prot · G309101 · 1979-12-31 00:00:00 — Skulle man ha ett system där utvecklingsfondernastod för hela lånebeloppet, fick man täcka in hela lånet i Investeringsbanken,och då skulle det ju bli ytterligare en mellanhand. Vem betalar kostnaderna fördet? Kommer man i så fall att kräva att Investeringsbanken skall låna ut tillutvecklingsfonderna mot en låneränta som ligger ett par procent lägre, ellerhur har man tänkt sig att lösa det? Med den ordning som skulle man ju i hög grad byråkratisera systemet, och jag tvivlar påatt det är rätt väg att gå. Jag tycker att den form för verksamheten som regeringenföreslagit är intressant, och det skall också bli intressant att se hur denutvecklas . Det rör sig ju om ett ganska stort medelstillskott, ochvi hoppas verkligen att företagen nu utnyttjar den här lånemöjligheten så attinvesteringsviljan och utvecklingen i småföretagen ökar. Jag tror att det finnsgoda förutsättningar för det. Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder, m. m. Vi har utvecklat våra invändningar motförslaget i vår reservation. Efter att ha lyssnat till inlägg härförutsätter jag att han röstar på den reservationen vid omröstningen här ikammaren. Men, , om man röstar påutskottets förslag så tillgodoser man ju också syftet med reservationen. Genom att rösta påreservationen får man ju in också det förslag som läggs fram där. JOHANOLSSON (c): Det är klart att vi skall beakta förnuftigasynpunkter även om de framförs i en reservation. Överläggningen var härmed avslutad. TREDJE VICE TALMANNEN: Voteringssignalerna är tydligen felaktiga i en del avriksdagshuset. Det har meddelats att nägon av kammarens ledamöter under denförra voteringen inte nåddes av voteringssignalerna. Det finns ingen möjlighetatt reparera felet , och vi vädjar därför till ledamöterna att vid de kommande voteringarnahålla sig i närheten av de områden där signalerna fungerar. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 32 punkt 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 158 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1979/80:38 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Stöd till politiska partieroch Allmänna val Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 6 Det kommunala partistödet Föredrogs betänkande 1979/80:39med anledning av motioner om det kommunala partistödet. I dettabetänkande behandlades motionerna 1979/80:1053 av Per Stenmarck och (båda m),vari yrkats att skulle anta av motionärerna framlagt förslag till lagom ändring i lagen om kommunalt partistöd, innebärande att det kommunalapartistödet fick samma konstruktion som det statliga, dvs. med dels ettgrundbelopp som var lika stort för alla partier, dels ett belopp som varierademed det antal mandat som resp. parti erhållit, samt 1979/80:1565 av och (bådafp), vari hemställts att beslutade hos regeringen anhålla om förslag innebärandeatt lagstiftningen angående det kommunala partistödet änd- Nr 101 rades såatt stödet skulle utgå med dels ett grundbelopp lika för alla den representerade partier, dels ett belopp i relation tillantalet mandat. Utskottet hemställde att skulle avslå motionerna1979/80:1053 och 1979/80:1565. Reservation hade avgivits av AndersBjörck, i och (alla m) vilka ansett attutskottet bort hemställa att med anledning av motionerna 1979/80:1053 och1979/80:1565 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. ANDERSBJÖRCK (m): Är 1971 träffades en överenskommelse mellanriksdagspartierna om partistödets konstruktion. Det beslutades att det påriksplanet skulle införas ett grundbelopp för varje i representeratparti som skulle kompletteras med ett rörligt bidrag som grundade sig påantalet erhållna mandat. Motiveringen för att i botten lägga ett grundbidrag varnaturligtvis att det var uppenbart att varje parti hade och har grundkostnaderför sin verksamhet. Det är ju lika kostsamt att t. ex. sända en broschyr tillalla hushåll i landet oavsett om man är ett stort eller litet parti. I vissutsträckning finns det också grundkostnader för den administration som ärnödvändig för en partiorganisation. Partier som skall ställa upp i allmänna valbehöver ju täcka hela landet. Det behövs ett centralt partikansli,informationsverksamhet och mycket annat som är gemensamt för de i riksdagenrepresenterade partierna. Detta gäller alltså partistödet på riksplanet. Rimligtvis,herr talman, borde förhållandena vara desamma på landstings- ochkommunalplanet. Också här borde partierna erhålla grundstöd som sedan kompletterasmed ett rörligt mandatbidrag. Men det går inte därför att lagen lägger hinder ivägen för de kommuner som vill tillämpa samma stödkonstruktion som finns påriksplanet och som duger gott där. Det är en orimlig situation. Den överenskommelse som träffades mellan de politiskapartierna 1971 var tidsbegränsad och gäller inte längre. Dess giltighet löpteut för ett antal är sedan. Men det förutsattes att man ånyo skulle ta uppfrågan och göra en översyn. Tiden är mogen att göradetta. Det kan inte vara rimligt att kommuner och landsting inte får tillämpaen ordning som onekligen är betydligt rättvisare än den stödform som kommuneroch landsting nu tvingas att hålla sig till. Det finns två motioner till årets iärendet från folkparti- och moderathåll. De går båda ut på att vi skall fåmöjlighet att kommunalt tillämpa det mera rättvisa system som gäller påriksplanet. Det är hög tid att initiativ tas i den riktningen.Konstitutionsutskottet, som borde ta ett sådant initiativ, skjuter emellertidfrågan ifrån sig, vill inte ta i den, vill inte ta ställning. Det är självklartatt utformningen av en eventuell nyordning förpartistödet måste bli föremål för partiöverläggningar. Det finns uppenbartförhållanden som måste diskuteras igenom noga för att det skall bli en rimligkonstruktion på kommun- och landstingsplanet. Men det är just detta som reservanternavill. Vi begären översyn och att den skall ske , och detta vill vi geregeringen till känna. Om vi inte gör det är jag rädd för att vifortsättningsvis kommer att leva under samma olyckliga och orimligaförhållanden som finns och att det kommer att dröja innan någontinghänder. Ute bland kommunalmännen finns ett starkt gehör överpartigränserna för en nyordning pä området. Den som vill tillmötesgå den starkaopinionen bör rösta på reservationen, som kommer att föra frågan framåt . Jag ber att få yrka bifall till reservationen. SVEN-ERIKNORDIN (c): Det framgick av inlägg att degällande reglerna för kommunalt partistöd har sin grund i 1971 årspartistödsutredning. I den utredningen, vill jag påpeka, var samtliga femriksdagspartier representerade, och utredningens förslag var enhälligt.Utredningsförslaget lades till grund för ett enhälligt riksdagsbeslut 1972.Därmed löstes också den segslitna tvist om partistödets konstruktion som hadeorsakat så många debatter i . beslut innebar en nyordning på så sätt att manlade fast principen att partistöd skulle utgå också med ett grundbidrag tillriksdagspartierna, ett grundbidrag som sattes relativt högt för att också täckain rikspartiernas kostnader för informationsverksamhet i kommuner ochlandsting. Med den lösningen kunde det kommunala partistödet inskränkas tillett rent mandatstöd, lika för varje plats som partiet blivit tilldelat ikommunfullmäktig- och landstingsval. Det var ingen tillfällighet att partistödsutredningen ochriksdagen stannade för den här lösningen. För det första är den svenskademokratin och det svenska parlamentariska systemet grundade påförekomsten av rikspartier, som täcker hela landet och som svarar för enbetydelsefull informationsuppgift i samhället, ända ned till den kommunalanivån. Här ligger ju själva upprinnelsen till idén att man skall ha ettpartistöd. För det andra: Den omständigheten att man ladegrundbidraget helt på riksnivån, och inte konstruerade något särskiltgrundbidrag på den kommunala nivån, berodde på riskerna för att partiernakunde tänkas uppträda under flera olika fraktionsnamn i kommunalvalen och pådet sättet tillskansa sig större grundbidrag än det avsedda. Det är möjligt attde etablerade rikspartierna i ett inledande skede skulle ha hållit sig för godaför den sortens manipulationer, men teoretiskt fanns risken där. påpekar nu att kontraktstiden har löpt ut för1972 års överenskommelse och att systemet därför måste förändras. Jag ställermig, herr talman, tveksam till den sortens argument. Huvudfrågan är ju omsystemet har fungerat bra eller dåligt som har gått, menmoderaterna har inte lyckats förklara att systemet har varit dåligt. I den reservation som moderaternahar fogat till utskottsbetänkandet anvisar man heller inte något förslag tilländring, utan man begär bara en översyn av partistödet. Att nu begära enöversyn för översynens egen skull kan väl inte vara nödvändigt; vårtutredningsväsende är tillräckligt omfattande ändå och tillräckligt dyrbart somdet är utan att vi skall öka av utredningar ännu mer. Sammanfattningsvis finner jag, herr talman, att vi kanleva vidare ännu med de regler som vi har. Jag ber därför avslutningsvisatt få yrka bifall till utskottets hemställan. () replik: Det är faktiskt på det sättet att vi intebegär en översyn för översynens egen skull, utan att vi begären översyn medinriktning mot att få samma ordning på riksplanet och på landstings- ochkommunalplanet. Detta framgår klart av den moderata reservationen. Den har denhär inriktningen, och de som tycker att detta är en riktig ordning skallnaturligtvis stödja reservationen. Det är också så, herr talman, att den här ordningenåtminstone tidigare principiellt sett har haft ett gediget stöd även inomcenterpartiet och . Det är riktigt att överenskommelse var enhällig,men den var också enhällig när det gällde a) att göra den tidsbegränsad och b)att efter denna tidsbegränsning ta upp den till förnyad prövning. Vi vet varföröverenskommelsen fick den konstruktion som den fick. Att man inte löptelinan ut och införde den här typen av stöd pä alla tre nivåerna berodde på på socialdemokratiskt håll över huvud taget inte ville ha något grundstöd,medan , och ville ha grundstöd på alla trenivåerna, och då möttes man på halva vägen. Detta är bakgrunden till att vialls fick den här typen av överenskommelse. Jag kan inte förstå vad det är somhar tillkommit som gör att exempelvis uppenbarligenhar ändrat uppfattning om detta. Det tar tid attgenomföra en sådan här förändring. Vi måste ha överläggningar mellan partierna,och det är ändå rimligt att initiativet till sädana överläggningar kommer frånSveriges riksdag. Jag är naturligtvis smickrad över att utskottet - inte minstutskottets socialdemokrater - har så stort förtroende för den borgerligaregeringen att man säger: denna kalk ifrån oss-låt regeringen ta ansvaretför frågan. Men jag tycker ändå det är rätt ynkligt att riksdagenskonstitutionsutskott inte vågar ge ifrån sig det allra minsta lilla pip i denhär frågan. SVEN-ERIKNORDIN (c) replik: En sak måste vi klara ut allra först. Av moderatmotionerna och debattinläggen får man intrycketatt något grundbidrag över huvud taget inte existerar. Det är ju fel. Vi harett enda grundbidrag för alla tre nivåerna: riksdag, landsting,kommunfullmäktige. Och grundbidraget till rikspartierna är med avsikt satt högt, så att rikspartierna kan slussa pengar ner till läns- ochkommunnivå, använda dem till kursverksamhet eller på annat sätt drivainformationsverksamhet på olika nivåer med hjälp av partistödet. Fördelarnamed systemet är uppenbara: Staten tar päsig vissa kostnader som kommunerna därmed slipper undan. Jag tror med förlovsagt, , att kommunalkvinnor och kommunalmän - jag nämner dem i denordningen - inte är särskilt glada åt att ta på sig ökade kommunala utgiftersom staten svarar för. Kommunernaslipper ifrån bekymret att avgöra vilka grupperingar i fullmäktige som skallanses vara partier. Den prövningen gör man på central nivå, och där är detingen svårighet att göra prövningen. Vi har, , inom inte ändratuppfattning. Vi fick 1972 igenom ett grundbidrag, och vid det står vi fast. Desom ändrat uppfattning i den här frågan är , som under 1960-taletenvist motsatte sig ett partistöd över huvud taget. Jag gläder mig naturligtvis åt ändradeuppfattning i frågan. Jag förvånar mig bara över att man går från den enaytterligheten till den andra. ANDERSBJÖRCK (m) replik: Det händer ju att folk ändraruppfattning,säger . Ja, det känns verkligen förunderligt att sitta i dennakammare och höra en centerpartist sjunga centralismens höga visa i de allravackraste tonarter. Så bra, säger för sitt partis räkning, att dethär sköts centralt, att det är statliga pengar som slussas ner - det var detuttrycket använde - till landsting och kommuner. Och att det är ju skönt att kommunerna slipper ta ansvaret för sina egnaangelägenheter, nämligen att portionera ut pengar till de partier som finnsrepresenterade kommunalt. Jag förmodar att i enlighet med den logiken vill herrNordin även ta ifrån kommunerna rätten att bestämma beloppen. Men kan vi ändåinte ge kommunalkvinnorna och kommunalmännen, för att nu ta dem i , det förtroendet att om de sä önskar skall de, med stöd av gällandelag, kunna införa samma ordning i kommunerna som vi tycker är rimlig påriksplanet? Nej, det är nog bra med en viss centralism, men den får juinte gå till överdrift, som är fallet när det gäller . Sedan säger : Ja, men det här kan ju innebäraatt kommunerna får ökade kostnader. Jag tycker det är en hedervärd ambition atthålla de kommunala kostnaderna nere. Den frågan blir ju snart aktuell här ikammaren, och kan vi mötas på den punkten genom att sluter upphelhjärtat där, så är det bara bra. Men det står uttryckligen på s. 2 ibetänkandet, under , att det förhållandetatt vi i landsting och i kommuner inför ett grundbidrag inte behöver innebäraatt det totala beloppet ökar. Man kan i en kommun anslå samma belopp somfidigare, t. ex. , och se fill att fördelningen av dessa 200 000 kr.sker dels med hjälp av ett grundbidrag, dels med hjälp av ett Det behöver inte kosta ett öre mera,om man nu inte vill det. Moderata samlingspartiet har naturligtvis inte ändratuppfattning när det gäller partistödets konstruktion. Det är den frågan vidiskuterar , , inte om vi skall ha partistöd eller inte - denfrågan står inte på dagens föredragningslista. Vi har, som likaledes framgår avs. 2 i betänkandet, väckt motioner i exakt samma riktning 1974, 1976, 1977 och1979. Någon helomvändning från vår sida handlar det alltså verkligen inte om. Vi har inte ändrat uppfatting, säger . Men nihade ju i alla fall tidigare den uppfattningen att vi skall ha ett mandatstödoch ett grundstöd på landstingsplanet och på det kommunala planet. Om ni nu harsamma uppfattning men röstar på annat sätt leder det tankarna tillbaka till vonHelands herostratiskt ryktbara inlägg där han framhöll att han inte hade ändratuppfattning, men väl sitt votum, och röstade mot sin egen övertygelse. SVEN-ERIKNORDIN (c) replik: Det är väl ändå så, , att detnär man kommunalt skall ta ställning är ett problem att avgöra huruvida engruppering i fullmäktige är ett parti eller inte. Det problemet har jag settbehandlat i en moderat motion - jag vill minnas att den var väckt av herrStrindberg - , där det påpekades att grundstödet naturligtvisinte skulle utgå till några andra grupperingar än sådana som var anslutna tillvad som kunde betecknas som ett riksparti. Problemet finns alltså, och det haruppmärksammats av partikamrater. Men problemet blir inte likastort med nuvarande ordning, där stödet utgår till de etablerade rikspartierna. gör det fortfarande lätt för sig när han troratt frågan är sä enkel att man utan vidare kan göra en omfördelning inom ramenför ett partistöd som utgår i en kommun, t. ex. om , mellan ettgrundstöd och ett mandatstöd. Jag tror inte att det blir så enkelt iverkligheten. Vissa partier skulle få en minskning av sitt stöd i det nyaläget, och en del skulle få en ökning. Är det någon som tror att de partier somskulle få ett minskat stöd skulle foga sig i det utan vidare? Nej, de skulle setill att de hölls skadeslösa. Det enda som då händer, , är att denkommunala utgiften för ändamålet ökar, och det är inte någotskattebetalarintresse. Det har ju ordats ganska mycket om på vilkagrunaer partistödet utgår, och jag skall inte fortsätta den debatten. Jagskulle bara vilja göra en röstförklaring, innebärande att vi från folkpartietsom står bakom motionen 1565 kommer att stödja reservationen. Jag skulle också vilja fråga , som ärutskottets talesman, om det inte är rimligt att man har samma prdning ikommuner och i landsting som vad vi har här i . Jag tycker att denförklaring jag har fått här är De små partierna i landsting och i kommuner befinner sig i ett mycketsämre läge än de stora. () replik: Det tycks vara en hopplös uppgift attförklara innebörden i det beslut som var så enig om 1972, när mansade att grundbidraget skulle utges av statsmedel, grundbidraget skulle sättasså högt att det täckte riksdagsnivån, landstingsnivån och kommunnivån. Det ärdär grundbidraget har legat under åtta är. Det ligger där fortfarande, och detskulle mycket väl kunna fortsätta att ligga där om vi har råd att hålla de härpengarna kvar i sitt rätta penningvärde. Jag förvånar mig över att man så envist uppreparpåståendet att vi inte har ett grundbidrag som är avpassat efter det härändamålet. Det torde behövas en riksdagsdebatt till innan det går upp för endel personer här i kammaren. () replik: Jag tror att det behövs ganska många debatterinnan utskottets talesman förstår vad vi som stöder reservationen talar om. Detär rikfigt att har fattat ett beslut som trädde i verkställighet1972. Men det beslutet gynnar de stora partierna. Det är mycket möjligt attutvecklingen av de kommunala och landstingskommunala partistöden inte hadeblivit så kostsam för kommunerna och landstingen om de hade haft en annankonstruktion. Det är ganska märkligt att har gått ifrån sinståndpunkt alldeles. Visst är det rimligt att man får samma förmåner ipartistödshänseende i landsting och kommuner som man har rikspolitiskt! har vid landsmötena och 1978 ställt sigbakom att principerna i konstruktionen av det kommunala och landstingskommunalapartistödet skall vara desamma som när det gäller det rikspolitiskapartistödet. har också sagt att det är viktigt att de politiskapartierna är ense om hur den konstruktionen skall genomföras. Jag tycker att det är svagt av utskottet att reagera somdet gör. Man säger att utskottet förutsätter att regeringen följerpartistödsfrågorna med uppmärksamhet. Vad innebär det egentligen för någonting?Jag tycker att utskottet kunde ha kostat på sig att i alla fall stödjamoderaternas förslag här. De har inte begärt så mycket som vi yrkar på i folkpartimotionen,nämligen en lagändring. Det finns vissa kommuner som troligen har överträttlagarna och försökt konstruera stödet på annat sätt. Det vore bra om man kunderätta till det. Det kommer att bli svårare och svårare att rätta till det jumer partistödet i kommuner och landsting stiger. SVEN-ERIKNORDIN (c) replik: Det är bara att konstatera att det råderoenighet inom , och det är väl ingen nyhet. Den fråga som ställer till mig kunde hon lika gärna ha ställt till sina partikamrater iutskottet. Då hade saken varit utredd före den här debatten. Jaggratulerar till det fortsatta umgänget inom partiet i den vägen. () replik: Det kanske är en riktig erinran att jag kundeha talat med mina partikamrater, och det har jag och också gjortsedan beslutet var fattat. Jag tror att vi måste gå den här vägen inom en ganska snarframtid. Den situation vi nu har är orimlig: Stora partier gynnas mycket mer ände små partierna både i landsting och kommun. (vpk): Ändrade regler för det kommunala partistödethar aktualiserats . Medan det statliga partistödet utgårdels som grundbidrag, dels som mandatbaserat bidrag, utgår det kommunala partistödetenbart som mandatbidrag. För en anpassning av det kommunala partistödet till destatliga reglerna talar bl. a. att vissa kostnader är lika för partierna,oavsett mandatantalet. Nuvarande regler bygger, som anförts, på enöverenskommelse mellan riksdagspartierna partistödsutredning.Utskottet anför att frågan om det kommunala partistödets konstruktion börprövas inom ramen för en allmän översyn av partistödet och att en sådan översynbör komma till stånd först efter överläggning mellan de partier som stod bakomden tidigare överenskommelsen. Så långt är det gott och väl. Men jag tycker att Sven-ErikNordin är onödigt låst till den nu gällande ordningen. Nog finns det väl,, goda skäl att ta upp frågan till prövning - och utskottetsäger ocksä att en sådan prövning kan ske. De problem som trorsig se om man ändrar reglerna för det kommunala partistödet kan säkert depolitiska partierna lösa i en sådan överläggning. Vpk:s riksdagsgrupp anser det motiverat att överläggningarmellan partierna för en översyn av partistödsbestämmelserna kommer till stånd.Vi förutsätter att de partier som står bakom uttalandeockså är beredda att medverka härtill. Därför kommer vi att stödja utskottet ivoteringen. () replik: resonemang har jag vissförståelse för. Han säger att visst finns det väl skäl .som talar både för ochemot. Jag skulle vilja rekommendera att läsa igenom 1971 årspartistödsutredning -det är ingen tjock bok. Det visar sig där hur oändligtsvårt det var, trots att man hade ambitionen att i första omgången lösa den härfrågan enligt de tankegångar som och här harframfört. Det lyckades inte. Och trots att vi nu har erfarenheter harvi ännu inte fått fram några argument som gör det möjligt att välja den lösningsom man tänkte sig. Så besvärlig är den här frågan. 12 protokoll 1979/80:100-101 Det är av det skälet som jag gärna ser fram emot att någonhär - kvinna eller man - kan komma med en lösning på den gordiska knut somfaktiskt föreligger. Det är ett svårt praktiskt problem. Visst har jag förståelse för att man kan besluta så och såpå ett landsmöte. Men det är strax litet värre när man skall försöka skriva enförfattning enligt de tankarna. Dei är det som är problemet, herr talman. (vpk) repUk: Jag menar att det finns flera frågor sommotiverar att partierna börjar se på dessa ting. Flera frågor om stödet tillolika partigrupper i kommunerna kunde bli föremål för en samtidig prövning. Sedan tycker jag fortfarande att det är synd om Sven-ErikNordin söker rada upp en massa reservationer och svårigheter i det här jobbet.Utskottet har ju ändå sagt att frågan bör prövas inom ramen för en allmänöversyn av partistödet och att en sådan översyn bör föregås av överläggningarmellan partierna. Om det är detta som utskottet menar, dä är vi beredda attstödja det och medverka till att sådana överläggningar kommer till stånd. För vpk:s del kan jag alltså säga att vi är beredda att päallt sätt medverka till att partierna kommer samman för att pröva dessa frågor.Jag hoppas också att de övriga partierna har samma intresse. Det är inte utan intresse man tar del av denoenighet som tycks råda mellan de borgerliga partierna i denna fråga, när detså hårt diskuteras vem som har ändrat uppfattning. Det kanske blir så där, närröstsiffrorna åker hiss. För det ena partiet är det upp och för det andra ner. På socialdemokratiskt häll har vi emellertid inte ändratuppfattning. Eftersom det nuvarande systemet är grundat på 1971 årspartistödsutredning och överenskommelsen om en samordning av det statliga ochdet kommunala partistödet, då det klart sades ifrån att grundstödet skulleligga på riksplanet, bör man väl fortsätta att tillämpa detta system tillsnågon ny överenskommelse har träffats.