sig hur skadliga luftföroreningarna egentligen är, och deoroar sig för all framför allt barnen skall ta skada. Själva oron i sig innebärju en psykisk påfrestning i avvaktan pä resultat och ytteriigare kunskap. Jelavgasforskningenbör därför uppmärksammas och las med i de nuvarande och framlida medicinskaforskningsprogram som bedrivs av samhället. Del gäller dels forskning sominitierats av arbetarskyddsfonden och som då närmast berör alla dem som arbetarpä olika flygplatser i , dels sådan forskning som initieras avnaturvårdsverket. Nyainternationella rön och även den forskning som bedrivs i beträffandeandra luftföroreningar än från flygel kan ocksä komma att bidra lill ökalkunnande om jelavgaser och alla de ämnen som förekommer i dessa gaser. Denmätning av flygavgaserna vid som påbörjats avmiljö- och hälsovårdsnämnden i är värdefull, eftersom demätningar som gjorts vid Arianda och och som omnämns iutskottsbetänkandet knappast kan vara jämförbara. Situationenär mer komplicerad vid på grund av närheten lill bostadsbebyggelsen m.m. Inte heller mätavstånden lär vara jämförbara. Halten av benspyren, somalltså är ett starkt cancerframkallande ämne, lär inte ha mätts i Arlanda- ochLandveiterundersökningarna. Närdet gäller är det först efter det alt flygplanstypen F 28 logs i driftsom klagomål uppstått belräffande luftföroreningar. gällde klagomålen endasibullerproblem. 1 koncessionsnämndens beslul kan man också lägga märke till attstörre vikt nu läggs vid luftföroreningarna. Utskoltettycks däremot inte ta sä allvarligt på de här frågorna utan nöjer sig med althänvisa till gamla ulredningar trots atl flygtrafiken under senare ärhar ökat kraftigt. Man borde därför nu i värt land liksom i införagränsvärden för flygavgaser. i har alltså i samarbetemed startat en stor och omfattande undersökning avluftföroreningarna vid . Även om mätningar aren sak ochforskningen annan harjag, trots min motion, för dagen i avvaktan på resultatetav denna undersökning och i avvaktan också på det slutgiltigaställningstagandet lill jetlrafiken på nu efter koncessionsnämndensbeslut inget annat yrkande än utskottets. Vad gäller normer om föroreningar från jetflygplan ärdet så alt vi iSverige inte tillverkar några civila fiygplan. 1 den internalionellalufttrafiken är egentligen elt ganska lilet land, som kan delta, ochockså deltar, i det internationella arbetet på området. Vi följer mycket noga bestämmelsernaoch arbetet i - det är faktiskt så att del som görs i kommer hit. Påmånga håll i finns städer som har fiygplatser långt inne i stadskärnorna.Problemen där är uppriktigt sagt betydligt värre än vad de är på , ochman arbetar intensivt för att försöka få lösningar på de här problemen.Eftersom är störst av de ytterst få länder i världen där man tillverkartrafikflygplan, kommer erfarenheterna från och bestämmelserna i tillSverige ganska snabbt. Det är väl bra och riktigt att följa forskningen i . Jag menar ocksåatt del är synnerligen viktigt atl vi är vaksamma i vårl eget land. hörman invändningen atl föroreningarna från flygtrafiken skulle vara nästanmarginella Jämfört med föroreningarna från bilavgaserna. Jag vågar dock intenonchalera föroreningarna från flygtrafiken. Jag anser det vikligt att vi får bådetillförlitliga mätningar och adekvata forskningsinsatser på del här området.Atl föroreningar frän biltrafiken och frän industriutsläppen kan vara bådestörre och allvarligare innebär ju inte att vi för den skull inte skulle behövaangripa också flygavgasulsläppen och skadeverkningarna därav. Inte minst denökning av flygtrafiken som sker talar för motsatsen. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenbiföll vad utskoltet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av SvanteLundkvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 3 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Bättreutnyttjande av bär och svamp Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GretheLundblad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 168 Nej - 166 1979/80:10 med anledning av molioner om bevarandeav levande kulturminnen §19 Bättre utnyttjande av bär och svamp betänkande 1979/80:11 med anledning av motion om bättreutnyttjande av bär och svamp. Får jag först säga att jag inte har något annal yrkande änjordbruksutskottets i del här ärendet. moiion som behandlas i betänkande nr 11 harjag och minamedmotionärer tagit upp frågan hur man på olika sätt kan försöka att bällreutnyttja de naturtillgångar i form av bär och svamp som vi har i våra skogar.Dessa tillgångar utnyttjas till mycket ringa grad. Det är i storthusbehovsplockning som förekommer, och en mycket liten del är upplagd på merakommersiell basis. Det är beklagligt, eftersom det är verkliga och slora värdensom vi låter gå lill spillo genom atl de får ruttna bort i våra skogar. Närdet först gäller svampen är det uppenbart att det krävs mera av information ochupplysning till allmänheten för att människor skall lära sig att känna igen deolika svampsorterna och våga plocka dem. har medanledning av motioner uttalat all del finns anledning att på olika sätt ökainformationen till allmänheten. Jag lycker att det är angeläget alt manutnyttjar alla de kanaler i det moderna samhället genom vilka man kan hjälpamänniskoratt ta till vara olika svampsorter. Man borde i det arbetet kunnaanvända olika massmedia. Framför allt TV är ett utmärkt medium just i dettasammanhang, eftersom man där för människor kan visa upp snariika svampar, avvilka en del är giftiga, andra inte. Man borde ocksä i undervisningen i våraskolor göra betydligt mera än för att upplysa eleverna om vilka svamparsom går att använda. F. n. vågar de flesta människor kanske bara plockakantareller men går förbi en mängd utsökta svampar. Man är helt enkelt osäkerom huruvida man vågar plocka dem, lägga dem i kastrullen och äta dem. Vår motion är någol längre syftande än de tvåmotioner som behandlades vid förra . Vi har i den noterat att detfinns en stor marknad i utlandet förde aktuella produkterna. Det råder storefterfrågan på både bär och svamp, och vi har därför uttalat att samhälletborde kunna hjälpa till för atl få i gång en verksamhet på detta område. Ivårl grannland finns en organisation uppbyggd för della ändamål. Manhar lyckats förmedla goda kunskaper lill jordbrukare och andra som bor iområden med riklig tillgång på bär och svamp. Man har ocksä byggt upp entransportapparat för att ta emol produkterna och forsla dem vidare. Delvar delvis sådana frågor som vi log upp i vår motion. Vi tycker kanske attjordbruksutskottet borde ha skrivit någol mera ulföriigt och inte enbart skulleha hänvisat lill det betänkande som behandlades vid förra . Om mankunde utvidga plockandet och skapa en förädlingsindustri, skulle det föra medsig ökade arbetstillfällen i glesbygden. En sådan industri skulle kunna utgörasav små enheter förlagda inom olika glesbygdsområden. Från den synpunkten voredet också angeläget att man gjorde ordentliga undersökningar av vad man kangöra för atl fä i gång och för alt underlätta sådan verksamhei. Vi har imolionen pekat på detta, och utskottet har också skrivit en hel del positivt omdet hela. Det är vår förhoppning att det kommer fram förslag som germöjligheter lill ett bättre utnyttjande av dessa naturtillgångar, som finns ivåra skogar. Meddel anförda, fru talman, ber jag atl få yrka bifall lill utskottets hemställan. Bättreutnyttjande av bär och svamp Överiäggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:6 med anledning av propositionen 1979/80:13om lån lill 1979/80:7 med anledning av propositionen 1979/80:18om medelslillskoU till , m. m. 1979/80:9 med anledning av motionen 1978/79:384 omen lag om låsinstallation m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa beiänkanden hemställt. § 21 Anmälan avinterpellation 78 cmber 1979 Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivitslill kammarkansliet 1979/80:86av i Röslånga (fp) lill industriministern om Öresundsvarveisframlid: lycks smällarna för kommun kommai en aldrig sinande slröm. Efter åtskilliga nedläggningar av gamla ochväletablerade industrier, efter lidigare varvskriser osv. kom beskedel om attfärjelinjen lill troligtvis skall läggas ned och att flera hundra personerriskerar atl bli friställda. var det så dags nyllnedläggningshot för Öresundsvarvet - del tredje hotel för varvet inom loppet . Det innebär alt färjetrafikenLandskrona-Tuborg läggs ned. Frän kommunens sida reagerar man kraftigt mol deberörda bolagens agerande, särskilt som man i samråd med rederiet gjort storainvesteringar för all läcka färjeledens behov. Öresundsvarvetföreslås-enligt en konsultuiredningsom gjorts av -läggas ned inom loppet av . Vis av erfarenheter frän tidigareutredningar kan man äter konstatera att neddragning av varvskapaciteten alltidriktar sig mol Öresundsvarvei och dess anslällda. nedläggande innebär attnära 3 000 människor mister sina anställningar. Del är lätt att konstatera altkommunen och regionen inte inom överskådlig lid har möjlighet att tillskapaarbetsplatser av en sådan omfallning. Konsultutredningenskall givetvis tagas för vad den är - en rapport bland fiera, som alla skalltjäna som underlag för planeringen av framlidens varvsstruktur. Men förLandskrona och omgivande region är hotbilderna nu så många att situationensnart känns absurd. 1 synnerhet när man vet alt varvet medvetet satsar päprodukter som kräver en allt högre teknologi, vilket ju helt ligger i linje meddirektiv från . Detskulle kännas befriande om industriminisiern redan nu kunde kommenterasituationen för , och dä i synnerhet den del som berör Öresundsvarveioch dess framtid. Många tusen människors arbeten stär pä spel. Det gäller allstilla en kanske onödig oro, och det gäller inte minsl att skapa framtidstroför kommun och den omgivande regionen. Medhänvisning till det anförda vill jag till statsrådet och chefen förindustridepartementet framställa följande frågor: