prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Mankan då länka sig hur god motivationen för utbildning inom denna sektoregentligen är när man kanske kommer in som tredjehandssö- kändepå ett område som man egentligen inte är speciellt intresserad av. Det lärenligt tillgänglig statistik för /79 finnas ca 600 obesattaelevplatser på gymnasieskolans verkstadsmekaniska linjer i , Stora,välutrustade och ändamålsenliga lokaler slår lomma. Och lika lomma stårarbetsplatserna, Ivad gäller arbetsmarknadsutbildningen är det lika dåligt med intresset för deverkstadsmekaniska linjerna. Ca 1 500 obesat;a utbildningsplatser lär delenligt den senaste statistiken från arbetsmarknadsverket finnas inomAMU-ulbildningen. I har vi en ca 40-procentig beläggning vid vårtAMU-cenler, Och detta är en ganska dyr form av utbildning. Naturligtvisgår det alt göra någol åt den bristande balansen på arbetsmarknaden. Vi har iden frågan fåll en del svar frän arbetsmarknadsministern, även om de är ganskaallmänt hållna. Del gäller bl, a, att öka intresset för verksladstekniskutbildning. Här finns en tillgäng: våra industrier och företagare vill ställaupp, bl. a. genom lärlingsutbildning inom företagen. De tror alt del skallkunna bli en bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft omungdomar får direkt utbildning inom företagen. Särskilt inom den mindre ochmedelstora företagsamheten torde det finnas goda chanser att fier, framför alltungdomar, skulle kunna fä jobb på detta sätt. Vihar de allra bästa erfarenheter av de s. k. enskilda beredskapsarbetena.Uppemot 60 % av de ungdomar som fått beredskapsarbele inom förelagen har sedanfått stadigvarande arbete, antingen inom samma företag eller i något annat. Denhär positiva erfarenheten borde verkligen vara någonting alt ta vara på. Nusäger företagen, facket och arbetsförmedlarna - åtminstone hemma i -att vi måsle la till vara detta positiva engagemang frän företagens sida ochöka lärlingsutbildningen inom företagen. Men då borde statsmakterna gå in ochbetala utbildningen i nivå med vad en gymnasieplals kostar. Det kommer ändå atlvara väl använda pengar, eftersoin dessa ungdomar kan räkna med atl ha ettarbete direkt efter avslutad utbildning. En arbetsförmedlare sade lill mig iveckan att han trodde att han genom diskussion med företagen också skulle kunnaslussa in handikappade på delta sätt. Arbetstagareoch arbetsgivare får på della sätt möjlighet atl lära känna varandra fränbörjan. Del har visat sig vara mycket positivt , och vi har allanledning att bygga vidare på dessa positiva erfarenheter. "Förslagtill gymnasial förelagsutbildning föreläggs ", står del iregeringsförklaringen. Och enligt arbetsmarknadsministerns svar hyser hantydligen hopp om att kunna lägga fram ett förslag i denna fråga , omjag har förstått rätt. Frågan har varit föremål för såväl enskildamotioner som partimotioner från moderat häll, och Jag har sett en sådan lösningsom någonting mycket positivt och väntat mig mycket av delta. Men i det svar jaghar fått pä min interpellation går arbetsmarknadsministern tyvärr mycket snabbtförbi den viktiga frågan om lärlingsutbildningen och hänvisar till ettriksdagsbeslut . Som mest får jag reda på alt man har yttrat viss kritikmol lärlingsutbildningen, därför att den ger för litet teoretiska kunskaper.Men Jag hoppas att arbetsmarknadsministerns intresse för denna Ombättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. ömbättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. fråga är betydligt störrei verkligheten än vad man kan utläsa av detta svar. Jag ber altfå ställa tre frågor i anledning av svaret. Fördet första: Jag vill be arbetsmarknadsministern att tala om för mig vad dettariksdagsbeslut i verkligheten har betytt. Har man kunnat utläsa några effekterhittills? Fördet andra: Vad har arbetsmarknadens parter sagt i sina remissvar över förraregeringens förslag lill gymnasial förelagsutbildning? Här kräver Jagnaturligtvis inte någon delaljredogörelse, men Jag vill veta om uppfattningen istort är positiv. Fördet tredje: Om vi nu går in för en medveten satsning på företagsutbildning ochpå ett naturligt sätt försöker slussa in ungdomarna i arbetslivet, är det däinte skäl att skärpa kraven för beredskapsarbeten till friska ungdomar ochprioritera de jobben till arbetshandikappade? LARZJOHANSSON (c): Jag vill gärna ta fasta på den sista passusen i arbetsmarknadsministernssvar: "Det är viktigt atl så många som möjligt går igenom en gymnasialutbildning som håller mättet i fråga om både teori och praktik." Bättrekan man inte gärna beskriva uppfattning om en bra gymnasieskola - enskola med varvad utbildning. Vivet atl det är svårt för ungdomar utan utbildning atl få fotfäste iarbetslivet, men del kan vara nog så svårt även för dem som har utbildning.Skälen känner vi också lill: de saknar arbetslivserfarenhet. Därför är detviktigt att vi formar en gymnasieskola som innehåller tillräckliga inslag avpraktiska erfarenheter. Därför är de former för detta som arbelsmarknadsminislernpekar pä nog så viktiga. Del är bra om vi får en företagsutbildning, och detär bra om vi får en Ulvidgad lärlingsutbildning. Men jag antar all ocksåarbetsmarknadsministern är medveten om de många svårigheter som möterkommunerna och deras skolstyrelser dels i form av olika uppfattningarhos arbetsmarknadens parterom anställningsformer, anställningstrygghet, osv.,dels i form av den stora och svårgenomträngliga fiora av olika bidrags-,ersättnings- och löneformer som möter dagens ungdomar ochutbildnings-anordnare. Det vore välgörande, om vi i stället för nya regler ficken upprensning och samordning av de gamla lill stånd, så atl ungdomarna kundevälja ulbildningsvägar med likartade ekonomiska villkor och förutsättningar.Jag hoppas all arbetsmarknadsministern vill medverka till della. ville stryka under kvalitetskravet i samband medlärlingsutbildningen, och Jag är helt överens med honom om att detta är myckelviktigt. Lål mig i det sammanhanget säga att del ärett viktigt krav också i delförslag till gymnasial företagsutbildning som den tidigare folkpartiregeringenhar arbetat fram att skolstyrelsen skall vara huvudman och ha tillsynsansvaret.Jag delar helt uppfattningen atl kvaliteten måste upprätthållasi en sådan här ny utbildningsform. Jagär också överens med om att brokigheten i det studiesocialastödet utgör ett stort problem. Men, herr talman, jag vill betona att del inteär något lätllöst problem. Åtgärder för att snabbt komma till rätta med detskulle bli myckel resurskrävande, och med tanke på det samhällsekonomiska lägesom vi befinner oss i tror jag inte au del utredningsarbete som pågår kommeratt resultera i förslag om atl vi skall göra några snabba förändringar på dethär fältet. Jag beklagar detta, men jag tror alt vi måste se sanningen ivitögat i det här avseendet. Vi skall givetvis försöka vidta åtgärder i rättriktning för alt korrigera de värsta skevheterna, men atl inom en mycket kortlidrymd få systemet helt tillfredsställande tror jag tyvärr är svårt. Jag vill sedan göra någrakommentarer lill . GullanLindblad sade all jag i mitt svar hade behandlat arbetsmarknadspolitiken istort och atl hon i och för sig var till freds med detta, men all jag borde havarit mera konkret när det gäller den speciella fråga som hon intresserat sigför, nämligen frågan om lärlingsutbildningen. Frågan som sådan ligger underutbildningsdepartementet, och del är således som ansvarar för den,men jag vill ändå peka på alt man har ökal bidragets sloriek iett par omgångar och atl även kvantiteten har ökats. på långtid har det alltså sketl förbättringar i fråga om lärlingsutbildningen, ochförbättringarna har som sagt skett i både kvantitativt och ekonomisktavseende. Föregendel harjag emellertid känt att detta inte varit tillräckligt, och del är en avmånga anledningar till att vi nu har lagt fram det här förslaget om gymnasialföretagsulbildning, vilket innebär alt man får en bättre resurs till dehantverkare, industrier och företag över huvud laget som ställer upp påutbildning i samhällets tjänst. Närdel gäller fråga, om man ekonomiskt skulle kunna lägga sig inivå med vad en gymnasieplats kostar, vill jag säga att man i dendepartementspromemoria som har utarbetat och som varitpå remiss lill parterna förvisso endast behandlar den frågan genom alt lämnaett räkneexempel, men idet räkneexemplet lägger vi oss ungefär på den nivån.Jag har förhoppningen atl vi skall kunna leva upp till det, och därmed får manen klar resursförstärkning för utbildningen i den här formen. Detandra problemet som tog upp - matchningen av lediga jobb, såatl de som söker dem hittar dem någoriunda lätt - är förvisso myckel svårt. Jagmöter problemet dagligdags vid resor i län och kommuner. I och för sig är detmycket glädjande att konjunkturen på arbetsmarknaden har förbättrats, sä att vihar större tillgång på lediga jobb. En konsekvens härav harju blivit attarbetslösheten har sjunkit, så att den beträffande ungdomarna, för vilka detär särskilt känsligt, är nere i 33 000 för hela landet. Mennär man ser pä utbudet av lediga jobb och jämför det med de sökandes krav,finner man alt det, som jag sade i svaret på interpellationen, är mångakantigheter. Det stämmer inte riktigt. Det går inte så lätt för förmedlaren attlämna en adresslapp och säga lill den ungdom som söker arbete: Där har du 4 prowkoll l979IHO:.M)-32 Ombättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. Ombättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. precis vad du vill ha.Enligt de undersökningar som har gjorts - jag kan framför allt hänvisa till ensom avser - är det så, att de flesta av de här lediga jobbeninte passar de ungdomar som vi ofta i de här debatterna har värnat om. Det kanvara skifljobb, och det kan vara så, att man kräver utbildning ellererfarenhet. Men här gäller del dä ungdom som inte kan ställa upp påde villkoren. Här finns det f ö. ytterligare ett motiv för den gymnasialaföretagsuibildningen atl ge just ungdomar en chans på ett sådant sätt atl definner det motiverat atl gå in i en gymnasial utbildning. Man måste görautbildningen så praktiskt inriktad all den både motiverar ungdomen atl gå ditoch skaffa sig den här utbildningen och också skaffa sig den erfarenhet somarbetsgivarsidan kräver. Detfinns mänga motiv för del här förslaget, och Jag vill gärna uttala denförhoppningen att vi underdel här skall kunna komma fram lill ettkonstruktivt förslag. Jag skulle vilja korrigera på den här punkten, eftersomjag inte tror atl vi klarar det under del här året. Det ärju bara drygt enmånad kvar. GullanLindblad frågade hur parterna har sett på förslaget. Jag skall inte gå igenomremissvaren, det harju inte heller krävts, men allmänt kan Jag säga atl detfinns ett myckel klart dokumenterat intresse för en utbildning av det härslaget. Man pekar dock pä en rad svårigheter, och dessa måste vi nu sätta ossned och diskutera igenom ordentligt. Jag bedömer det emellertid som heltmöjligt att komma fram lill någol som passar både de arbetssökande och dem somsöker arbetskraft. Jag skulle också gärna vilja hälla med på en annanpunkt. Hon sade alt del är svårt alt motivera arbetssökande att ta industrijobboch att många verkstadsföretag inte kan få den arbetskraft som de vill ha. Vihörde att detta kan inträffa även i ett sådant län som som ju iövrigt har en ganska ansträngd arbetsmarknad. Då finner vi ytteriigare ettmotiv till alt försöka få lill stånd en gymnasial företagsulbildning. Del ärnu så atl industrijobben är impopulära. Jag har tidigare i fleraanföranden framhållit alt parterna bör känna ett gemensamt ansvar-arbetsgivarsidan såväl som löntagarsidan, AMS och arbetsmarknadsdepartementetoch andra som har intresse för dessa frågor - atl verkligen gä in och motiveraindustrijobben mera och förklara deras självklara roll i det svenska näringslivet.En av grundförutsättningarna för atl vi verkligen skall kunna upprätthålla vårsvenska ekonomi på det sätt vi alla hoppas ärju att industrin fungerar. Del harman också tagit fasta på. Det har orts en hel del informationsmaterial -propagandamaterial kanske man rent av kan kalla det - från facket ocharbetsgivarsidan, som skall belysa de villkor som gäller för industrijobben.Min förhoppning är alt vi skall kunna fä en bättre rekrytering lill stånd, såatl inte den bild som tecknade från en del av våra AMU-centrer,med lediga utbildningsplatser, skall vara riklig även i fortsättningen ulan attplatserna verkligen las till vara, eftersom det är viktigt att ge arbetslösungdom och andra arbetslösa människor utbildning lill de här jobben. Man bör dårikta in sig på de sektorer i näringslivet där det finns lediga jobb - och delfinns det ju inom den här sektorn. Jag vill också gärna säga alt de erfarenheter vi har av de enskildaberedskapsjobben ger ett gott belägg för att vi skall gå vidare på den härvägen - all varva praktik och teori på ett sådant sätt atl del är riktigt settfrån både ungdomarnas och näringslivets synpunkt. GULLANLINDBLAD (m): Jag ber särskilt atl få tacka arbetsmarknadsministern för hanskompletterande svar. Det var betydligt mer positivt än del jag kunde utläsa avdel skrivna svaret, som jag fått ta del av tidigare. Jag kan hålla med om vadLarz sade om exempelvis.utbildningskravet, nämligen att vinaturligtvis måsle ställa krav pä atl del finns en viss teoretisk utbildningäven inom lärlingsutbildningen. Sedan kan man också ställa frågan om det ärteoretiska studier som många av dessa ungdomar i första hand är intresserade av.Det finns nog skäl all diskutera de här frågorna på djupet, så att man når deallra bästa resultaten. Jagfick inget svar vad gällde effekterna av de politiska beslul som logs i våras.Jag har själv läst mig lill i handlingarna alt del skall utgå bidrag på upptill . för en sådan här läriingsplats. Tyvärr har delta visat sig intefungera särskilt väl i praktiken. Del har blivit så atl kommunerna har kunnatköpa de här platserna i företagen endast när platserna inom den vanligagymnasiala utbildningen har varit fullbelagda. Detsägs alltså atl reformen är av noll och intet värde. Dess värre, herr talman,har det också talats om att människor uppfattat den som någol slags valfläskUlan betydelse. Jag vill inte tro det, men jag vill ändå förvissa mjg om altkammaren verkligen har menat allvar när den tog detta beslut. Jag tyckte migockså förstå av arbetsmarknadsministerns uttalande att det vi bör sträva efterär alt i princip ge ersättning för vad en utbildningsplats kostar. Jagvill också fråga om arbetsmarknadsministern är villig att aktivt verka för attvi fåren ytterligare förbättring lill stånd. Om beslutet är felaktigt bör detändras. Om skrivningarna är luddiga är också del skäl till en ändring, nienarjag. Jagfick heller inte något direkt besked när det gäller beredskapsarbetena. Pådenpunkten hararbetsmarknadsminisiern åtminstone i pressen uttalat sig i denriktningen - om jag har fattat det rätt - atl i och med atl vi satsar mer pågymnasial utbildning i företagen skulle vi i första hand prioritera justberedskapsarbetsplatserna till handikappade ungdomar. Jag tycker att det ärviktigt atl också fä den frågan belyst i del här sammanhanget. Ombättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. Jag menar att vi måste försöka åstadkomma förändringar inom deekonomiska ramar som står oss till buds . Del finns många problem som ärangelägna inom utbildningsväsendet, och det här är ett. Jag vill ge ett exempelpä hur förhållandena kan vara. Vitänker oss en elev som går andra året på social linje och tillbringar hela sintid i skolan eller en elev som går andra året på distributions- ochkontorslinje och tillbringar halva sin tid ute i arbetslivet samt en elev somgår Om bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. andra året på fordonsmekanisklinje i form av inbyggd utbildning ute pä en verkstad. De båda första elevernahar på sin höjd föriängt barnbidrag, medan den sistnämnde har avtalsenlig lönpå kanske . och garanterad anställning efter avslutadutbildning. Det är sådana olikheter som vi måste försöka rätta till. ställde en fråga om riksdagsbeslutet altlärlingsutbildningen skall inordnas i den reguljära skolplaneringen, som detstår i interpellationssvaret. Del förslag som vi nu arbetar med tar sikte justpå det, så jag tror att mitt första svar egentligen i hög grad täckte GullanLindblads fråga i det avseendet. Jagförstår att det kan vara frestande all diskutera detaljer i fråga om hur denhär förelagsutbildningen skall utformas, men det tror jag, herr talman, au vifår vänta med lills vi är klara med förslaget. Jag har ändå gett en delmotiveringar lill att den här utbildningen är viktig att få fram och ävenantytt en del om hur den skall se ut. Närdet gäller beredskapsarbetena sade jag redan tidigare att de har gett oss mångavärdefulla erfarenheter i fråga om hur man skall kunna ordna den här viktigasprångbrädan från skolsamhället ut på arbetsmarknaden. undrar man inte skall kunna utnyttja den mer för de handikappade. Ja, dehandikappade är ju en särskilt utsatt grupp på arbetsmarknaden och det kräveregentligen en debatt för sig, och vi har haft många sådana också här ikammaren. Men visst används beredskapsjobben för handikappade. Detta fär dockinte innebära atl man skall mera definitivt föra bort beredskapsjobben somarbetspoliliskt instrument för de arbetslösa i allmänhet. Jag är övertygad omatt med de mänga förändringar som vi kommer atl få på arbetsmarknaden är detnödvändigi att också behålla beredskapsjobben som en möjlighet för förmedlarnaatt utnyttja. Men i den konjunktursituation som vi just nu befinner oss iarbetar förmedlarna med det klara direktivet att de i första hand skall ordnamed placering på den ordinarie arbetsmarknaden när del gäller ungdomar inomgymnasieskolans ram. Är det sedan sä, atl man underde svåra vintermånadernatvingas till all också hjälpa ungdomar lill en bra sysselsättning, så ärberedskapsjobben alltfort en viktig resurs, och den skall vi nog inte avhändaoss, även om den är viktig och användbar för handikappade också. Jag tycker mig finna alt arbetsmarknadsministern och Jag lill sist ärganska överens, och det är även och jag. Han berörde deekonomiska villkoren förde studerande, och det är myckel viktigt alt vi seröver dem, så att alla de här bidragen inte blir en flora utan att vi får störrelikformighet och större rättvisa mellan olika kategorier studerande. Men denhär rättvisan bör också gälla de företag som ställer upp med utbildning. Del ärju nästan den billigaste form av utbildning som vi har. 1 jämförelse med t. ex.arbetsmarknadsutbildningen är väl proportionen ca 38 000 kontra 58 000-jag skallinte ge några exakta siffror. Men här finns alltså möjligheter atl till enrelativt låg kostnad få en fullvärdig utbildning, och ärju allas vår strävanatt vi skall försöka nä dithän, om jag har förstått det rätt. Närdet gäller beredskapsarbetena fick jag, bl. a. av en artikel i en avhuvudstadstidningarna, den uppfattningen alt de skulle tas bort för ungdomar iallmänhet och att de skulle gä till handikappade i stället. - Detta kanske varatl någol hårdradet hela. Jag vill gärna deklarera all jag tror att vi behöveren del beredskapsarbeten för ungdomar även i fortsättningen. Såsom mycketaktivt arbetande i en kommun under ett antal är vet jag hur myckel dessa arbetenbetyder för atl vi skall kunna ge våra ungdomar jobb. Men jag tror altinriktningen bör vara den att vi i första hand ger dem lärlingsutbildning inomföretag och alt vi, om vi inte klarar av det den vägen, har den andramöjligheten som ell komplement. Naturligtvisär samordningen med skolan mycket viktig, såväl på riksplanet som regionaltoch lokalt. På riksplanet förmodar jag att del finns goda kontakter mellanstatsråden och de olika departementen, men jag hoppas också allarbetsmarknadsministern bl. a. har tagit initiativ till förbättrade kontakter ide här frågorna regionalt, t. ex. med länsskolnämnderna, och rent lokalt medskolstyrelser och arbetsförmedlingar. Detta är verkligen ett område därmyndigheterna bör räcka varandra handen, som det helte i den gamla grundlagen,om vi skall nå ett för alla bra resultat. fråga om samordningen mellan de olika bidragsformerna -jag måste gå tillbakatill den - kan del inte vara rimligt att man f n. får bara för elev ilärlingsutbildning i företagen medan man i beredskapsarbeten får 75 96 av lönenför de unga. Det är alltså väldigt myckel kvar att göra på det här området. Jagär tacksam för att arbelsmarknadsminislern säger all den här frågan är myckelaktuell just , och jag lovar atl med stort intresse la del av den fortsattadebatten. Om bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft, m. m. Jag skulle vilja göra ett enda tillägg. Det gäller frågan om volymen avberedskapsjobb. Jagsade här tidigare all vi nu arbetar enligt direktiven alt försl placera dearbetssökande på den ordinarie arbetsmarknaden och i utbildning när det äraktuellt. Den gymnasiala förelagsutbildningen, som den härdebatten har rört sig mycket omkring, ger, menar jag, nya möjligheter attutnyttja gymnasieutbildningen merän vad vi hargjort . Därmed bör viockså kunna ha en lägre volym av beredskapsjobb. Avsikten är att med ungefär sammapenningsumma nå ett myckel bättre resultat. Det ärett av huvudmålen i denproposition som vi nu håller på all arbeta med, och jag hoppas atl det måletskall kunna nås. Får jag heltkort ställa en fråga till arbetsmarknadsministern Omåtgärder för att öka deltagandet i kyrkovalen om informationen lill deunga just i de verkstadsmekaniska utbildningarna. Där har arbetsmarknadensparter, i del här fallet framför allt ochSveriges , gått ut med en kampanj där man frågar: Var finnsjobben ? Man uppmanar ungdomarna all verkligen tänka över denna fråga.Är arbetsmarknadsministern också villig att medverka till alt samhället aktivtinformerar dem om betydelsen av de tekniska arbetena i framliden? Det torde förvår framtida försörjning och vår framlida arbetsmarknad vara fundamentalt atlvi utbildar människor som kan arbeta på det här fältet. Jagvill bara ha ett förtydligande även pä det området, och sedan skall jag slutamed atl säga ett varmt: Lycka lill med det häri Jag menar, som Jag sade förut, all det är en gemensam angelägenhet atlse lill alt viktiga delar av svenskt näringsliv får den arbetskraft som behövs.Verkstadsindustrin är en av våra allra viktigaste industrier. Därför är detmyckel viktigt alt vi klarar rekryteringen till svensk industri. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 7 Om åtgärderför att öka deltagandet i kyrkovalen KommunministernKARL erhöll ordet för att besvara '«wAso/7s(m)den25oktoberanmälda interpellation,1979/80:42,och anförde: har bett mig redogöra för min syn på orsakerna till detlåga valdeltagandet i kyrkovalen. Han har vidare frågat mig om Jag har föravsikt alt vidta åtgärder i syfte alt öka medborgarnas intresse för de kyrkligavalen och därmed uppnå ett betydligt ökal valdeltagande. Enligtnuvarande regler i vallagen (1972:620) är valdagen gemensam för riksdags- ochkommunalval. Regeringsformen föreskriver alt ordinarie val lill skallförrättas . Valdag är tredje söndagen . Enligtlagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval är tredje söndagen valdag.Kyrkofullmäktige väljs numera också . har val lillkyrkofullmäktige ägt rum som övriga kommunala val. Denna ordningbekräftades i samband med den partiella författningsreformen , vidövergången till treåriga mandatperioder och vid antagande av lagen omkyrkofullmäktigval. Intressetför kyrkofullmäktigvalen har alllid varit avsevärt mindre än för övrigakommunalval. Valdeltagandet i kyrkofullmäktigvalen har aldrig uppgått tillmerän drygt 20 96. Vid 1973 och val lill kyrkofullmäktige röstadeendast ca 15 96 av de röstberättigade. Vid årets val lär valdeltagandet ha varitungefär detsamma. Jag delar den oro sommånga särskilt av hänsyn till den kyrkokommunala demokratinhyser för det svaga väljarinlresset för kyrkofullmäktigvalen. En rad kyrkligaangelägenheter har en sådan samhällelig betydelse atl det är viktigt aUmedborgarna deltar även i dessa val.