prot · G30948 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är några av de krav som jag menar alt man mäste ställaför att skydda sig mot de effekter pä sysselsättningen som multinationellaföretag annars kan ge. Det här är inte något heltäckande förslag - det hör välknappast hemma i en interpellationsdebatt utan snarare i en moiion. industriminisiernom industriministern liksom jag anser att det behövs en Nr 48 sådan lagstiftning, och när vi i så fall kan vänta ossinitiativ i frågan frän Måndaeen den Överläggningenvar härmed avslutad. § 9 Om tillverkning av en ny typ av Tiberplattor Industriministern ordet för all besvara () anmäldainterpellation, 1979/80:73, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatl medverka till att tillverkning av en s. k. kan komma till ståndi och om jag ämnar vidta aktiva åtgärder för alt medverka till attlösa finansieringsfrågan. Bakgrunden till frågor är en ansökan av ABScharins Söner om lokaliseringsstöd till en enhet för tillverkning avMDF-skivor i . Ansökningen prövades av regeringen så sent som för enmånad sedan och lämnades dä utan bifall, eftersom en rad vikfigaförutsättningar för projektet saknades. Pä frågor vill jag svara att ,framför allt med tanke på det stödområde som kommunen tillhör iregionalpolitiskt avseende, mycket väl bör kunna komma i fråga somlokaliseringsort. Skulle en MDF-anläggning aktualiseras även på annat hållkommer givetvis omständigheterna i del enskilda fallet att avgöra om och ivilken utsträckning regeringen är beredd att bifalla en eventuell ansökan omnågon form av lokaliseringsstöd. I delta sammanhang kommer självfallet ävenbedömningar belräffande tillgången på träfiberråvara att vara av betydelse. Mot denna bakgrund ter sig en diskussion om en enskildlokaliseringsort f. n. inte meningsfull. Sedan regeringen lämnade utan bifall har, enligt vad jag erfarit, inte några nya omständighetertillkommit som skulle kunna läggas tiU grund för en omprövning av bolagetsansökning. Några särskilda iniliativ i den här frågan är f. n. inte helleraktuella från industridepartementets sida. Företrädare för departementet kommerdock att följa utvecklingen med uppmärksamhet, varför frågan om möjligheternaatt påverka tillverkningens lokalisering kan tas upp så snart realistiskaförutsättningar för en MDF-anläggning föreligger. Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Skelleftebygden har ibland kallats Västerbottensbältespännare. Det har där funnits en fin tradition av företagsamhet med mångasmä och lönsamma företag. Så borde det ocksä vara i ett län som Västerbottenmed riklig råvarutillgång av malm, skog och vattenkraft. Det borde vara enresurs för människorna alt gripa tag i och själva satsa sitt eget kapital på,dvs. Om tillverkning av en ny typ av fiberplattor Om tillverkning av en ny typ av fiberplattor Det är också omvittnat av många företagsledare att som enabsolut resurstillgång måste räknas den stabila arbetskraften. Omsättningen avpersonal är ytterst knapp; brukar nämnas. Desom jobbar ute i företagen iVästerbotten är trogna sina arbetsgivare. De är också rädda om sina jobb. Men den fria privata näringsverksamheten i länet har underde senasle åren fått sina törnar. Och gällde min interpellalion ScharinsSöner i , ett företag som i över 60 är varit verksamt inom trämasse-och boardbranschen och i övrigt har en mer än hundraårig verksamhet inomnäringslivet. Förhållandet i då del gällertillgängen pä skogsråvara skiljer sig från förhållandena i andra län, sä tillvida att endast av skogen/råvaran förädlas inom värt eget län. När mansålunda säger, och även i prognoser visar, att den svenska skogsindustrin vuxitsig för stor i förhållande till skogens tillväxt, stämmer detta resonemang interegionalt för . Om man tillägger att det behövs enstrukturomvandling inom wallboardbranschen, är det svårt atl förutsäga vilkenregion som skall drabbas. Det kan väl inte vara sä, att de förelag där råvaranfinns både inom regionen och inom upptagningsområdet skall tvingas åse attvirkestransporterna passerar, medan företagel får inskränka sin verksamhet. Jag har sålunda velat nämna att här finns skog, storaöverskott av prisvärd elenergi och arbetsföra människor. Men behövs nya kapitalinsatser för att förverkliga enstrukturomvandling genom tillverkningen av . påbörjade enstrategisk planering för att kartlägga olika utvecklingsalternativ. Som enintressant och utvecklingsbar produkt utkristalliserade sig dä den s. k.MDF-plattan - MDF betyder Medium Densiiy Fiberboard. Förelaget har sålundaunder drygt tre är analyserat och arbetat intensivt för alt få till stånd enomläggning av nuvarande boardtillverkning fill den torrformade plattan. Detta är värt att notera mot den bakgrunden alt enöveretablering inom boardbranschen råder. Den Åkermanska utredningen har bl. a.pekat på detta. Och inte minst är det värt att notera med den utgångspunktenatl man från statsmakternas sida har understrukit det vikfiga i alt skapaförutsättningar för strukturella förändringar och nytänkande även inomfiberindustrin. Statsmakterna borde därför ta emot ett sådant initiativ medstort intresse och uppmuntran. I en nyligen publicerad artikel i branschtidskriflen WorldWood gör man en analys av utvecklingen av plattan. Kort sammanfattat anser mandär att pä har en helt ny boardprodukt svept fram genom denamerikanska industrin, och flera nya fabriker har startals . byggdes fem upp i och två i , iJugoslavien och i . påbörjades en liknande MDF-anläggning i . ,då man i startade med en tillverkning av denna produkt, var produktionenav den uppe i 20 000 m per är. har produktionen ökat och var 1978 uppe i enkapacitet av 975 000 m-'. Plattan används för möbeltillverkning, skåp, iinredningar, hyllor, dörrar och lådor osv. Det finns en rad användningsområden,och framför allt har plattan visat en mycket god kvalitet. Man bedömer atl användningen av i kommeratt fortsätta att öka under förutsättning atl det finns produktionskapacitetför den. har pä försök importerat plattan frän NyaZeeland för försäljning. Efterfrågan har varit stor trots de storaomkostnaderna. De preliminära marknadsundersökningar som gjorts pekar pä godefterfrågan även frän andra länder, såsom , och . Sålunda har företaget med optimism och ansvarskännandesåväl frän ledningens som frän de fackliga organisationernas sida ställt uppmed ett konstruktivt framtagande av ett utvecklingsbart projekt. Här har verkligensamarbetet mellan facket och ledningen fungerat pä ett nära nog unikt säu. har definitivt en framtid, och den börtillverkas i . Man har sökt samarbetspartner, och var man näraen lösning. Men här behövs ytterligare ansträngningar frän såväl statsmakternassom företagets sida. Del fär helt enkelt inte misslyckas. Det gamla ordspråketom "den enes bröd och den andres död" får inte tillämpas på . Såväl industriminister som den tidigare industriminisiernHuss är väl insatta i ärendet. gav ocksä del löftet lill de anslälldavid en uppvaktning i i seplember , atl om plattan skulle kommaatt tillverkas i , så skulle det ske i . Jag uppfattar ocksåindustriminister svar på min interpellation som positivt i den frågan. Risken alt förlora jobben för alltid är enallvarlig sak. Många enskilda människor drabbas mycket hårt avstrukturomvandlingens hårda konsekvenser. I Klemensnäs är nära 300 sysselsatta.Många har satsat sina pengar i egnahem och villor. Möjligheten till annansysselsättning är synnerligen dålig. Även kommun har på allt sätt ställt upp för attmedverka lill en positiv lösning för en övergång till . Man ärberedd att göra långtgående insatser. Lokalt harsamtliga politiska partier ställt sig bakom projektet. Det mäste även vara sä att det är ute i företagen medderas närhet till produktionen och marknaderna som man kan göra de rättabedömningarna och därmed har större möjlighet att snabbt och konstruktivtställa om sina planer. Så har ju sketl hos . I norra delen av med bara tillNorrbotlensgränsen har man svårt att inse de lokaliseringsmässiga skillnadernadå del gäller ekonomiskt stöd. Då statsmakterna inte tvekat att satsamiljardbelopp i Om tillverkning av en ny typ av fiberplattor Nr 48 , vilket också har varitberättigat, borde den norra delen av Måndagenden bedömas efter sammakriterier. 10december 1979 åtgärder får inte göra hall vid denutstakade geografiska länsgränsen. En enkel kalkyl av de ekonomiska konsekvenserna om företagetinte Om tillverkning lyckasmed sina framlidskalkylef visar pä en samhällsekonomisk förlust av en ny typ av "''' °'"* '" P " '"''j- '' fibernlattor '8 "' intresse läst industriministerns bok och förnyelse,och avslutningsvis vill jag citera och instämma i följande: "Målen församhällets näringspolitik ska naturligtvis vara att åstadkomma denrationellaste och effektivaste produktionen av varor och tjänster. I ettmodernt samhälle går dock inte dessa mål att isolera från regional balans ochen positiv ulveckling på arbetsmarknaden. Detta talar för en ramplanerad socialmarknadsekonomi." Jag tackar industriministern försvaret på mininterpellation och hoppasatt industriministern med stort intresse och storvälvilja tar upp de akuta problem som finns i och vidtar de åtgärdervad beträffar som måste anses vara erforderliga. För alt anknyta fill den diskussion som ägtrum angående vill jag fråga industriministern: har industriministern i den här frågan för atl företaget skallkunna leva vidare? Jag vill vitsorda att är en intressantprodukt, som borde ha rätt goda framtidsmöjligheter också pä svensk marknad.Det problem som vi i regeringen ställdes inför när vi behandlade den ansökansom inlämnats från var att den ekonomiska och finansiella basenför att realisera projektet var mycket svag för att inte säga obefintlig. Omdet uppträder intressenter som är villiga att ta ett rimligt företagsekonomisktansvar för produkten, bedömer jag möjligheterna atl realisera ett MDF-projektsom goda. Jag noterar industriministerns positivaställningstagande i denna fräga. Jag vill bara än en gäng poängtera denallvarliga utveckling som pågår i kommun och som inte kan jämförasmed befolkningsutvecklingen i den av , dvs. Umeåkommun som jag själv kommer ifrån. har kommunminskat befolkningsmässigt med 200 personer. Skellefteåområdel har haftallvarliga problem med industrisysselsättningen. Del är med stor oro man serframtiden an. Jag uppfattar dock industriministerns uttalande som mycketpositivt. Överläggningen var härmed avslutad.76 § 10Föredrogs och hänvisades Nr 48 1979/80:137 till dvilulskotiet § 11Föredrogs men bordlades äter belänkande 1979/80:28Skalleulskouets belänkande 1979/80:15 Jusfifieulskottelsbetänkanden /80:5, 8, 9, 11, 12 och 16-18 betänkanden1979/80:7, 10, 11 och 16 betänkanden /80:10 och 11Socialutskottets betänkanden /80:13 och 15 betänkande1979/80:22 betänkanden /80:8 och 9 Trafikutskottetsbelänkande /80:6 beiänkanden /80:15-18 och 20-23Näringsutskoilets beiänkanden /80:13 och 14 Arbetsmarknadsutskolletsbetänkande /80:12 betänkande 1979/80:6 § 12 Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningarna 1979/80:101-103 § 13 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 13.43att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda ulskottsbetänkandena väntades föreligga. § 14 Förhandlingarna återupptogs under ledningav andre vice talmannen. § 15 vice talmannen meddelade all päföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle justifieutskottetsbetänkanden 5, 8, 9, 11, 12 och 16-18 sättas sist. S 16 Anmäldes och bordlades 1979/80:27 med anledning avpropositionen 1979/80:54 om försöksverksamhet med lokala organ förspecialreglerad förvaltning i kommunerna samt motioner 1979/80:14 med anledning avpropositionen 1979/80:39 om avdrag för avskrivning på skeppskonlrakl m. m. 1979/80:15 med anledning av motioner om åtgärder molbutiksstölder 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:63 om ändring i 1979/80:20med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /80 såvitt avser 1979/80:7 med anledning avpropositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan jämte motioner 1979/80:7med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudgetI lill statsbudgeten för /80 såvitt avser 1979/80:20 med anledning avpropositionen 1979/80:16 om riktlinjer för den statliga exportfrämjandeorganisationen jämte motioner § 17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:104 av () till statsrådet omanvändningen av för bebyggelse: Skyddet av har under detsenaste årtiondet varit föremål för upprepade diskussioner i . Man harockså i stor enighet betonat vikten av att denna värdefulla och omistligaproduktionsresurs skyddas. Kommuner och länsstyrelser uppmanades i endepartementspromemoria atl i de fall dä byggnadsplaner upprättats,där värdefull var planerad att tas i anspråk, företa förnyad prövning- allt för att i största utsträckning avstå från att bebygga åkermarken. Dessa lämligen enhälliga uttalanden i utskott,i riksdagsdebatter och av olika regeringar har tyvärr inte alltid följts upp ikommunernas planering. Detta har lett till att värdefull i åtskilligafall bebyggts och därmed för evig tid suddats ul som resurs för produktion avlivsmedel. Detta ärutomordentligt illa. Alla tecken tyder pä att åkermarkens produktionsförmågaoch omisllighet markeras starkare . om deuahar också slagit igenom alltmer. Att idetta läge genom uttalanden ge sken av att en liberalare hållning i r, (-ipfprnher 1979 denna fräganu skulle finnas vore utomordentligt ödesdigert. Med anledning av del anförda anhåller jag alt tillstatsrådet inter ik ställa följande fråga: pellation Kommer statsrådet atl i fortsättningen iaktta störstamöjliga hänsyn och förhindra att tas ur produktionen för all användasför bebyggelse? § 18 Kammaren åtskildes .