prot · G30939 · 1979-12-31 00:00:00 — Jagyrkar bifall till vpk-motionen 2467. Vi är nu inne i sluttampen av behandlingen av folkpartiregeringensproposition om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati. Det är ett arbete somengagerat flertalet av utskott, lika väl som arbetet medpropositionen en gång engagerade samtliga departement i . Någraav de förslag som framställdes har avslagit, men den stora merpartenhar godkänts. Atl del har sketl en viss sållning är inte så märkvärdigt. 1praktiskt tagel varje sådan här fräga måste man Ju göra avvägningar mellanflera angelägna mål. Å ena sidan har vi önskemålen om all förenklalagstiftningen, alt föra ner besluten, alt förkorta handläggningstiderna, altrensa i blankettfloran, all underlätta kontakter mellan myndigheter ochmedborgare och alt göra del offentliga språket sä enkelt och begripligt sommöjligt. Å andra sidan har vi t. ex. kraven pä rättssäkerhet och likhet införlagen, på träffsäkerhet i olika riktade insatser och på tillfredsställandeunderlag för myndigheters och politiska organs beslul. 1 regeringspropositionendiskuteras denna målkonflikt, och den som är intresserad kan läsa mer utförligtom den i förvaltningsutredningens debattskrift Krångla lagom, som publiceradesi fjol. Jag tror faktiskt att många av ledamöter skulle ha utbyte avden skriften, inte minsl de ärade ledamöterna av skatleutskottet. Lålmig om dagens betänkande säga atl det är mycket tillfredsställande altutskottet tillstyrker tre av regeringens förslag till förenklingar. Man går medpå alt gränsen för deklaralionsplikl höjs lill , vilket innebär atttiotusentals människor som ändå inte skall belala skatt nu inte heller behöverdeklararera. Man accepterar alt småförsändelser inte skall behöva belastas medtull och andra införselavgifter när det rör sig om obetydliga värden. Dettainnebär inga föriuster för statsverket, eftersom den administrativa hanteringenkostar ungefär lika mycket som staten tar in. Däremot innebär det uppenbarligenbåde besparingar och mindre irassel för enskilda och förelag. Elt tredjeförslag som tillstyrks avser en oformlighet i mervärdeskattesystemet som nuundanröjs. Eltfjärde förslag avstyrker utskottet. Det gäller en förenklad deklarationsblankett,som skulle ha kunnat användas av någon dryg halv miljon skattskyldiga medrelativt okomplicerade inkomstförhållanden, bl. a. mänga pensionärer. Utskottetanser inte, sägs det i betänkandet, "att det enbart av förenklingsskälfinns anledning att frånlräda principen all den skattskyldige bör hahuvudansvaret för deklarationens riklighet". I rättvisans namn bör detpåpekas alt någon sådan tanke inte finns i propositionen. Ettannal argument mol regeringsförslagei är att tidpunkten för förslaget är illavald "med hänsyn till den pågående omläggningen av taxeringen i förstainstans". Detta fär väl anses vara ett fint sätt att uttrycka vad somframgår Förenklatdekla-ra Hons föl fa ra n de, m. m. Förenklatdeklarationsförfarande, m. m. mellan raderna iriksskalleverkets yttrande, nämligen atl verket f n. har allt sjå i väriden medatl få del nya RS-syslemet atl fungera och därför inte mäktar med någraytteriigare förändringar . Jag har större förståelseför det argumentet än för en del andra invändningar som också reses avutskottet och remissinstanserna, och jag skall därför avslå frän alt yrkabifall till propositionens förslag. Men låt mig poänglera atl arbetet på attåstadkomma enklare deklarationer måste gå vidare. Alla vet ju atl detta är enav de stora stötestenarna i kontakterna mellan medborgare och myndigheter. Glädjandenog lycker Jag mig också kunna spåra vissa tendenser till nytänkande hosskatleutskottet. var det kalla handen frän utskoltet när jagvid tvä tillfällen motionerade om atl taxeringsmyndigheterna med hjälp avdatatekniken borde sammanställa tillgängliga uppgifter från arbetsgivare ochandra i ett utkast till självdeklaration. Detta utkast skulle sedan tillställasden enskilde för eventuell komplettering och bestyrkande pä heder och samveteoch under precis samma ansvar som gäller. I det remissyttrande som inhämtatsfrän kammarrätten i uttalas nu elt stöd för denna lanke, och ävenskatleutskoltet säger i sitt betänkande atl det i huvudsak kan ansluta sig fortsalt förenkling av deklarationsblanketterna efter dessa linjer.Riksskatteverket och regeringen har anledning atl notera den förändradeinställning som kommer lill uttryck i beslut. Imarginalen kan det sä slutligen vara värt alt notera en annan litenåsiktsförskjutning. När antibyråkratipropositionen lades fram mötte denhäftig kritik frän egentligen bara ett håll, nämligen från , som medstort buller och bång förkunnade atl det här var ett krafsande på ytan. Denkritiken följdes upp i en partimotion, som bl. a. gick ut på att förslaget omförenklade deklarationer var alldeles för begränsat. Men när den moderataledamoten i riksskalleverkets styrelse fick ta ställning till förslaget tycktehon i slället - liksom resten av slyrelsen - alt det var alldeles för långtgående,och den uppfattningen delas tydligen också av i skatteutskoltel.Vad som förut var ett krafsande på ytan var alltså vid närmare granskningalldeles för myckel. De glada trumpetsiötarna har tystnat. Skatteulskottels betänkande nr 9 behandlar de förslag från den s. k.krångelpropositionen som ligger inom skatleutskollets ämnesområde. KnutWachtmeister är som jag förstår helt överens med oss andra om vad som står iutskottets betänkande, men han är mera kritisk mot vad som inte står där. Utskottetbehandlar nämligen inte den del av propositionen som handlar omdryckeslagsliftningen, ulan denna tänker utskottet ta ställning lill i ettsenare sammanhang vid detta . Några olägenheter ser inte utskottet medett sådant förfarande. Propositionen lades visserligen fram på bordi slutet av förra , men harju inte förflutit. bör dessutom tilläggas altriksdagen någon månad innan propositionen lades fram behandlade motioner medsamma innehåll som propositionen. I ett sådant läge tycker utskottet attfrågan, som inte bara är en administrativ historia utan ett viktigt inslag iden alkoholpolitik som beslutade om 1977, kunde anstå till det nulöpande . Man har också anledning tro all motioner kommer atl avlämnaspå nytt , så ärendet kan med fördel vänta lill våren. Jag harinte för avsikt att gä in i sakfrågan, men Jag tycker jag kan lämna denupplysningen, atl socialslyrelsens alkoholpoliliska nämnd i silt yttrandeframhållit atl en ändring av den nu gällande lagstiftningen, som började tillämpasså sent som , på sätt som föreslagits i propositionen icke vare sigskulle minska krånglet eller fylla någon annan uppgift. Till sakfrågan ber jagdock atl fä återkomma . Men låt mig ändå lill säga, atlutskollets majoritet kanske inte lycker precis som atl det1977 fattade beslutet är felaktigt. Huvudämnetsom tagils upp i propositionen är frågan om en förenklad deklarationsblankett.Skatteutskottet har stort intresse av alt en sådan kan komma till stånd, ochdel finns ingen åsiktsförändring i ulskollel på den punkten. Men man anser attelt så dåligt underbyggt förslag som det som föreligger i propositionen äromöjligt att genomföra, Dels skulle detta förslag inte innebära några som helstförenklingar utan innebära komplikationer för deklaranterna, dels ärförslaget en fara för rättssäkerheten. Detman i propositionen menar skulle innebära en förenkling är förslaget om attvissa inkomsttagare inte skulle behöva sälta ut några summor för inkomster frånolika arbetsgivare - man kunde sälta ut arbetsgivarens namn men inte någrasummor- utan taxeringsmyndigheten skulle införa beloppen ur de uppgifter somarbetsgivaren tillhandahåller. Delta system skulle gälla för dem som bara harlöneinkomster, som endasi önskar utnyttja schablonavdraget på . och somheller inte har större kapitalinkomster eller förmögenheler. Menvad händer om arbetsgivarens uppgifter är felaktiga? Den skatlskyldige bärenligt propositionen fortfarande ansvaret för deklarationen och kan alltsåstraffas för felaktiga uppgifter som lämnats av arbetsgivaren. anserutskottet vara ett starkt hot mol rättssäkerheten -allra helst som en inteobetydlig del av arbetsgivaruppgifterna är felaktiga, enligt riksskalleverketsupplysningar. Utskottet anser f ö. atl den deklaralionsskyldige är den sombörbäraansvaret för den avlämnade deklarationen även i fortsättningen, och motbakgrund av detta ställningstagande bör han också själv uppge inkomsten.Riksskatteverket och kammarrätten i har i sina yttranden pekat på atlvissa andra möjligheter till förenklingar föreligger utan alt man ändraransvarsfrågan. talar om att en halv miljon inkomsttagare -huvudparten av dempensionärer - skulle fä en enklare deklaration sä har han i stort setl fel.Hälften av pensionärerna är nämligen befriade frän att deklarera,och de andra skulle förmodligen inte få det enklare på det sätt som föreslåsutan svårare. Förenklat deklarationsförfarande, m. //?. Förenklatdeklarationsförfarande, m. m. Vpkhar i sin moiion, som väckts i anledning av propositionen, föreslagit altriksdagen skulle göra ett uttalande till förmån för en progressiv stalskommunalenhetsskalt och alt en stegvis övergång från inkomstbeskattning tillproduklionsbeskallning borde ske. Utskottetanser atl de föreslagna skattelyperna mera är förslag lill ändring av gällanderegler för beskattningens sloriek och fördelning och mindre är fråga om enadministrativ förenkling. Därför har inte utskottet gåtl närmare in pä någonsakbehandling av motionsyrkandena, vilket tycker ärfelaktigt. Vi menar, trots alt vi tyckerde är intressanta, atl dessa förslaginte hör hemma i dagens behandling. Jag vågar dock säga så mycket som att viden progressiv stalskommunal enhetsskalt blir den fördelning som efteråt skallske mellan stat och kommun betydligt krångligare alt klara ut än med det systemmed två olika skatter som vi har . Av fördelningsskäl kan ändå en sådanskatt vara motiverad, men utskoltet anser alt det inte finns anledning atl nudiskutera frågan i delta sammanhang. Fråganom produktions- eller inkomstskatt är heller ingen administrativlämplighetsfräga. Det är i stället fräga om ett ställningstagande lill den lypav skatter som gagnar samhället bäst, och den frågan är sä oerhört viktig altden inte får avgöras på grundval av vilken beskattning som är enklast attadministrera. Meddel anförda ber jag, herr talman, att fä yrka bifall till skatteutskottetshemställan i betänkande nr 9 i dess helhet. KNUTWACHTMEISTER (m): Jag vill barasäga några ord lill . Moderatasamlingspartiet vill gärna bekämpa krångel och onödig byråkrati även när detgäller deklarationsblanketterna. Vi har ingalunda ändrat uppfattning, ulan vitycker tvärtom att det är angeläget atl det arbetet skall fortsätta. Vad vivänt oss emot är tidpunkten. Vi anser inte atl det är riktigt atl redan nugenomföra den åtgärd som föreslagits. Förslagethar varil ute på remiss bl. a. till och kammarrätten iStockholm. Vi har tagit hänsyn till dessa remissvar, och de har varit kritiskai det här avseendet. Del är väl helt i sin ordning atl man tar hänsyn till denkritik som framförs från särskilt tunga remissinstanser. Del förhållandet atlen av utskottets moderata ledamöter också är ledamot av , somockså varit negativ, ändrar ju inte saken. Jag tröstar mig emellertid med altfolkpartiledamöterna i utskottet har varit av samma uppfattning som vimoderater. Kontentan av det hela är atl vi skall fortsättaarbetet med atl bekämpa krångel och byråkrati, men inte pä sä sätt atl deltakan fl icke önskade konsekvenser såsom i del här fallet när del gäller ansvareiför den egna deklarationen. (vpk): ordförande gav nu motiveringarna till varför man villeavslå våra motionsförslag. Han sade att de skattelyper som vi föreslagit är inlressanla,men atl utskottet inte har ansett atl den frågan hör hemma i den här debatten. Menvarför i herrans namn inteskrivadetdä i utskottsbetänkandet och inte bara hellignorera våra förslag? Det hör Ju till vanlig hederlighet att man talar omvarför man inte vill vara med om en sak, och en motivering borde faktiskt halämnats i utskoltsbetänkandet. Vi skulle naturiigtvis kunna ta upp endiskussion om huruvida de föreslagna åtgärderna innebär en förenkling ellerinte, men det kanske inte är lämpligt jusl , eftersom frågan om en progressivstalskommunal enhetsskatt inte är färdigbehandlad. bedömningatt systemet med en sådan skall totalt sett skulle innebära ökad byråkrati iförhållande till nuvarande system delar jag inte, men det är ingen mening medall vi tvistar om det . Vadsom däremot är vikligt i delta sammanhang är del jag berörde i mitt förstainlägg, nämligen att vi som vi bedömer om elt system med progressivstalskommunal enhetsskalt är rationellt bör beakta atl systemet också har eltvärde ur rättvisesynpunkt i fråga om fördelningen av skatterna i samhället. Manbör alltså inte förkasta en del av bedömningsgrunden bara för att den interåkar falla under den här propositionen. Om utskottet bedömer våra förslag såatt de innebär förenklingar och medför förbättringar ur rättvise- ochfördelningssynpunkt när det gäller små- och medelinkomsttagare, dä borde manockså kunna göra ett uttalande lill förmån för det skattesystem vi föreslagitoch ge regeringen i uppdrag att utreda hur det skall genomföras. Förenklatdekla-ra lionsfÖrfårande, m. m. Jag har ingen invändning emol att larintryck av sakskäl, men jag tyckte ändå atl det var värt alt notera atl sammaparti som med buller och bång förklarade att regeringens förslag varalltför blygsamt nu anser att det är alltför långtgående. Jag återkommer till och vill säga atl skatteutskottetinte bara en gång ulan har behandlat de här frågorna.Skatteutskottet har alltså inte på någol sätt ställt sig nonchalant tillförslagen. Varenda gång vi har behandlat en skallefråga har vpk väckt liknandemolioner, och förslagen har blivit föremål för behandling av skatteutskottet,och utskottet kommer säkert att behandla dem ytterligare. Men vi tycker attdessa frågor är alldeles för viktiga för atl las upp nu när vi diskuterar hurman skall förenkla administrationen. Detta får inte ses bara som en fråga somrör administrativ förenkling. TillDaniel Tarschys vill jag säga atl vi biföll de småsaker som var föreslagna ipropositionen. Det innebar inte någon större framgång för regeringen. Jaglycker atl frågan om deklarationsgränsen skulle ha lagls fram när regeringenhaft något skatteförslag att komma med. Om regeringen hade velat genomföramateriella regler som medförde all en inkomsttagare inte behöver fä någon skattom inkomsten understiger , då borde man ha Nr 39 tagit upp frågan om deklarationsgränsen i samband medell Det hade varil naturligare, och då hade den inte behövttas upp '"'' " ' sammanhanget. Förenklatdekla-ra tionsförfärande, //?. //?. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. A I, A 2 sa ml A 3 a och b Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. A 3 c Propositionergavs på bifall lill dels utskollets hemställan, dels motion 2467 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kartimaren bifaller skalteuiskoltets hemställan i betänkande 9 mom. A 3 c röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiion 2467 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 313 Nej - 18 Mom. A 3 d och B Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1979/80:11 med anledning av dels propositionen1978/79:118 om ändring i läkemedelsförordningen m. m. jämte molioner, dels vissdel av propositionen 1978/79:202 om avgiftsuttaget till försäkringen förtilläggspension och arbelsskadeförsäkringen , m. m. 1979/80:12 med anledning av vissa molioner somväckts i anslutning lill propositionen 1979/80:1 om och som avserförhandlingar rörande ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolorna och deallmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §10 Vissa kyrkliga frågor Föredrogs konstitutionsutskotlets betänkande1979/80:17 med anledning av molioner i vissa kyrkliga frågor. I della betänkandebehandlades motionerna 1977/78:355av Mauin () och (), vari hemställts att hosregeringen begärde översyn av bestämmelserna om tillfällig upplåtelse avkyrkorum för kyrkligt ändamål, 1977/78:649 av m. fl. (vpk), vari hemställts aU skulle beslutaatt hos regeringen begära att förslag skyndsamt framlades om kyrkans skiljandefrån staten, 1978/79:196av (apk) och (apk), vari hemställts all hosregeringen begärde skyndsamt förslag om kyrkans skiljande från staten, 1978/79:215av () och (), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla att förslag förelades om atl alldiskriminering av kvinnor i samband med prästutbildning, prästvigning ochprästtjänsluiövning i skulle upphöra och alt kvinnanslagstadgade lika rätl till prästtjänst fullt ut skulle genomföras, 1978/79:401av (), vari hemställts att skulle besluta om vissändring i kyrkolagens 19 kap. 2 § och att ändringsförslaget -innebärande ettslopande av förbudet att prästviga handikappade - skulle överiämnas tillkyrkomölel, 1978/79:404av () och (), vari hemställts all hosregeringen skulle anhålla om förslag som innebar atl samtliga biskopar varskyldiga att prästviga kvinnor, 1978/79:1088av m. fl. (m), vari hemställts atl som sin meninguttalade aU de framtida relationerna mellan staten och kyrkan borde utformas påelt sådant sätt alt kyrkans karaktär av öppen, rikstäckande folkkyrka kundevidmakthållas, och 1978/79:1675av (), vari hemställts alt hos regeringen begärdeförslag om aU kyrkolagsliftning skulle jämställas med allmän lagstiftning ochundantas kyrkomötets kompetens. Utskottet hemställde allriksdagen skulle 1. beträffandesiat-kyrka-frägan m. m. förklara motionerna a)1977/78:649, b)1978/79:196, c)1978/79:1088och d) 1978/79:1675 besvarade med vadulskollel anfört om frågans fortsatta handläggning, 2. beträffandekvinnopräslfrågan förklara motionerna a) 1978/79:215 och b) 1978/79:404 besvarade med vaduiskoliei i denna del anfört. 3. belräffande upplåtelse av kyrkorum förklaramolionen /78:355 besvarad med vad utskottet i denna del anfört, 4. beträffande ändring i 19 kap. 2 § kyrkolagenförklara molionen 1978/ 79:401 besvarad med vad ulskollel i denna del anfört. HANSPETERSSON i (vpk): var det många människor i vårt land, inom statskyrkan, inomfrikyrkan och inom arbetarrörelsen, som säg fram emot ett skiljande mellankyrkan och staten. Anledningen till optimismen var atl det efter 14 årsutredande hade lagts ett resultat som kunde tjäna som grund för beslul ifrågan. Men, tyvärr. Den dåvarande regeringen ville tydligen inte röra vidkyrkans privilegier utan retirerade och inledde en period av förhalning genomytterligare utredande. Den period som inleddes var naturligtvis lill glädjeför de krafter som inget hellre vill än atl allt skall vara oförändrat, ellernästan oförändrat med bara några små justeringar som kan släta över eltfortsatt samband mellan kyrka och stat. , som jag villkalla liden , har också initiativ till interna överiäggningar inomkyrkan tagits, och en grupp ledd av ärkebiskopen har haft ytterligare samtalmed representanter för staten. Ibilaga lill betänkandet redovisas synpunkterna från stal-kyrka-förslaget, SOU1978:1. Del sägs bl. a. atl borde elt förslag ha lämnats till riksdagenom att man 1984 skulle kunna genomföra relationsförändringar, det begrepp mannumera använder. helte det skiljande. Man sade att del var nödvändigiatl lägga förslaget , eftersom det lar innan man skulle kunnagenomföra en sådan här förändring. I slället för att , efter ytteriigare 7års utredande och samtalande, lägga ett förslag till , sade regeringeni mars att eftersom kyrkomöte visat djup splittring i frågankyrka-stat, har regeringen beslulat all inte lägga fram något förslag. Mansäger i stället all frågan skall handläggas ytterligare i syfte alt vinna denbredare enighet som regeringen anser önskvärd. Nuär det alltså ytterligare utredningar atl vänta pä och kanske ytteriigare fleraår går innan man kan komma så långt som lill ett förslag till . Manmåste fråga sig om inte det här är alt ta onödigt stor hänsyn till dem inomkyrkan som kämpar för ett bevarande av sambandet. Överläggningarna medpartierna, dit inte vi var kallade, visar pä att det finns en majoritet för ettskiljande av kyrka och stal. Ivår motionstexi säger vi atl kyrkans skiljande frän staten är ell gammalt kravsom har förhalats. Vi säger vidare alt risken för vidare förhalning är stor.När nu utskottet yrkar avslag på vår motion 649 får man ändå säga atl avsnittet"Fortsatt utredningsarbete" i ulskottsbetänkandel är ett fintpraktiskt exempel på att vår inledande beskrivning i motionen är helt riktig.Frågan förhalas ytteriigare. Vi är angelägna om au man skall kunnalägga fram elt regeringsförslag om kyrkans skiljande frän staten, inte minst därföratt det bör vara vars och ens beslut om han eller hon vill tillhöra en kyrkaeller inte. Valfrihet bmkar det kallas i debatten. Och det är faktiskt litet märkligt atl de partiersom för någon vecka sedan talade sig varma angående del olämpliga i att genomcentrala beslut kollektivanslula medlemmar till ell politiskt parti, i den härfrågan inte har några betänkligheter trots att åren går. Viär nu inne pä det tredje decenniet när vi diskuterar denna fråga. Till densvenska kyrkan kolleklivansluter man folk långt innan de är förmögna alt skrivasin egen reservation. Det är tydligen bara vpk som i såväl den förra frågan omkollektivanslutning till de politiska partierna som i den här frågan omkollektivanslutning till kyrkan haren rak linje, dvs. frivillig anslutning tillden organisation som man har intressegemenskap med. Vägen dit för kyrkans delgår över ett skiljande från staten, och då kan man också skapa rättvisaförhållanden mellan de olika kyrkor som finns i vårt land. Jag ber altfä yrka bifall lill vår moiion nr 649. Kyrkofrågoravgörs som bekant av en treenighet bestående av riksdag, regering ochkyrkomöte. Den fråga som vpk-motionen lagit upp och som iHallstahammar nu argumenterat för behandlades så sent som i början av delta årav kyrkomölel. Med röstetalet 54 mol 42 uttalade sig kyrkomötet för ett bevaratsamband mellan stat och kyrka. Somelt resultat av kyrkomötets ställningstagande och partiöverläggningar därefterarbetar , som var inne på, en rad utredningar med olika frågorpå det kyrkliga området. Konstilulionsulskotlet redovisar i silt betänkandemycket utförligt vad som hänt och vilka ulredningar som är pä gäng. Elt stortantal motioner i skilda kyrkofrågor behandlas också i betänkandet. Pä samtligade områden som motionerna tar upp pågår fortsatt utredningsarbete. Utskottethänvisar till detta i sill enhälliga betänkande och tar alltså inte ställning isak till de olika motionsförslagen. Jag ber, herr talman, atlfå yrka bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 a och b Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna 649 av LarsWerner m. fl. samt 196 av och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan iHallstahammar begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstilutionsutskotiets hemställan i belänkande 17 mom. 1 a ochb röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna 649 av m. fl. 196 av och . Rätt för kyrkofullmäktige atl besluta om partistöd Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 306 Nej - 20 Mom. I c - 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §11 Rätt för kyrkofullmäktige att besluta om partistöd