prot · G309144 · 1979-12-31 00:00:00 — tillsatte arbetsmarknadsminister en utredning om dessa organisatoriska frågor med anledning av den nyavapenfrilagstiftningen. Utredaren skall enligt direktiven göra en""översyn av administrationen och organisationen av de vapenfriastjänstgöring m, m,". Jag knyter den förhoppningen till den har utredningenatt den på allvar skall pröva lämpligheten av att överföra helaadministrationen och organisationen av denna verksamhet till civilförsvaret ochcivilförsvarsstyrelsen. Jag tror att i varje fall det övervägande flertalet avde vapenfria värnpliktiga gärna ser att även de får en adekvat utbildning undertjänstgöringstiden. Detta skulle enligt min mening bättre, orn helaverksamheten administrerades av civilförsvaret. Om och när vi fär möjlighet att pa ett tillfredsställandesätt ordna denna utbildning, måste det framstå sorn naturligt att i första handordna utbildningen vid en förläggning som iordningställs för detta ändamål ochsom lokaliseras till en plats där man har i gång visscivilförsvarsutbildning och som geografiskt och kommunikationsmässigt liggerväl till. Båda dessa kriterier uppfyller Katrineholm-nota bene att man inte nubeslutar att läggii ned civilförsvarsskolan där. Slutligen vill jag erinra om att när riksdag och regeringfattade beslutet att förlägga en anläggning till var beslutet - jagciterar ur propositionen -att "en anläggning, utöver de befintligaanläggningarna i , , och , skall förläggastill "", Vidare står det i propositionen: "Frågan om attersätta de nuvarande utbildningsanordningarna i ined en nyanläggning får tas upp senare när har kommit in med detytterligare underlag som behövs för att kunna ta ställning härtill. Jag vill isammanhanget erinra om att verksamheten i avses pågå i nuvarandeorganisation och på nuvarande platser ," Det är värt att nämna detta, för nu talar utskottet ochförsvarsministern om "den provisoriska civilförsvarsskolan i ", Tidigareräknade de in bland civilförsvarets anläggningar utan detta tillägg. Nr 144 beklagar den här typen avargumentation, Tisfl-ieen 1 'S '"' ' talman, understryka att jag medtillfredsställelse noterar att 13 mai19S() utskottet inte tagit upp frågan omde 8 milj, kr, som det enligt en vilseledande propaganda påstås att man skulle spara genom att besluta att lägga ned Försvarspolitiken skolan iKatrineholm, Det rätta förhållandet är ju det, att även enligtförsvarsministerns förslag skall verksamheten i fortsätta och -somjag tidigare framhållit - vara avslutad , Man kan då interimligtvis göra någon besparing under de här två åren, utan det kominer såvittjag förstår snarare att bli dyrare att besluta om nedläggningen, eftersomerfarenheten visar att ingen verksamhet kan läggas ner- inte ens temporärt -utan att det kostar en hel del pengar. om jag skulle tillåta mig attgeneralisera, skulle jag kunna drista mig att säga: Låt oss avslå regeringensnedläggniiigsförslag och därmed spara några kronor åt civilförsvaret ochKatrineholms kommun! - Jag vill alltså framhålla att detta var engeneralisering, men jag tycker ändå det finns anledning understryka den härsynpunkten. Med det anförda vill jag förklara att jag vidden kommande voteringen kommer att rösta för reservation 12 vidförsvarsutskottets ifrågavarande betänkande. Jag vill klargöra för att man år1977, när propositionen skrevs på det planeringsunderlag som då fanns, räknade med290 . Då tog alltså ställning för att det skullebli fem utbildningsanläggningar, men vet vi att utbildningsnivån är nere vidungefär . Utbildningen av vapenfria värnpliktiga bedrivs som enförsöksverksamhet, men vi kan inte minska försvarskostnaderna genom att föraöver ett ökat antal personer frän militär värnpliktsutbildning till annanutbildning, exempelvis inom civilförsvaret. På det sättet sparar vi ingapengar. Det är helt klart - och det har numera tagit ställning till -att vi skall använda de vapenfria för civilförsvarsuppgifter. Men vi vet att viredan i dag har en överkapacitet pä våra anläggningar, och jag bedömer det sornosannolikt att behovet kan med fyra utbildningsanläggningar. Det är dåför rnig självklart att en av utbildningsanläggningarna skall ligga i västraSverige, eftersom vi bör ha en utbildningsanläggning i vart och ett av de trebefolkningsrikaste områdena i landet: en i östra , en i södra en i västra , Åven om man fattar ett femårigt försvarsbeslut skall mannaturligtvis följa det. Men har man konstaterat att allvarliga missar gjortsvid planläggningen, måste ju under löpande period vissa korrigeringar ibeslutet göras, rned riktiga inläsningar inför nästa försvarsbeslut. När BerntEkinge säger att uppgifterna om 8 milj, kr, i merkostnader är vilseledande,så är det ett rätt hårt omdöme om . faktisktdet underlag som har givit. Och även om man 122 bibehåller anläggningen iKatrineholm . kan den icke avvecklas underendag,utan det blir även då en viss avvecklingstid. Det är de pengarna Nr 144 det gäller, och jag och regeringen har föreslagit att deskall användas till Tjsdaeen den andrabristområden inom civilförsvaret, där de kanske kan komma till 13 |nn, utomordentligt god användning. Skulle det vara så - och talar jag till representantenför Försvarspolitiken läns valkrets - att år 1982finner att det behövs fem utbildnings-anläggningar, varav en ytterligare skallvara lokaliserad i östra , undrar jag om vi i detta ekonomiska lägeverkligen bör göra en sådan satsning i , där vi har attförhyra lokaler. Då måste en ordentlig och funktionell anläggning byggas, somkommer att kosta, vågar jagsäga, mellan 80 och 100 miljoner. Det är interealistiskt när försvaret därifrån lämnar en annananläggning, nämligen i kornmun - en kommun som jag förmodar att BerntEkinge känner rätt väl till. Där har vi en flygflottilj som i så fall är nästanskräddarsydd som civilförsvaisanläggning. Ur skattebetalarnas synpunkt bordedet i sä fall vara lämpligare - om detta skulle inträffa, vilket jag finnerosannolikt-att utnyttjade investeringar som redan finns nedlagda och sominnebär att staten har både mark och byggnader i stället för att göra sådanainvesteringar i . När vi befinner oss i ett så här besvärligt ekonomisktläge inom olika delar av totalförsvaret och också inom civilförsvaret måste viha en rimlig framförhållning. Frågan om en avveckling i har ju intedykt upp nu först under det här budgetåret. Den saken diskuterades också underden förra trepartiregeringens tid, då vi hade vissa överväganden i denriktningen. Jag förstår mycket väl att man av så att säga lokala skäl kämparför sin anläggning. Jag har ingenting att erinra mot det - det är moraliskthelt försvarligt. Men skall man fatta ett sakligt beslut talar ingenting föratt staten skulle göra en satsning genom att köpa mark och bygga en nyanläggning i . Om vi skall ha en femte anläggning skall vi utnyttjade resurser som statsmakterna redan har. () replik: Man blir tydligen litet sifferblind. Jag harblivit uppmärksammad på att jag talade om 800 miljoner. Jag vill naturligtvisrätta till det -siffran skulle vara 8 miljoner. Det var inte så att jag, när jag talade om 8 miljoner,riktade någon anmärkning mot . såvitt jagförstår, gjort en korrekt beskrivning av att verksamheten i underen tvåårsperiod drar en sådan kostnad. Vad jag sade var att det förekommer enosnvgg propaganda som går ut på att man skulle kunna spara S miljoner om manlägger ned verksamheten i . Det var det påpekandet jag ville göra,och det är ju en helt annan sak. Var och en är medveten om att avvecklingar - inte minst avstatlig verksamhet - kostar pengar. Det skulle alltså även en avveckling av verksamheten i göra. Vad jag närmast menar är att det är förhastat att fatta detta beslut . Nr 144 Det var en intressant upplysningsom försvarsministern gav då han sade att Tisdaeen den ' '" frågan var aktuell även under den förra trepartiregeringenstid. 13 mai1980 citerade ur 1977/78 arsbudgetproposition, som alltså lades friim av den förra Sedan kan jag bara upplysa kammaren om att under den Försvarspolitiken ' ''""' ''** '' folkpartiregering så fick vi uppgifter om att det beslut som hadefattats stod fast. Det betyder alltså, som jag ser saken, att det hela är ganskanypåkommet. Sedan säger försvarsministern iit! det finns en anläggningi som kommer att bli tom. Det är ändå på det sättet att vi iKatrineholm haren utbildningskapacitet på civilförsvarets område. Vi har enanläggning för sådan utbildning. Skall man nu börja gräva upp flygbanorna på F11 eller skall man bygga nya anläggningar ute i skogen? Min personligauppfattning är att det är bättre och billigare för staten att fortsätta enutbildning på en plats där man redan är i gång än att flytta över till en heltnv plats. Sedan är det också så - det tror jag att försvarsministernoch jag kan vara överens om - att det är ett dyrt experiment att ta en gammalanläggning i anspråk för en helt annan verksamhet än den en gång varit avseddför, ett experiment som i varje fall i det långa loppet blir betydligt dyrareän att bygga upp en ny anläggning. Tar vi beslutet att avvecklaKatrineholmsanläggningen är det definitivt; tar vi det inte har vianläggningen kvar och kan låta försvarsutredningen titta på detta, och vi kanåterkomma i samband med beslut. Om fattar beslut om attKatrineholmsanläggningen skall avvecklas , gör vi envinst mot om vi väntar till 1982 och da avvecklar anläggningen. Ett uppskov geren merkostnad på 4 milj, kr, , som skulle kunna användas till andriieftersatta områden. Det är som jag ser det ingenting konstigt i detta, I allanedläggningsfrågor visar de ekonomiska kalkylerna, att ju snabbare man gör ennedläggning, desto mer tjänar man på det. Precis detsamma gäller för detmilitära försvaret. Det är faktiskt inte fråga om att lämna oriktigauppgifter-det är helt enkelt klara ekonomiska fakta. Så säger att nu finns det ju en anläggning iKatrineholm, Det är riktigt; vi har en förhyrd anläggning med lokaler som i ochför sig är användbara men inte är tidsenliga. Det har ingått i den tidigareplaneringen att vi skulle bygga en ny anläggning. Vi vet ganska säkert vad ensådan skulle kosta. När jag nämner siffrorna 80-100 miljoner har jag tagit tilli underkant. Det är huvudmannen staten som skall bygga den. Skall vi köpa marki när vi har mark i ? Och det är ingalunda tal orn att viskulle behöva riva upp några flygbanor på flygflottiljen i , för denskall ändå användas som krigsflygbas. Av alla militära etablissemang ärfaktiskt de flygflottiljer som är byggda bäst lämpade attkonverteras till civilförsvarsutbildning. Det är mycket intressant att höra av en representant förNyköpings 124 kommun att man där inte ärintresserad att fä en utbildningsanläggning, om det skullevisa sig att vi behöver en femte utbildningsanläggning - vilket jag Nr 144 dock betraktar som mindre sannolikt, menar iilltså att deninte Tisdaeen den skall ligga i , och det noterar vi, 13 , loöfi Vi vet inte riktigt vad som kommer att föreslås av den sittande försvarskommitténoch vad beslut om civilförsvaret kominer FörsvarspoliUken attinnehålla, men vi kan göra en rimlig prognos. Med de fyra anliiggningar somskall finnas har vi en betydande överkapacitet inom utbildningen. Den räckerbl, a, till för att utbilda vapenfria tjänstepliktiga. Har man en sådannågorlunda säker prognos, skall man så snabbt som möjligt tillvarata derationaliseringsmöjligheter som finns, ()replik: Försvarsministern noterade att jag inte villeha civilförsvarsskolan till , Vad jag vill ha till är den nyapilotskolan. Och det, herr försvarsminister, kan vi ordna. Propositionen om denskall läggas . Lägg den skola till som hör hemma där, dvs, enskola som gäller flyget! Det här är, vad jag förstår, ett försök avförsvarsministern att hitta argument för sin egen hemstad. Och det må varahonom förlåtet, men jag tycker inte att det hör hemma i denna debatt. Vidare säger försvarsministern att det skulle varabilligare att nu avveckla skolan i än att göra det 1982. Jag menaratt det inte finns någonting som säger att vi skall avveckla den . Detfinns ingenting som säger att vi skall ha kvar skolan i . Det enda somöver huvud taget hänt är att utöver de fyra anläggningar vi har, beslutaderiksdagen och regeringen att förlägga den femte till . Med andra ord stårsamtliga i precis samma prövningssituation. Det som sker efter 1982 menar jagatt vi skall ta ställning till då. Vi skall inte binda oss . Det är ingetbilligt alternativ att göra på det sättet. Jagtror alltså att det finns en bra lösning på den härfrågan. Låt oss ha kvar utbildningen vid civilförsvarsskolan i , låtoss förlägga pilotskolan till och låt oss se till att vi får enutbildning för de vapenfria värnpliktiga, vilken de också behöver få, helst viden anläggning som är rationell och riktig. Ta till vara de grundläggandeförutsättningarsom finns i med övningsområde och andramiljöförhållanden! Då tror jag att vi har löst den här frågan på bästa sätt. Med risk för att det börjar bli tjatigtskulle jag när det gäller prioriteringen av olika utbildningsanstalter vilja säga att enligtcivilförsvars styrelsen är Skövdeanläggningen nummer fyra och nummer fem. har i och för sig aldrig tagit ställning till den här prioriteringen, utan den måste vara någonting som genomförs på myndig hetsnivå. Om linje skulle vinna skulle det innebära att uttalar att vi inte skall ha någon anläggning i västra ,alltså i . Det förundrar mig något. Nr 144 Vi debatterar inte civilpilotutbildning , men låt mig upplysa herr Tisdaeenden Ekinge om att min hemstad ärVimmerby, och vi har aldrig haft några som 13 nni 1980 ''' ambitioner att förlägga encivil pilotskola dit. Försvarspolitiken vice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat iitt han inte ägde rätt till ytterligare replik. AXEL (): Trots att är ett mycket vackertlandskap avser jag att bryta trenden och tala om andra delar av vårt land.Riksdagen har att fatta många beslut på det försvarspolitiska området,som i hög grad berör en mängd orter och komniuner i vårt land, även utanförSörmland. I många kommuner är försvaret en av de allra största arbetsgivarna,och ur den synpunkten har våra beslut här i kammaren stor betydelse. Ävenkommunalekonomiskt blir våra investeringsbeslut viktiga ute ilandet och främst då på regementsorterna. 1 har kommunen förhandlat rned fortifikationsförvaltningenom anslutning av I 14 till kommunens fjärrvärmenät. Förhandlingarna bröts underfjolåret av fortifikationsförvaltningen. De skäl som förebars var delsktstnaderna, som man ansåg blev alltför höga, dels försörjningssäkerheten ikrigstid, som man ansåg alltför låg. kommun har under förhandlingarnasgång erbjudit anslutning till starkt reducerad kostnad. Om säkerheten ivärmeförsörjningen är att notera att den av andrii storkonsumenter, t. ex.Gävle sjukhus, bedöms som fullt tillfredsställande. Dessutom har jag trott -åtminstone - att vår militär och våra förband skulle vara ute och försvara vårt land och alltså lämna kasernernasbehagliga innetemperatur. I regeringens budgetproposition harfortifikationsförvaltningen fått som den velat. Regeringen föreslår att 14.3milj. priser anslås till byggande av en värmecentral vid I 14 iGävle. Min riksdagskollega och jag tycker avmånga skäl att bör avstyra detta och föreslår i motion 481 till åretsriksmöte att fortifikationsförvaltningen åläggs att återuppta förhandlingarnamed kommun. Vi menar att ekonomiska, miljömässiga och inte minst energipolitiskaskäl talar för en anslutning av I 14 till kommuns fjärrvärmenät. Sedan motionen skrevs har det positiva hänt attförhandlingarna återupptagits, och som försvarsutskottet säger i sittbetänkande bereds ärendet nu i . föreslår att motion 481avslås, eftersom dess syfte är tillgodosett. Trots utskottets avslagsyrkande känner vi motionärer oss till freds inte bara på grund av det faktum att man nu förhandlar igen utan fastmer genom den markering som försvarsutskottet gör på s. 38 i sitt betänkande 1979/80:13. Där står; ""Utskottet vill idetta sammanhang understryka att det från såväl effektivitetssynpunkt som med 126 tanke på behovet att spara energiär angeläget att eftersträva att samutnyttja värmeanläggningar," Nr 144 Det är vår förhoppning att denna utskottetsmening, som om Tisd-ippn [len en stundskall bli beslut, även når vederbörande handläggare i 13 , loon Försvarspolitiken (): Det har varit intressant att lyssna på dendebatt som har förts här om försvarspolitiken. Debatten har fått rnig attminnas mina första år i riksdag, då jag i första kammaren rätt oftadeltog i försvarsöverläggningarna. Vad jag då först och främst tog upp varfrågor om värnplikten och orn de värnpliktigas förhållanden. Det är nuintressant att konstatera att trots att alla motioner från mitt ochlikasinnades håll då avslogs har förslagen successivt genomförts somgått . Vi måste ständigt vara medvetna om att förutsättningen föratt vi skall få ett verkligt folkförsvar i vårt demokratiska land är att devärnpliktiga känner den uppskattning som de bör röna förde betydande insatsersorn de, dvs, den manliga delen av landets ungdom, gör, I det samladeförsvarets intresse kan dessa insatsers värde inte nog uppskattas. aktualiserades för första gångenfrågan om ett generellt gällande frikort för de värnpliktigas resor till ochfrån hemorten. Vi som då motionerade om detta hade den uppfattningen att detskulle vara rationellt, praktiskt och egentligen billigast att på det sättetgöra det möjligt för alla värnpliktiga att utan rekvisition av biljett meddärtill hörande byråkratiskt krångel kunna färdas till sina hemorter vid detillfällen då de var fria från tjänsten. Detta förslag har återigen tagits upp, i enmotion, nr 818. till årets av och mig. När det gällertåg- och bussresor bör det från många synpunkter vara värdefullt atttillerkänna de värnpliktiga ett generellt gällande frikort. De invändningarhäremot som tidigare rests om att det skulle uppstå olägenheter förjärnvägsinyndigheter och på de militära förläggningarna genom att resor kundekomina att företas som inte i förväg hade beräknats är inte viilgrundade. Detborde vara lätt. hävdar vi motionärer, att bilda sig en uppfattning omresandeströrnmens storlek. Vi tror dessutom att om vårt motionsförslag skullegenomföras - det innebär att man skulle ha i princip fria resor mellanförläggningsorten och hemorten i stället för det nuvarande systemet med valfriaresor - så skulle mycket vara att vinna. Någon kö vid biljettluckorna skulleman inte behöva riskera. Vi tror också att den ibland med rätt eller orättifrågasatta skadegörelse i samband med permissionsresor som läggs denvärnpliktiga personalen till last skulle vara lättare att komma till rätta medom man hade ett frikort försett med fotografi och namnteckning. Deadministrations- och kontrollåtgärder som företas i samband med devärnpliktigas resor skulle man också slippa. Vi tror också att det skulle betyda åtskilligiiförbättringiir i fråga om trafiksäkerheten om man hade iilternativet att välja fria hemresor på 127 Nr 144 spårbundna trafikmedel i jämförelsemed de ibland ganska äventyrliga den permissionsresorna i egen bil, 13 , mon Vi tror alltså att det sorn vi härföreslagit skulle ligga helt i linje med de övriga värnpliktssociala strävandena, som det enligt vår mening är angeläget Försvarspolitiken '"'genomföra. Vi tror inte heller att vårt förslag skulle bli mera kostsamt ännuvarande system att bevilja fria resor. Utskottet säger med anledning av vår motion att man måstevänta på den utredning om kostnader för och inriktning av de värnpliktigasförmåner som överbefälhavaren avser att lämna senare under det här året. Medden handläggning som är vanlig och sorn jag efter mina riksdagsår väl kännertill får man acceptera en sådan behandling av försvarsutskottet i det härfallet. Men jag ber att få notera att i försvarsutskottet ingåendecenterledamöter i ett särskilt yttrande, betecknat 2 och tillfört utskottetsbetänkande, har uttalat att man anser att införandet av ett system med frikortför värnpliktiga är en angelägen social reform, som dessutom bör kunna minskadet byråkratiska arbetet vid biljettbeställningar. De som har underteckniitdetta särskilda yttrande anser också att det är angeläget att grundtankarna imotionen 818 prövas ytterligare. De värnpliktssociala, försvarsekonomiska ochadministrativa effekterna av ett sådant genomförande av motionsförslaget börstuderas ingående, säger man i detta särskilda yttrande, vars synpunkter jagber att få understryka. Jag har vidare den starkt underbyggda förhoppningen att enlösning i enlighet med den nu av mig och andra genom aren flitigt framfördauppfattningen - ett generellt gällande frikort för de värnpliktigas hemresorgällande de är inkallade - skall kunna genomföras så snart detunderlag överbefälhavaren räknar med att framlägga finns tillgängligt. Eftersom jag väl förstår att det inte tjänar någontingtill att yrka bifall till en motion, som utskottet i sak ställt sig så positivttill, har jag inte något yrkande, herr talman. Det skulle vara frestande att göra också någrareflexioner kring den debatt som förts mellan försvarsministern och herrEkinge, Jag känner relativt bra till bakgrunden och förhållandena för devapenfria värnpliktiga -jag har haft äran att tillhöra vapenfrinämnden ändasedan dess tillkomst. Jag är övertygad om att mycket skulle vara att vinna påatt det nu ständigt ökande antal som beviljas vapenfri tjänst får en utbildningsom kan anses vara rätt och riktig. Huruvida den skall meddelas i särskildaskolor i enlighet med de tankegångar som anförde eller på annatsätt anser jag att de kommande övervägandena får utvisa, I varje fall är jagintresserad av att man kan förbättra möjligheterna att anvisa de pojkar sombeviljas vapenfri tjänst en riktig och värdefull utbildning, () replik: redogjorde själv för vad utskottet här har svarat på motionen 818, Vi hänvisar till den undersökning som skall redovisasför regeringen senast : "'liksomdå"" - 128 frågan har alltså behandlatstidigare - "vill utskottet i avvaktan på resultatet avundersökningen inte biträda några ändringar av värnpliktigas förmåner Nr 144 utöver dem som föreslås i propositionen," Tisdaeen den Jag har tidigare här i kammaren denna dag redogjort för deförbättringar 13 mon som har skett. Jag kan också berätta för attutskottet inte Försvarspolitiken bara på en höft har tillbakavisatmotionsyrkandena, utan vi har tagit kontakt med reseföretagen i fråga. Från SJerinrar man om att de värnpliktigas resor i allmänhet företas närtrafikföretagen har sin toppbelastning i resandet, dvs. SJ ochandra trafikföretag har naturligtvis ett behov av att kunna planera så att mani tid vet beställningsunderlaget - det gäller framför allt beträffandesovvagnar och sittplatser i tåg som har sådan markering. Motionärerna har också hävdat att det skulle bli enbesparing genom att man tog bort den här tian och den administration som isammanhanget belastar beställningsapparaten. Men administrationen kommer manändå inte ifrån, och den här inbesparingen blir då, som SJ säger, försumbar.Det är knappast heller troligt att en sådan åtgärd skulle stimulerakollektivåkandet; det tror inte reseföretagen. Vi har alltså konstaterat att vi i avvaktan på resultatetav undersökningen bör låta den här frågan vila. Det finns kanske tillfälle förregeringen att återkomma. () replik; En vänlig granne viskade till mig att det välvar onödigt att begära replik när jag inte htide något yrkande, men det varändå intressanta synpunkter anförde. Jag har emellertid intepåstått att försvarsutskottet skulle ha behandlat vår motion på en höft. anför en del invändningar som, säger han,härstammar från SJ och andra reseföretag. har jag hört demtillräckligt för att vara ganska reserverad mot tyngden i sådanaargument. Jag tror mig veta att man inom försvarsstaben - åtminstone har mansagt mig det vid personligt besök där - har ganska storförståelse för de fördelar sorn ett generellt gällande frikort skulle ha. ber jag kammaren och att ge noga akt päatt det finns en liten skillnad här.