prot · G309100 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag försökte 1978 i en interpellationsdebatt med attbromsa den utvecklingen. Steg för steg har hamnat i något som kanuppfattas som en extrem ståndpunkt. Allt vårt intresse har koncentrerats påkontrollfrågorna i artikel 3, och när vi någon gäng snuddat vid artikel 4 hardet skett i form av moraliserande förmaningar till att låta blikärnkraften. stämma i den internationella NPT-debatten har vid fleratillfällen varit förmyndaraktig och oförstående inför u-ländernasönskemål. representant har undervisat representanter omvad som är bäst för deras länder. - Detta är en utrikespolitik som inte baramotverkar sitt eget syfte utan som dessutom är skadlig föricke-spridningsfördragets framtid. normala uppgift inför borde vara att agera medlande. Det borde vara självklart attSverige skall söka finna vägar att stärka fördraget och arbeta för konstruktivakompromisser. Det är därför angeläget att regeringens instruktion för desvenska förhandlarna blir kristallklar och inte ger utrymme för suddiga linje3-funderingar kring sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen. För det första - artiklarna 1 och 2 - är det självklartatt energiskt eftersträvar att vidga den krets stater som anslutit sigtill NPT. Det innebär att vi tar hänsyn till kritiken mot NPT och försökerfrämja förslag som kan vidga NPT-kretsen. En viktig utgångspunkt i dettasammanhang bör vara den Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt numera allmänna uppfattningen att det främst är denpolitiska viljan och inte de tekniskt-vejtenskapliga hindren som avgörkärnvapenspridningen. Vidare bör kräva att kärnvapenmakternas löfte iartikel 1 att inte överföra kärnvapen till sina allierade förnyas. De nyligenbeslutade s. k. eurokärn-vapnen kan komma att skapa tvivel päden punkten. För det andra - artikel 3 - bör också verka för enbättre och mer allomfattande internationell kontroll. Det är högst angelägetatt även kärnvapenstaterna ställer sina civila anläggningar under IAEA-kontroll. Om de internationellt vill dra en klar gräns mellan fredlig ochmilitär användning av kärnenergin, bör de också ålägga sig själva en klargränsdragning nationellt. Om kärnvapenstaterna accepterar lAEA-kontroll av sinafredliga anläggningar skulle kritiken om att NPT är ensidigt försvagas. VadAlva sade i den frågan 1967 har större aktualitet än någonsintidigare. För det tredje - artikel 4 - bör verka förinternationella lösningar när det gäller samarbete kring den fredligaanvändningen av kärnenergin. Multinationella projekt bör på allt sättuppmuntras. Speciellt de ur spridningssynpunkt mest känsliga delarna avkärnbränslecykeln, dvs. anrikning ochupparbetning, bör förläggas tillanläggningar där grupper av stater samarbetar. Sådana flernationetla projektbör prioriteras när det gäller det internationella samarbete som NPT:s artikel4 avser att främja. Flernationella projekt gör det också möjligt för fleru-länder - och då speciellt de små - att delta i utnyttjandet av den fredligakärnenergin. bör också verka för en internationalisering av hanteringenoch lagringen av plutonium. Även.på områden som exempelvis reaktorsäkerhet ochavfalls-deponering bör verksamheten internationaliseras eller i varje fallregionali-seras. Det finns svenska förslag i denna fråga som man kanbygga vidare på inför den andra översynskonferensen. Avsikten med artikel 4 är att erbjuda fördelar som lockarfler länder att ansluta sig till icke-spridningsfördraget. En helhjärtad svensksatsning på att internationalisera så mycket som möjligt av den fredligaanvändningen av kärnenergin skulle dels kunna göra många av de nu kritiskastaterna mer positiva till NPT, dels också, kunna förbättra kontrollen, dvs.hindra att fredlig kärnenergi missbrukas för militära syften. har det inte varit möjligt att få besked omvilken inriktning det svenska agerandet vid kommer attfå. Jag tror att det nu är hög tid för positiva svenska initiativ i NPT-frågan.Vi måste komma bort från den grumliga centerpartistiska avogheten när detgäller artikel 4 och acceptera verkligheten sådan den nu är. Det hjälper inteatt konstatera att resten av världen inte resonerar som linje 3. 1 ställetgäller det att återge rollen som medlare och initiativtagare för attmed NPT som främsta instrument söka minska riskerna för en spridning avkärnvapen till fler stater. De som inför folkomröstningen hävdar att frågan om Sverigeanvänder sex eller tolv reaktorer är av betydelse för spridningen av kärnvapeni världen Ja, de kan t. o. m. minska tilltron i andraländer till NPT och kontroll. Det är olyckligt att man så vårdslöst som sker använderrisken för kärnvapenspridning som slagträ inför folkomröstningen. Sex ellertolv svenska reaktorer är likgiltigt i det internationella sammanhanget.Däremot skulle en kraftfull svensk satsning på en internationalisering av denfredliga kärnenergin kunna bli av stor betydelse för att minskariskerna för spridning av kärnvapen. Utrikes- och handelspolitisk debatt IVARFRANZÉN (c): Det är ytterst viktigt för att deninternationella handeln fungerar smidigt och utan onödiga hinder. Iregeringsdeklarationen angående handelspolitiken har också detta med skärpaunderstrukits. Framför allt betonas vikten av att kan exporteratillräckligt mycket för att nå balans i utrikeshandeln. Jag håller med om att det är av största vikt attexportindustrin får de allra bästa förutsättningar för att öka sin försäljning,men vi får inte i denna strävan glömma bort den importkonkurrerande industrin.En minskning av importen på grund av att vi själva "gör varan bäst"är minst lika värdefull som en ökning av exporten. Här bör vi kanske framförallt tänka på att värna om försörjningstryggheten och sysselsättningen inomtekoindustrin. Det är mycket viktigt att beslut våren 1979fullföljs, vilket går ut på att den nuvarande produktionsvolymen i alltväsentligt bibehålls och att den långsiktiga målsättningen är att svensktekoindustri skall svara för eller mer av den totala tillförseln avtekovaror till den svenska marknaden. Alla är överens om att vi måste hushålla med dendyra oljan för att därmed minska vårt underskott i utrikeshandeln. Faktum äratt en sparad kubikmeter olja för . i snitt betyder lika mycket för enbättre bytesbalans som exportvaror för . Exporten är i allmänhetförknippad med en betydande import. Lika självklart tycks inte detta förhållande vara när detgäller att skaffa inhemsk energi som ersättning för olja. Det talas vittoch brett om storsatsning på kol. Kolet är billigare än oljan. Oavsett hur detgår i folkomröstningen menar många att en kolsatsning är ekonomiskt motiveradoch att kolet finns i handelspolitiskt mer stabila länder och därför ökartryggheten i vår energiförsörjning. Jag anser att en kolsatsning är att gå över ån eftervatten. har mycket stora torvtillgångar. Vi har i landet en mycket välutvecklad teknik för torvhantering. Det finns väl utvecklade maskiner av enstorlek som lämpar sig för en storsatsning. Kostnaden för frästorv vid mossens kant är per energienhetungefär densamma som priset för kolet i svensk hamn. Torven medför merskrymmande transporter, men väsentligt kortare transporter än kolet.Eldningstekniken för torv och kol skiljer sig inte särskilt mycket. Totalkostnadenför torv resp. kol kan vid större anläggningar bedömas som ganska Uka. Utrikes- och handelspolitisk debatt Varför gör vi då inte enjättesatsning på torv? Är investeringarna orimligt stora? För en produktion av15 miljoner årston, som bara tar i anspråk någon procent av våra torvmarker,krävs investeringar av storleksordningen 4-4,5 miljarder. Detta är kostnadenför mark, byggnader, maskiner och beredning av torvmarkerna. I energi motsvarar15 miljoner ton ca olja eller ca . Vår bytesbalans förbättras med ca 3 miljarder om vi räknari oljevärde. Kolet kostar ungefär hälften så mycket. Under alla förhållandeninnebär en satsning på torv att minst 1,5 miljarder stannar inom landet ochskapar lönsam sysselsättning. Under uppbyggnadsskedet, som bedöms bli , innebärdet ca 3 000 nya verkstadsjobb. Totalt beräknas 15 miljoner årston torv ge ca 5000 nya jobb. En utbyggnad till 30 miljoner årston är inte enorealistisk målsättning pä något . Det kan vara intressant i detta sammanhang att konstateraatt 4,5 miljarder inte är mer, utan snarare betydligt mindre, än vad som behövsför att bygga 3 färdigt. Torven ger och 3 ca 5 TWhper är. Elströmmen från 3 får vi stora svårigheter att placera. Attersätta 3 miljoner m-' olja med torv är inga bekymmer. Det borde vara en självklarhet hur vi i ett trängtekonomiskt läge skall använda våra pengar, nämligen att satsa dem på attanvända torv. Vi vinnerockså på detta sätt maximal leveranstrygghet. Därutöver gör vi en insats som måste uppskattas avoljeländerna. De vill se aktiva insatser för att minska oljekonsumtionen. Vi har all anledning att hålla oss väl med oljeländernadels för att få den olja som vi under alla förhållanden kommer att varaberoende av , dels för att oljeländerna är synnerligenintressanta handelspartners. Så långt som möjligt bör vi betala oljan medsvenska varor. I oljeländerna säljer man ofta mer på gott anseende och godapersonliga kontakter än på varans pris. Exemplet med torv gäller givetvis i lika hög gradsatsningen på skogsenergi. Att effektivt utnyttja svensk råvara måste vara enhuvudmålsättning för att bringa ordning i rikets affärer. Jag vill också lägga ett par synpunkter på gasimport tillSverige. Naturgasen är miljövänlig, men förhållandevis dyr. Miljösynpunkternaväger givetvis mycket tungt. Handelsministern redovisade en radnackdelar med gas - sårbarhet, leveransotrygghet osv. Jag vill föra fram ett argument som icke har varitsärskilt diskuterat och hänvisa till vad man bl. a. vid iUSA har kommit fram till . Det är mycket intressanta, för att intesäga revolutionerande, resultat när det gäller jäsning av torra substrat, halm.olika typer av gröda m. m. för produktion av metangas. En utveckling av dennajäsningsteknik kan få dramatisk betydelse för framtida möjligheter att behandlajordbruksavfall, ja, över huvud taget allt organiskt avfall. En litenuppfattning om vilken fantastisk energikälla detta handlar om får vi av uppgiften att det samlade avfallet från - även det som ligger i jordbank - skulle kunna ge en nettoenergii form av melangas som är större än hela energiimporten till ; allträknat . Det är helt klart att vi här rör oss med energimängder som vidaöverträffar världens olje- och gasfyndigheter och därtill iframställningsprocessen löser många avfallsproblem, i motsats till olja ochkärnkraft, som skapar avfallsproblem. Jag tror att vi kan få en svensk gasproduktion somtar över gasimporten. Låt mig ta ett exempel till. En svensk lantgård med 100kor och 100 ha åker, som enligt denna metod jäser allt avfall och gödsel, överskottshalm,foderrester osv., skulle kunna producera gas med ett energiinnehåll motsvarande3 miljoner kWh . Kärnkraftens betydelse har ju poängterats här av mångatalare . talade om hur förödande det skulle vara med ensnabbavveckling av kärnkraften, . Man skulle kunna tro att kärnkrafteni dag täcker en stor del av världens energiförsörjning. Vi kan konstatera attde , som värden totala produktionen vid alla kärnkraftverk i världenunder , är att betrakta som några droppar i den sjö av energi som världenkonsumerar. Det är av vad 8 miljoner invånarekonsumerar, och detta skall ses mot den miljardbefolkning som världen bestårav. Om det skulle ligga någonting i resonemanget om kärnkraftens storabetydelse, måste det innebära att man förutsätter en enorm utbyggnad avkärnkraften. Först då får den någon egentlig betydelse för energiförsörjningenglobalt sett. När man tittar på kärnkraftens framtid och den betydelseden har för vår utrikespolitik och handelsbalans skulle det vara intressant attpeka på en annan utveckling. Man kan konstatera att vad vi i allmänhet uppleversom något mycket långsiktigt, produktionen av elström via solceller, har trängtsig mycket nära inpå . Vi kan konstatera att , dåkärnkraftens kostnader i löpande priser i stort sett tiodubblades. minskadespriset på solceller tjugo gånger. Många bedömare anser att priset ytterligarekommer att divideras med tio . Då är vi inne i ett skede dådet är klart lönsamt för bl. a. den enskilde fastighetsägaren att produceraelström via solceller; en förutsättning är att man kan fä ansluta till detallmänna nätet och komplettera med ström därifrån samt sälja till nätet med ettpris motsvarande halva konsumentpriset. Alla måste nu ha klart för sig att viligger nära den skärningspunkt då elström producerad med solceller blirbilligare än kärnkraftsproducerad elström. gjorde här ett inlägg som jag hoppas att jagmisstolkade. Om jag förstod rätt är hans parti för en avveckling- det vill i varje fall ge sken av att man tänker avveckla kärnkraften.Samtidigt uppfattar jag att pläderar mycket kraftigt för enexport från av kärnkraftverk och av teknologi på kärnkraftssidan. Hanville göra den helt omvända och bakvända kopplingen att denna svenskaproduktion och export skulle minska risken för spridning av kärnvapen.Framställningen var så fantastisk att jag hoppas jag missförstod den. Utrikes- och handelspolitisk debatt Nr 100 skillnaden mellan 6 och 12reaktorer. Det är inte enbart fråga om talen 6 och o., ,.=n ,i 12. utan det är fråga om 30-40 reaktorår eller 300-400reaktorår - ett 12 mars1980 förhållande 1:10- med de enormaavfallsproblem som tolvreaktorsprogram- del litisk d I nit kommit atthandla om problemen kring oljan: oljan som säkerhetsrisk, oljan som ekonomiskbelastning. Det finns ingen annan fullgod lösning på detta problem än en vidoch helhjärtad satsning på hushållning och alternativ energi. Med anknytningtill ett uttalande från en annan kristid i historia vill jag hävda"att vi måste inom gränser vinna oljan åter". () replik: hoppades att han hade hört felnär han trodde sig ha hört mig plädera för export av svensk reaktorteknologi.Ja, han hörde fel. Vad jag talade om här var att vi enligticke-spridningsfördraget har förbundit oss att samarbeta internationellt i dehär frågorna. Vi har förpliktat oss att göra det, och vi har förpliktat oss attta speciell hänsyn till behov. och hans partivänner vill nu att vi skallbryta mot det avtalet. Men bryter vi upp avtalet, förstör vi därmed det främstaskydd som vi har mot spridning av kärnvapen i världen. Mer än 110 länderhar anslutit sig till det här avtalet, men det är ändå ganska bräckligt. OmSverige skulle säga upp avtalet eller börja nonchalera ett av de viktigasteelementen i det, skulle det betyda att icke-spridningsfördraget försvagades,vilket skulle medföra att risken för spridning av kärnvapen skulle öka. Min lösning på problemet är en helhjärtad satsning på eninternationalisering av den fredliga kärnkraften, så att flera stater ellergrupper av stater -eller internationella organ, såsom I AEA - skall handskasmed den fredliga kärnkraften. Då får man den bästa tänkbara kontrollen över dentekniken och då får man också effektiva spärrar mot spridning av kärnvapen. Mendet är ju den sortens internationalisering som och linje 3 nu går emot!Lyckligtvis kommer ni väl att förlora i folkomröstningen , så dethär blir väl bara en episod. Men det är ändå nog så allvarligt när landetsstatsminister uppmanar svenska folket att rösta emot de förpliktelser vi harpåtagit oss enligt icke-spridningsfördraget! () replik: Får jag ställa en kompletterande fråga tillSture , om han då också vill jobba internationellt utifrån den situation som han bedömer vara bäst för , alltså för en avveckling, och inom den ramen på bästa sätt vill verka för att internationellt lösa de problem som vi redan harådragit oss. Han säger att han vill jobba utifrån de synpunkter som han företräder här, eller i varje fall säger sig vilja företräda, ett avvecklingsal ternativ, med allt vad det kräver av honom i det internationella ageran- 108 det. () replik: Ja, självfallet. För oss socialdemokrater ärdet naturligt att inrikespolitik och utrikespolitik förs efter samma linjer. Men är det så att det finns ett starkt tryck från mångastater som är nyfikna på den här tekniken. Därför anser vi det vara mycketbättre att det de gör skall göras inom ramen för internationellt samarbete,eftersom vi då har kontroll över den verksamheten. Det är detta som är dencentrala frågan när det gäller icke-spridningsfördraget. Det som är sä betänkligt är ju att landets statsministeroch en del andra statsråd åker land och rike runt och talar emot den härpunkten i icke-spridningsfördraget. Det innebär i praktiken att de försvagardet skydd vi har mot en spridning av kärnvapen. Det är just när stater ensammabestämmer sig för den härtekniken och sedan gårvidare med den och kanske i enframtid gör kärnvapen som spridning uppstår. Men inom ramen för internationelltsamarbete finns det kontrollmöjligheter, och då behöver vi inte oroa oss. Personligen hoppas jag naturligtvis att vi - det är ju den tid som vårt parti slåss för - skallkunna ta fram alternativa energiformer som gör att huvuddelen av världensstater - som inte utnyttjar den här tekniken - inte heller skall behövagöra det . Dagsläget är detta att bryter vi uppicke-spridningsfördraget -vilket nu vill göra och som linje 3 föreslår- då tar vi bort den bästa spärr vi har mot en spridning av kärnvapen. () replik: Det är egen tolkning att dettaskulle riva upp icke-spridningsavtalet. Men jag måste upprepa: Nog är det väl ändå ett väldigtunderligt resonemang att ha konstaterat, att för är en avveckling bäst,men kunna vara med och aktivt jobba för att det man har bedömt somolämpligt här skall etableras i länder som kanske trots allt kan ha väsentligtsämre förutsättningar än vi att i någon mån minska de risker som kärnkrafteninnebär. Dä måste man verkligen vara en dubbelnatur. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Utrikes- och handelspolitisk debatt MAJ-LISLÖOW (s): Efter att ha lyssnat till linje3-föredrag. som jag i huvudsak uppfattade som ett inlägg i den svenskaenergidebatten - ett inlägg där det huvudsakligen talades om densvenska torvens och den svenska skogens förträfflighet - skall jag försökaåterföra debatten till den internationella arenan. är en rik kontinent med storanaturtillgångar. Människorna där skulle inte behöva lida nöd - men det gör den överväldigande delen av folk. Utrikes- och handelspolitisk debatt Enda orsaken är att en litenöverklass i , och stora delar av världen i övrigt, nyttiggör sigdessa rikedomar i stället för att de, som de borde göra, kommer hela folkettill del. Detta kan ske genom regimer som inte har något som helst intresse aven social utjämning och en rättvis fördelning inom länderna. Dessa regimer utövar sin makt genom att totalt hänsynslöstslå ned all opposition eller alla krav pä rättvisa. På obegripligagrunder leder minsta misstanke till att människor försvinner utan att det gåratt få klarhet i deras öden. Men det torde vara ställt utom allt tvivel attdessa försvinnanden betytt fängelse, koncentrationsläger, tortyr eller mord.Kort sagt; militärdiktaturer håller för egna syften folket ischack genom terror. , , , - det är tyvärralltför lätt att räkna upp exemplen. Denna terror leder till att familjeförsörjare försvinner,familjer splittras, mödrar rycks från sina barn. Men i denna grymhet liggerockså en annan grymhet, nämligen att tusen och åter tusen anhöriga får leva iåratal - ja. kanske en hel livstid - utan att få klarhet i vad som hänt derasnärmaste. Varje folk måste få avgöra sin egen framtid. Sä skallnaturligtvis framtid avgöras av latinamerikanerna själva.Förtryckarregi-merna får emellertid stöd utifrån - från andra länder - genommäktiga internationella kapitalintressen och genom att en del andra länder serdet som viktigare att stödja dessa intressen än att stödja latinamerikanernasrättmätiga krav på ekonomisk och social rättvisa. Om folk skallfå någon möjlighet att påverka sin egen och sina länders framtid måste de ocksåfå stöd utifrån. Den svenska utrikespolitiken måste utformas så. att denger ett sådant stöd. Allteftersom rasistregimerna i södra faller - därSverige ju har aktivt bidragit till den internationella opinionsbildningen -måste våra ansträngningar öka för att stärka opinionsbildningen motmilitärregimerna i , mot deras brott mot de mänskliga rättigheternaoch mot deras likgiltighet för en social rättvisa. Låt oss inte underskatta vad en sådan opinionsbildning kanbetyda. Även om militärdiktaturerna förefaller oberörda av en alltmervärldsomfattande opinion mot alla kränkningar av mänskliga rättigheter, måsteden betyda oerhört mycket för den opposition inom länderna som trots förtrycketnu lyckas organisera sig och växa starkare till en ny medvetenhet. Jag menaratt om , även om det är ett litet för dem nästan okänt land långt borta,i ord och handling visar att .vi stöder deras kamp, måste det bidra till att gestyrka att fortsätta. Så har åtminstone vi upplevt att man uppfattar dekontakter som vi haft från arbetarrörelsen. De viktigaste insatserna vi kan göra för att öka trycketpå militärdiktaturerna är naturligtvis att hjälpa de länder där folket lyckatsi sin kamp för att skaka av sig diktaturens gissel. Utvecklingen i Latinamerikaär inte alltigenom mörk. Somozaregimens fall i är det främstaexemplet på hur ett helt folk kunnat resa sig ur förtryck och kasta avsig oket av en mera än40-årig diktatur. I finns andra ljuspunkter-Jamaica och Nr 100 På något vis har vad som hände i blivit Onsdapen den symbolen för hela den latinamerikanska kontinentens möjligheter för i? framtiden.Det är nog inte bara här i som många människor uppfattar Det gav också nytt hopp åt de många idiktaturländerna som tror på en Utrikes- och han-bred folklig enighetsmöjligheter i kampen mot förtrycket. Man vill så gärna delsnnhtisk debattse som en av de första pustarna i en ny vind över för1980-talet. Om befrielse skall kunna få denna betydelseberor på hur man nu lyckas klara dels återuppbyggnaden, dels sitt oberoende.Vad folk än så länge fått är egentligen bara en möjlighet att byggaupp frihet och demokrati för sitt land. Men en sådan utveckling hotas frånmånga håll. Landet är utplundrat efter kriget mot Somoza. Människorna har högaförväntningar som kan vändas i besvikelse om inte förbättringarna kommer snabbtnog. Dessutom finns det naturligtvis krafter utanför som gärna skullese att "den andra befrielsen" - som man kallar återuppbyggnaden -misslyckades. Det är bl. a. med tanke på , men naturligtvisockså flera andra länder i t. ex. , som vi i den socialdemokratiska biståndsmotionen - vilken vi får tillfälle att diskutera i kammaren längre fram i vår - så starkt betonar vikten av att som neutral stat stödjer andra små länders chans till oberoende. Vi vet också att en sådan politik har ett brett folkligtstöd här hemma i . Det har arbetarrörelsens kampanj Ljus över Nicaraguavisat. Vi hade räknat med att kampanjen skulle behöva pågå ända till den 1 majför att vi skulle nå målet att samla in medel till 50 000 fotogenlampor föralfabetiseringskampanjen, men det målet är redan i det närmaste uppnått. Efter militärkuppen i kom det i flera ländernya eller allt hårdare terrorregimer. Vi vet alltså att utvecklingen i ett landpåverkar andra länder. I tycks nu inställningen till vara att detinte får bli "ett nytt ". Jag skulle vilja säga att det inte fårbli "ett nytt ". Jag vill därmed ha sagt att ett misslyckandeför sandinisterna i skulle bli förödande för den positivautvecklingen i , liksom kuppen mot en gång blev. Vi harnämligen trots allt anledning att hoppas på en positiv utveckling inför1980-talet. Därmed kan vi dra den självklara slutsatsen att en svenskutrikespolitik, som stödjer överlevnad som oberoende stat, ocksåaktivt bidrar till en befrielse över hela den latinamerikanska kontinenten. Jag har med detta inlägg velat ytterligareunderstryka den vikt som socialdemokraterna lägger vid en svensk utrikespolitiksom fördömer terror och som stöder de demokratiska krafterna i . Utrikes- och handelspolitisk, debatt