prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Att den här fartygstypen sä alt säga har kastats påvarvet är tragiskt. Men jag har heller inte anmärkt pä varvet av denanledningen, utan jag är medveten om vad som har hänt. Jag skulle vilja ta upp de matematiska problemenbeträffande arbetstimmarna. Om man skär ned arbetsstyrkan med 1 000 man,skulle sparas. Del stämmer inte. Andra människorarbetar , och den angivna siffran skulle motsvara 900 limmar.Därför ställde jag frågan: Är de halvtidsanslällda, dessa människor som nuskall friställas eller överföras lill annan verksamhet? I motion 2019 står detatl skall användas för fartygsbyggande enligl motionensförslag. Ja, det är arbete för 400 man. Lägger vi lill - molsvarande denungefärliga frånvaron vid varvet - sä blir det 500 man. Då frågar jag; Vadskall de 1 300 andra syssla med? Här häcklar man regeringen för att den inle har talat omalternativa sysselsättningar. Varför inte tala om de jobb som de andra 1 300skall ulföra vid varvet? Vissa varvsfrågor, m. m. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligarereplik. HANSGUSTAFSSON (s): Det tycks råda en tämligen samstämmiguppfattning om att den totala svenska varvskapaciteten är för stor iförhållande till den väntade efterfrågan pä tonnage. En reducering av varvskapaeileten måste emellerfid ordnas,så atl de frigjorda ekonomiska och personella resurserna får annan produktivinriktning och så atl eventuellt friställda arbetare oeh tjänstemän kanerbjudas nya meningsfulla arbeten. Vi har inle råd, vare sig ekonomiskt ellersocialt, att acceptera arbetslöshet eller för tidig pensionering. har tidigare redovisat de invändningar somvi socialdemokrater i arbetsmarknadsutskottet har i denna del motpropositionen samt de förslag vi med anledning därav fört fram. Jag skalldärför bara i all korthet beröra mom. 30 och 31, som tas upp isocialdemokratiska reservationer. I reservationen under mom. 30 föreslår vi att del lillprojektverksamhet vid de regionala utvecklingsfonderna skall anvisas 75 milj.kr. som skall fördelas med 25 milj. kr. lill vardera utvecklingsfonden iGöteborgs och län. Jag har tidigare nämnt alt del är ytterst angeläget attvid varven frigjorda resurser fär annan produktiv användning. Det kan bl. a.och med fördel ske genom atl utvecklingsfonderna får yllerligare resurser allstödja projektverksamhet vid befintliga företag i varvslänen. De kan därvidbedriva en ökad uppsökande verksamhet oeh initiera projekt som kanske eljestinte skulle komma till utförande. Fördelarna med att satsa pä en sådan verksamhet framstårsom så uppenbara att det knappast behövs någon utförligare argumentafion. 9 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. Utskotlsmajoriteten har icke velatbiträda förslaget, ulan anför att det får prövas i elt senare sammanhang. Denståndpunkten är svår att förslå. Om omstruktureringen av varvsnäringen skallske inom de angivna lidrymderna, är det angeläget att alternativasysselsättningsmöjligheter skapas utan dröjsmål. En metod härför ärnaturligtvis att öka utvecklingsfondernas resurser. Här finns en redan etablerad organisation som kansätta i gång etl arbete. Varför då vänta? Här finns verkligen inte anledningatl uppskjuta till morgondagen det som kan uträttas . I den socialdemokratiska motionen erinras vidare om atlnär varvspolitiken behandlades uttalade sig näringsutskottet i starktposiliva termer om den yrkesutbildning som i olika organisatoriska formerbedrevs vid storvarven. Det kan emellertid konstaleras att erforderliga åtgärdericke vidtagits i syfte atl säkerställa en fortsalt utbildningsverksamhet. Detborde därför, som vi föreslår, ankomma på regeringen alt nu ta de initiativ somkrävs för att säkra utbildningens fortlevnad. Utskottets borgerliga majoritethar icke velat tillstyrka ett förslag till riksdagsultalande härom.Utskottsmajoriteten hänvisar till att frågan fär övervägas av myndigheterna påutbildnings- och arbetsmarknadsområdena. Det är fråga om samma tendens igen,att skjuta smä och stora problem in i framliden. Varför tar man intei stället itu med att utan dröjsmål lösa de problem som vi kan lösa?Utskoltsmajoriteten har ju också uppfattningen alt utbildningen vid de storavarven är en fillgång för att vi skall kunna överbrygga varvskrisensföljdverkningar. Vad väntar ni då på? Jagskall nu övergå till alt behandlaBlekingevarvens situation. Jag har redan konstaterat att den svenskavarvsnäringen har haft stor betydelse för landets ekonomi men också försysselsättningen. Det gäller landet i dess helhet, men i alldeles särskild gradde områden där varven är placerade. I mitt eget län, , har varven i ochSölvesborg länge utgjort basen för den industriella utvecklingen. Varven svararockså för av den totala industrisysselsättningen i länet. IKarlskrona svarar varvet för och i för avindustrisysselsättningen. Mot denna bakgrund är det naturligt atl vi ser med oro påutvecklingen vid våra varv. Värt län har redan drabbats hårt av nedgången iindustrisysselsältningen. har uppemot 4 000industrijobb försvunnit i länet. I stor utsträckning har orsaken härtill variten ökad produktivitet, främst till följd av ny teknologi, men också probleminom personbilstillverkningen. Riskerna är också stora för ytterligareminskning av sysselsättningen vid t. ex. Uddcomb, och . I den utmärkta statistik som arbetsmarknadsutskottetpresenterade i anslutning lill den regionalpolitiska propositionen kundeutläsas alt fram lill 1985 skulle få den sämstabefolkningsutvecklingen i landet. bli den ort som hade den störstarelativa befolkningsminskningen ochKarlskrona det enda primära centrum i landet som under en följd av år minskadesin folkmängd. Det borde vara uppenbart att vi i detta läge icke ocksåkan bära en kraftig nedbantning av våra varv med risk för en total framlidaavveckling. I proposition 1979/80:165 föreslås nu att Karlskronavarvetskall inriktas mot marin produktion och att den civila fartygsproduktionenskall minskas. har en unik kompetens när det gällermarina fartygsbyggen oeh marint underhåll. Det är klokt att denna kompetenstas till vara. Om det skall kunna ske och om sysselsättningen skall kunnatryggas måsle naturligtvis marinen beställa båtar och underhåll. Det haremellertid visat sig att marinen i stort sett saknar resurser för alt ingesådana beställningar . Kommissionen och Svenska Varv har som enförutsättning för framlida inriktning förutsatt att densvenska marinens beställningar tidigareläggs. Industriministern ställer sig bakom Karlskronavarvetslångsiktiga inriktning men konstaterar kort och gott atl de ekonomiskamöjligheterna saknas för att nu beställa fartyg. Det är verkligen attgöra del bekvämt för sig. Om nu industriministern konstaterar att det intefinns pengar för beställning av fartyg, borde han givetvis talat om vadvarvet skall göra fram till 1985-1986, då förhoppningsvis marinen har resurserför att ånyo beställa båtar. skall alltså bli ett marint varv som intekan få beställning på båtar, därför att det saknas ekonomiska resurser.Det har vidare redovisats av kommissionen att en eventuell export är beroendeav att det finns inhemska referensexemplar-att redovisa till. I propositionen har industriministern föreslagit att 75milj. skall anvisas för utveckling av plaslteknologi för ändamål.Karlskronavarvet har bedrivit ett utvecklingsarbete pä detta område,vilket också i något fall lett fram lill fartygsbygge. Det är tacknämligt attvarvet nu får speciella resurser för att utveckla denna teknik.Induslriministern ansluter sig i propositionen fill bedömningen alt en framtidatillverkning av vindkraftsaggregat kan bli etl viktigt komplement fill varvelsfartygsproduklion och redovisar del utvecklingsarbete som i denna del pågättpå varvet. När det gäller både den plastteknologiska utvecklingen ochvarvets arbete på energiområdet bestrider jag inte att de efter hand kan ge etttillskott av sysselsättning inom . Det är emellertid uppenbartalt det här är fråga om en utveckling på lång sikt och atl dessa områden endastkan ge ett marginellt fillskott under varvets svåraste lid fram lill mitten av1980-talet. Mot den bakgrund jag här har redovisat är deltillfredsställande konstatera att näringsutskottel enhälligt icke heller harkunnat finna att industriministern behandlat på etl anständigtsätt. Utskottet har därför föreslagit att 33 milj. kr. skall ställas tillförfogande för ombyggnad av ett antal motortorpedbåfar till vedeitbåtar. Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. Även om beloppet bara täcker entiondel av produktion är det av betydelse därför atl det gersysselsättning ät yrkesgrupper som inle kan tas i anspråk inom detplastteknologiska området. Av än större betydelse är det att utskottet nu slär fastatt regeringen har elt särskilt ansvar för beläggningen vid Kariskronavarveldärigenom all varvet har begränsade möjligheter att genom egna insatser påverkasin försäljningsvolym och atl hänsyn till denna omständighet skall tas närlönsamhetskrav ställs på varvet. När , som jag hoppas, om biträder dettaenhälliga utskottsförslag har därigenom ansvaret för Karlskronavarvetsbeläggning upp till den nivå som angivits i struklurplanen lagts hos regeringen.En så tydlig rekommendation från kan regeringen inte uraktlåta attfullfölja. Vi har från länels sida anledning uttala vår tillfredsställelse medatt utskottet i dess helhet därmed givit uttryck för atl industriministernhandlagt problemen vid Kariskronavarvel på ett alltför slappt sätt ipropositionen. Jag går så över lill de frågor somsammanhänger med Sölvesborgsvarvet. I propositionen behandlas situationen vidSölvesborgsvarvet på elva rader. Det konstateras att förelaget skall upphöraatt vara nybyggnadsvarv och i stället inrikta sig pä annan produktion. Industriministern ansluter sig lill kommissionensbedömning att det inte är motiverat med några andra åtgärder frånstatsmakternas sida i syfte att åstadkomma någon annan utveckling. Enligt planerna skall Sölvesborgsvarvet i huvudsakförändras till mekanisk verkstadsindustri och bantas ned till ungefär hälftenav sin tidigare volym. Jag kan förstå att för industriministern ter sigkonsekvenserna av förslaget som små i förhällande till problemen vid de störrevarven. Icke desto mindre är effekterna för relativt sett lika storasom de större varvens betydelse för sina kommuner och för sina anställda. Del är en vansklig uppgift att förvandla ett varv till enmekanisk verkstadsindustri oeh bryta sig in på en marknad som också den präglasav hård konkurrens. Vi har emellertid förståelse för atl en anpassning nedåt avvarvskapaciteten för de mindre och medelstora varven kan vara nödvändig och altdet också kan få konsekvenser för Sölvesborgsvarvet, och har därför förklaratoss beredda att medverka fill att kommissionens intentioner förverkligas. Men var och en som har någon erfarenhet av hur mödosamtdel är atl omstrukturera en tung industri måste väl ändock inse att det inlekan ske på den korta fid som förutsätts i propositionen. Enligt denna skallSölvesborgsvarvet kunna överföras i den s. k. kommersiella sektorn,dvs. ha uppnått lönsamhet. Det är förvånande atl de borgerliga ledamöterna inäringsutskottet, som väl får anses besitta särskild kunskap i näringspolitiskafrågor, icke inser alt det ställda kravet är ohemull och icke torde kunnauppfyllas av någon huvudman. I den socialdemokratiska motionen har föreslagitsatt sagda tidpunkt skall framflyttas fill 1983. kunnat biträdas av utskottets borgerliga ledamöler, oeh det är verkligen Nr 164 Varför skall kraven på Sölvesborgsvarvel sällas så snävt som den utskottets borgerliga majoritet föreslagit? Det finns egentligen inget 5 jpj gg godtagbart skäl för att Sölvesborgsvarvel skall ha uppnått lönsamhet 1981, när tidpunkten för andra varvsenheter salts till 1985, och här skall dessutom Vissa varvsfrågor m. m. en totalomstrukturering ske. är det inte mycket att göra åt de borgerligaledamöterna i näringsutskottel, men jag vågar förutsätta atl de borgerligariksdagsledamöterna från , som vet vad Sölvesborgsvarvet betyder för deanställda där, för och för länet, ger sitt stöd till densocialdemokratiska reservationen i denna del. Ett bifall till utskottelshemställan i den här delen innebär betydande risker för Sölvesborgsvarvetsfortsatta bestånd. Det borde också ha stått klart för de borgerliga ledamöternai näringsulskottet att en omstrukturering av sä genomgripande art som del härär fråga om kräver ekonomiska resurser. Den särskilda varvsgrupp som variltillsatt i har konstaterat att ett kapitaltillskott på 27 milj. kr.erfordras för att genomföra den angivna omställningen vid Sölvesborgsvarvel.Den borgerliga majoriteten i näringsutskoltet har icke velat biträda dettaförslag i den socialdemokratiska motionen. Också här står numera min förlitantill de borgerliga riksdagsledamöterna från . Del kanske kan synas en smula onödigt alt lakammarens lid i anspråk för att tala om de små och medelstora varvenssituation, när de slora varvens problem pockar pä uppmärksamhet. Jag kan dockförsäkra att de båda varvsenheterna i betyder lika mycket för värt länmed dess redan stora problem som någonsin slorvarven för sina regioner. Innan jag lämnar talarstolen vill jag, fru talman, passapå att ta upp etl par frågor som har förekommit i debatten . Det har funnits ett osedvanligt intresse frän deborgerliga riksdagsledamöterna all citera brev ställda till densocialdemokratiska partiledningen. Jag vet inte hur många talare som haråberopat förre kommunikationsministern och hur mänga som har åberopatvad man skrivit från kvinnoklubb. Man har frågat omsysselsättningsgarantin och om hur det är med rättvisan i förhållande tillmänniskor som blir friställda pä andra orter än de där varven finns, och manhar begärt etl svar av oss. Jag har ingen anledning att här försöka ge etl svarpä breven, men jag skall försöka ge elt svar till dem som här har ställtfrågorna. Orsaken till alt vi föreslår en särskildanställningsgaranli vid varven är naturligtvis den omständigheten att det är den enda bransch där staten har det totala ansvaret för branschen - ansvaret för alt omstrukturera, dra ner och bestämma om branschens framtida utveckling. Därav följer också all staten har ansvaret för sysselsättningen. Vi har naturligtvis ingenting alt erinra, om de privata företagen vill leva upp till samma ansvarskänsla och ge anslällningsgaranli, när dessa förelag friställer folk i Hissmofors och påandra ställen, och i den mån staten också är delägare i företagen tycker jag atlstaten även där skall ta silt ansvar, när vi har möjlighet alt bestämma över branschens utveckling. '' Vissa varvsfrågor, m. m. Får jag dessutom erinra deborgerliga riksdagsledamöterna - och inle minst de ledamöter frän moderaternasom ställt frågan här - om atl anställningsgarantin infördes egentligen när vibeslutade oss för att flytta ut statliga ämbetsverk till andra orter i landet.Då beslutade vi alt ge garanti för att de som ville skulle fä vara kvar ochjobba här. De skulle fä fria resor mellan orterna, de skulle fä traktamente ochde skulle fä utomordentligt generösa villkor. Det var de borgerligaföreträdarna som i hög grad ställde kraven. Varför är ni sä emot ensysselsältningsgaranti för jobbarna pä varven, när ni var så pigga pä altställa upp oeh utveckla en sådan för tjänstemännen vid de statligaämbetsverken? Jag kan inte finna någon anledning till den diskussion somdragils upp här där ni vill ställa arbetslösa människor på den ena orteni motsatsförhållande fill samma kategori på den andra. Staten skall ta sittansvar där staten har ett totalansvar för branschens utveckling. Jag lyssnade med intresse till industriminister konstaterade i sina anföranden här i kammaren att ett bifalltill de socialdemokratiska reservationerna i anslutning till propositionenskulle vara förödande för våra möjligheter atl klara näringslivet i övrigt, somhan uttryckte det, förödande för vår samhällsekonomi. Han förklarade ,efter en särskild fråga av , atl om skulle bifallareservationerna skulle han lojalt se till att fullfölja de besluten. Får jagfråga: Om industriministern tycker att våra reservationer är förödande förlandet och de, enligt tämligen säkra slutsatser, kommer atl bifallas, bordeinte industriministern avgå då med tillämpning av parlamentariska regler? Skallhan sitta kvar och fullfölja den politik han själv deklarerat vara förödandeför landet? Skall det vara någon rimlighet i den svenska parlamentarismen bordeindustriministern, mot bakgrund av sina egna uttalanden i kammaren ochmed hänsyn till det förväntade riksdagsbeslutet, packa ihop. JOHANOLSSON (c) replik; Jag har tidigare i debatten sagl att endel av de reservationer som är fogade lill näringsulskottets betänkandeegentligen är till för att profilera reservanterna och inte för opposition isakfrågan. har berörl några av dem. Den första gällde anslag till utvecklingsfonderna.Ytterligare anslag fill utvecklingsfonderna på varvsorter får enligt utskottetprövas tillsammans med andra åtgärder som blir nödvändiga genom omställningen.Det är etl faktum, , att utvecklingsfonderna inte har förbrukatde medel de redan har. De har alltså möjlighet att agera under den tidregeringen behöver innan den kan fatta elt nytt beslut. Arbetsmarknadsulskollel har klarl deklarerat altyrkesutbildningen vid varven är en tillgäng för att klara oeh överbrygga dennuvarande varvskrisens följdverkningar. Frågan får övervägas av myndigheternapå utbildnings- och arbetsmarknadsområdena. I delta instämmer näringsutskottet,och därför tycker jag det är onödigt med ett riksdagsultalande. Det fungerarändå, utan elt sådant. Nästa reservation gällde Sölvesborgsvarvet. Vi har sagtall resurser bör Nr 164 ställas fill förfogande sä atl den planlagdaomstruktureringen kan fullföljas. Torsdaeen den Utskottet är inte främmandeför tanken alt avvakta med kravet på lönsamhet ;- igon ytterligarenågon tid, dock inte sä länge som förordats i mofionen. alltså sagt att det får ta den tid som erfordras att nä lönsamhet i i//.. ya fAp Sölvesborgsvarvet. Men vi är försiktiga - det har vi även varil på andrapunkter i den här frågan - med alt dra ut alltför . Vi måsteställa krav pä dem som har ansvaret alt snabbt vidta åtgärder för alt nå måletom en omstrukturering och eftersträvad lönsamhet. HANS () replik; Får jag först beröra frågan omutvecklingsfonderna. säger att man kan pröva sig fram och att reservationenhar tillkommit för atl socialdemokraterna vill profilera sig. Nej inte alls!Del är faktiskt inte sä, , att utvecklingsfonderna har dessa medel.Fråga utvecklingsfonden i , om den har resurser till den härprojektverksamheten! Om tycker som jag att detta är en bra metodför att skaffa fram alternativ sysselsättning, varför skall ni då vänta tillhösten eller en bit in , när det gäller någonting som ni kan klaraav ? Precis på samma sätt förhåller det sig i fråga omyrkesutbildningen. Både i arbetsmarknadsutskottet och i näringsutskoltetvitsordar man från borgerligt håll att denna yrkesutbildning är en värdefullverksamhet som bör stödjas. Men ni vill inte nu när ni kan göra det taställning och se till att verksamheten kan fortgå pä etl effektivt och brasätt. Vad väntar ni på egentligen? Varför ställer ni inte upp från borgerligthäll, när ni tycker att förslagen är bra? Vad finns det för anledning attskjuta åtgärderna framför sig? När det gäller Sölvesborgsvarvet åberopar ettuttalande av utskottet om att resurser skall ställas till förfogande. Jaguppfattar utskottets talesman på det sättet att han menar att medlen skall utgåfrän de allmänna resurser som ställs till Svenska Varvs förfogande. JohanOlssons senaste inlägg tolkar jag på det sättet att del är näringsutskoltetsavsikt atl Sölvesborgsvarvet har att förfoga över de 27 miljonerna från dettotala anslag som Svenska Varv får. Om bekräftar detta behöver viinte strida om var pengarna kommer ifrån. Vad jag har varit angelägen om är attse till att Sölvesborgsvarvet inte försvinner i hanteringen av frågan omstorvarven. Sedan tycker jag att det är upprörande när att utskottet har sträckt sig så långt att det funnit det rimligt atlSölvesborgsvarvel inte skall omstruktureras utan kan få något längrefid på sig, dock inte så långtid som till 1983. Vad har ni för skäl inäringsutskottet, , all kräva en snabbare omstrukturering avSölvesborgsvarvet än av övriga varv? Där skall det ju dessutom ske en totalomstrukturering. Ange något enda sakskäl för utskottets krav! Nog måsteindustrirepresentanterna i näringsutskottel, oeh andra, begripaatt det inte går atl omstrukturera en tung industri på den korta tid somställs till förfogande. Nr 164 (e) replik; T Hapn den Fru talman! Utskottsmajoriteten harsamma målsättning som reservanter- 5 ' " 1980 " gäller utvecklingsfonderna,yrkesutbildningen och Sölvesborgsvar- Vi anser att näringsutskottels skrivning pådessa punkter bör leda till samma resultat som detni avser med reservationerna. finner vi reservationerna onödiga. m. m. " Vad gälleromstruktureringen av Varv så är den redan påbörjad.Man trodde tidigare att den skulle kunna vara klar till 1981. dockfunnit att man måsle ha ytterligare tid på sig, men vi vill sälta tryck pä de ansvarigaså all man inle drar ut pä omstruktureringen längre än nödvändigt. Deresurser som kan erfordras för att fullfölja denna strukturomvandling anser vifär anvisas från samma anslag som reservanterna anger, dvs. Varvs.Utskottsmajoriteten har sagt att del är Svenska Varvs uppgift att i den män detbehövs fördela anslagen. Vi troralltså att ulskottsmajoritetens skrivningar leder till samma resultat somreservationerna avses leda lill. Reservationerna är enligt min mening HANS () replik: Jag tror atl de borgerliga ledamöterna inäringsutskottel har samma avsikter som de jag redovisar här, nämligen altutvecklingsfonderna skall användas på elt ändamålsenligt sätt. Jag tror ocksåatt ni vill främja utbildningen vid varven. Jag har inte misstrott er pä denpunkten. Men mot den bakgrunden blir er ståndpunkt ännu mer oförståelig. Varför är ni inte beredda alt säga ja lill vårt förslagoch låta utvecklingsfonderna starta detta arbete? De har inle sådana resurseratt de nu kan komma i gäng. Varför vill ni inle vara med oeh se till alt del kommertill stånd en ändamålsenlig utbildning? Vad väntar ni på,'? Vad ärdet som gör att ni inte nu kan fullfölja era egna goda tankar, som vi äröverens om? När det gäller Sölvesborgsvarvet säger atlstrukturförändringen redan är påbörjad. Just därför att facket, Sölvesborgskommun och Svenska Varv har varit förtänksamma och redan satt i gängstrukturomvandlingen menar att del behövs en särskild press pådem, så alt de verkligen ser lill att omstruktureringen kommer till stånd.Därför skall tiden vara kort. Det är elt bakvänt resonemang. Ni borde i slälletha satt liden kort när del gäller de andra varven, som ännu inle påbörjatstrukturomvandlingen, så att de får en press på sig. Men ni sätter tryck pådet här varvet, där man har visat en vilja alt göra det. Det är en orimligståndpunkt ni intar. Ni säger alt ni menar samma sak som vi. Det innebär att nianser att krav på lönsamhet eller överförande till den kommersiella sektorninte skall ställas . Men det är inle det ni skriver i betänkandet.Ni skriver att ni kan tänka er , dock icke till 1983. Låt mig ändå när jag har ordet ta upp ett av 136 . Han sade atl en avorsakerna till att det var så svårt att beställa båtar vid var attsocialdemokraterna hade rustat ned försvarsanslagen. Först och främst framladespropositionen innan omröstningen i kammaren ägde rum, och propositioneninnehöll inte ett dyft om det. Det är näringsulskottets betänkande sominnehåller något mera, och del kom sedan beslutet fattats. Men låt oss inle tvista om det! Lät mig i slället ställaen fråga till ; Om försvarsanslaget nu återförs, betyder det då attdet kommer att beställas fartyg i ? Vissa varvsfrågor, m. m. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt lill ytterligarereplik. HANS (); Vi upplever en ny s. k. hembygdens dag,om än pä en annan nivå än den vi hade .