prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Det gäller nu förelag somvart och ett på sin orl svarar för ett mycket stort antal arbetstillfällen.Dess värre är det i en bransch som över hela världen kännetecknas av starköverkapacitet. Del ligger i sakens nalur all vi som kommer från orterrned varvsindustri helst velat ha mera lill våra industrier än vad utskottetgivit. Men mot bakgrund av just den globala överkapaciteten och de ekonomiskaförhållandena i övrigt får vi väl, om än utan någon större förljusning,erkänna atl utskottet gjort del bästa möjliga av situationen. I fråga om Sölvesborgsvarvel förefaller slrukturplanenskrav pä lönsamhet väl optimistiskt, för alt formulera delförsiktigt. Eller, för att tala i klartext: Det förefaller totaltverklighetsfrämmande. Jag instämmer i del avseendet hell med Hans Gustafsson.Målet atl få varvet bärkraftigt kan knappast nås på elt år. Och för egen delskulle jag vilja tillägga atl för den saken skulle krävas inle bara skicklighet- den finns redan hos varvets personal - utan därtill en god portion lur. har också mildrat struklurplanen på elt sådant sätt alt jag kananslula mig lill dess förslag i det här avseendet. Man säger atl det skall blilönsamt men sträcker sig infe så långt som det socialdemokratiska förslaget.Del kan man tolka ungefär hur som helst. Det är ovanligt försiktigt skrivet.Det kan tolkas som minus . Och den dagen tror jag inte betyder såmycket. Därför är jag inte alls så rädd för den formuleringen som HansGustafsson var. Vad beträffar medelstillförseln är skillnaden mellanreservanter och utskott - bortsett från all reservanterna i några fall vill hamera pengar - atl reservanterna vill specialdeslinera anslagen. Utskottsmajoritetenfinner ingenting i propositionen som säger alt del inte kan bli si eller så,men vill inte genom etl klarl uttalande klavbinda Svenska Varv utan överlåterät denna organisation alt fördela pengarna i den pott som ställs lillförfogande för utvecklingsarbete, omstrukturering m. rn. Jag kan för min delinle finna annat än alt delta är riktigt. När del gäller Kariskronavarvel har staten ett specielltansvar. Varvet har vuxit upp för all betjäna flottan, och dess specialitet ärörlogsfarlyg av olika storlekar. Där kan dess kapacitet och kunnande verkligenkomma till sin rätt. Vissa varvsfrågor, rn. Visst kanman bygga också civila fartyg i , men atl flytta över byggandet avsådana från på den saken specialiserade varv innebär något av konstgjordandning. framtid såsom varv betraktat äroupplösligt bunden lill en vetfig försvarspolitik - och en sådan har vi sombekant inte. För inte kan man till en vettig försvarspolitik hänföra densystematiska misshandel av vår flotta som sker. Att man i ett landsom vårt, där av import och export sker på köl, skär ned fartygsbeståndetså som redan har skett och än snabbare kommer att ske kan varkenförklaras eller försvaras. Och inte har dä jag träffat nägon tänkandemänniska, som kan förklara den statsmannavisdom som ligger bakom åtgärderna atlbevilja beställningsslöd till flytdockor för export till rika länder eller attbygga civila fartyg på lager, fartyg som ingen behöver och ingen vill köpa, istället för all anslå pengarna till fartyg, som vi är i skriande behovav, om vi vill bevara vår handlingsfrihet och vär frihet över huvud taget. tycks lejdbåtarna vara helt glömda och likaså denlivliga trafik längs vär kust som tryggades av flottans övervatlensfartyg. Härär ej lid för en ny försvarsdebalt, men det går inte att diskuteraKarlskronavarvets problem utan alt betona sambandet mellan varvet ochflottpoliliken. Utskottet har varit enigt i vad rör , ochjag har inle heller någol annat yrkande än om bifall till utskottetshemställan. Men jag kan med den bindning mellan varvet och flottan som har beståtti inte underlåta att påpeka det beroende av försvarspolitiken som därmedföreligger. Jag måste beklaga att jag inte besitter den pedagogiskatalang som den socialdemokratiske riksdagsmannen i , ,en gång hade. Pä hans tid var det sannerligen inte värt atl någon vågade tafsapä flottan. Jag har inte ens lyckats övertyga mina egna partivänner om dessbetydelse. Men jag hoppas att Kariskronavarvel efter dagens beslut måtte blietl provisorium i underkant i avvaktan på alt våra beslutsfattare mätte förståvår flottas betydelse och genom upprustning av vårt fartygsbeslånd låtervarvets framtid bli ljusare. HANSGUSTAFSSON (s) replik: Jag tänker inte ta upp någon lång diskussionmed Hans Waehlmeister. Han har ju en del kunskap om företagens villkor. Kloksom han är insåg han alt det krav som ställdes på varv var heltorimligt och angav många goda skäl härför. Jag förslår att Flans Waehlmeister kan befinna sig i enparlamentarisk situation, som gör att han inte vill dra slutsatserna av sitteget påstående. Han tycker väl inte att denna fråga är av samma karaktär somÖresundsvarvet så att han vill följa dem som i det fallet röstar pä densocialdemokratiska reservationen. Jag begärde egentligen ordet när Hans Waehlmeisterförklarade sig vara till freds med atl näringsutskottels skrivning är sä luddigalt den kan tolkas som tre är minus . Är det inte sä, Hans Waehlmeister,att den också kan tolkas som 1981 plus ? Är Hans Waehlmeister nöjd dåockså? Mycket är redan sagl i denna debatt , ochjag skall försöka alt så litet som möjligt upprepa vad andra har anfört. Detbetyder att jag inte alls kommer alt använda mig av den anmälda tiden. Låt migendast kort kommentera och ställa några frågor kring Blekingevarvens situation. Först vill jag instämma i vad för en stundsedan sade beträffande dessa Blekingevarv. Det är bra att näringsutskottet harblivit enigt om att rätta till en del av förslagen i regeringens proposition,och utskottets förslag är bättre än propositionen. Men ändå kan jag inle kännanågon större optimism för Blekingevarvens framtid. Ett enigt utskott förordar att all civil produktion skallupphöra vid . Denna utskottets skrivning har rättats så attendast en neddragning av den civila nybyggnadsverksamheten skall ske. Varvetsresurser skall enligt utskottets skrivning koncentreras till marin utbyggnadmed speciell inriktning på export och i viss män pä alternativ produktion. Alla som något lyssnat på den svenska försvarsdebaltenförslär hur äventyrligt det är att bygga ett stort företags framtid pä marinproduktion, för inhemskt bruk och för marin export. Någon nyproduktion när detgäller den svenska marinen kan vi inte vänta . På denpunkten har regeringen klart sagt ifrån. Alternativet är då att förlita sig på marinexport, alltså på export av krigsmateriel av mer eller mindre grov kaliber. Detkan inte vara nägon god grund atl bygga framtiden på. Det kan inte heller varanågon bra plattform för planeringen av den framtida produktio- Vissa varvsfrågor, m. m. har i alla fall på några punkter gjortförbättringar när det gäller propositionens förslag om Karlskronavarvet.Utskottet uttalar sig för att isbrytarunderhållet även i fortsättningen skallförbehållas varv inom landet. Det ger ändå en något störrechans i konkurrensen. Vidare har, på initiativ från försvarsutskottet, tagilsfram ett projekt för ombyggnad av motortorpedbätar till vedetlbålar. Det är ettprojekt som inte på långt när löser några stora sysselsättningsproblem men somändå är bättre än inget. Projektet kan ge 20 000-30 000 sysselsättningslimmarper år . Varvets sysselsättningsbehov ligger på omkringen miljon timmar . Den för mig viktigaste passusen i utskoltets skrivning närdel gäller är den där utskottet ger regeringen ett särskiltansvar för sysselsättningen. Att just ges della särskildaansvar beror på att varvet hädanefter får myckel begränsade möjligheter atlpåverka försäljningsvolymen eftersom varvet nu får en nästan uteslutande marininriktning. Här vill jag fråga utskottets talesmän: Vad innebär dettasärskilda ansvar? Vilken nivå skall gälla för att sysselsättningen skall kunnaklaras? Vilken sorts sysselsältning skall regeringen ansvara för att varvetfår? Skall det exempelvis accepteras att nuvarande svetsare och plåtslagare -mycket duktiga yrkesarbetare - måste omskolas till plastsprutare eller någonannan form av plaslarbetare, eller innebär uttalandet atl regeringen åläggs attordna Vissa varvsfrågor, m. m. sysselsältningsom svarar mot nuvarande produktionsinriktning? Det här är en mycket viktig passus i utskottels skrivning,och vi kan vara övertygade om att den kommer alt förorsaka många och långvarigadiskussioner om den inle förtydligas - helst och helst innan beslulfallas. Induslriministern gör i propositionen elt ganska stortnummer av Karlskronavarvels satsning på byggandet av vindkraftverk. Jag hållermed om alt projektet är intressant, men ännu så länge är det mycket begränsattill sin omfattning. Utskottet skriver atl detta kan bli ett viktigt komplementtill varvets fartygsproduklion. Jag vill dä fråga utskottets talesman: man räknar utskottet med skall fä sysselsältning med detta projekt iframtiden? Hur många arbetstimmar kan det i bästa fall komma atl ge under denärmaste åren? Varvels anställda kräver i varje fall någon form av konkretabesked. Sä några ord om Sölvesborgsvarvels situation; Det är enarbetsplats som regeringen och utskotlsmajorilelen tydligen inle har nägonförståelse för. Något större intresse för all delta varv skall klara krisen kani varje fall inte skönjas - vare sig i propositionen eller iutskoltsbetänkandel. Man vägrar kategoriskt att ge varv klartbesked om huruvida man skall få en längre frist än till 1981 för att visalönsamhet. För de andra varven går fristen ut . Man vägrar också alt tillföra varvet nödvändiga medel föromstruktureringen av verksamheten. Den frågan överlämnar man till ettkrisdrabbal Svenska Varv. Man har vägrat företrädare för kommunen all framlägga sinaproblem för regeringens företrädare, i varje fall före riksdagsbehandlingen avvarvsfrågan. Kommunens borgerliga företrädare har alltså enligt uppgiftmisslyckats med att i det här ärendet få träffa den borgerligeinduslriministern. Sölvesborgsvarvets anställda känner sig sidsteppade ochnonchalant behandlade av regeringen och kommer att få mycket svårt atl mednödvändig optimism ge sig in i det svåra och viktiga arbetet med atl räddasysselsättningen vid sin arbetsplats och därmed sysselsättningen i en redanhårt drabbad kommun för alt inle säga hårt drabbad landsända. De anställda vid ställer nu sitt hopplill de borgerliga riksdagsledamöterna från . Det här är, det kan jaggarantera, en myckel ovanlig företeelse. Man hoppas nu på atl dessa i denkommande omröstningen stöder den socialdemokratiska reservationen. På det visetges även deras arbetsplats en realistisk möjlighet lill överlevnad. Man frågarsig; Varför känner inte de borgerliga riksdagsledamöterna från sammaansvar för Sölvesborgsvarvet som vissa borgerliga ledamöler från kännerför Oresundsvarvel? Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. Pä förslag av förste vice talmannen beslöts atl kammarensförhandlingar skulle fortsättas . § 4Anmäldes och bordlades Nr 164 1979/80:178om fortsall körkortsreform 5 jpJjggQ § 5 Anmäldes och bordlades Förslag 1979/80:19 svenskadelegations förslag till ändringar i det för delegationen gällande reglementet § 6 Kammaren åtskildes . In fidem TOM T:SON THYBLAD