prot · G30955 · 1979-12-31 00:00:00 — Om vi omsätter i klartext, när han talar om tillväxt inom vissa delar av branschen ochför vissa företag och tillbakagång för andra, så betyder det att företag kommerall tvingas lägga ner. Vi kan inte blunda för att man tyvärr måste genomgådenna smärtsamma process. Vi har krävt att denna process skall ske i planeradeformer och inle enbart på förettigens egna villkor. Denna strukturomvandlingmåste planeras så, att man så långt möjligt kan lindra de negativa socialaeffekterna och ta till vara de regionalpoliliska intressena. Det betyder all den utredning som i Jämtlandhar beslutat om hitmnar utanför en nödvändig ramplanering. Skall utredningenleda till resultat, måste man kunna styra råvttran till länet, förhtindla framett företag sorn kan stå för investeringarna, föra förhandlingar mellan olikaförettig om var investeringarna för framtiden skall ske. Dessa resurser finnsinle på regional nivå. Diirför delar jtig industriministerns åsikt att det iiratt kasta pengarna i sjön titt fortsättti utredningen i nuvarande former. Detär så mycket nrärkligare när industriministern svarar mig. all det inle finnsnågon anledniirg för regeringen alt tti över ansvaret för den utredning som nupågår på regional nivå. Får jag påminna industriminister om alt han på endirekt fråga på ett möte i Hissmofors svarade, titt han skullestiilla upp och kämpa för en totalförädling av råvara i Hissmofors. Vart htir kämpaltikternatagit vägen, ? Del börsägas att förutsättningarna loren ny basindustri,baserad på massa och papper i Hissmofors. inle är särskilt stora pä grund avknapphet på råvara. Om en sådan industri skall kunna komma till stånd, måsteden inplaneras i den pågående strukturomvandlingen. Det kan inteliinsslyrelsens utredare enstirnrna ulföra. Vidare måste ulbyggriadsplttnerinom andra förelag inom virkesområde 1 omprövas och samarbete mellan olikaförelag komma till stånd. Det är regeringen som rrråste ta inititttivel till ensådan planering och förhandlingar. Men del iir helt tydligt all den borgerligaregeringen sorn vanligt skjuter ansvaret ifrårr siggenom titt skjutti över delpå regional nivå. Det är möjligt alt induslrimiiristerii inte anser att detöver huvud laget är ''' realistiskt med en industri avskisserat sltig i Hissmofors och därav hans inställning.Tala i så fall om del för oss! Främst därför, att skall en sådan Nr 55 industrikunna komma till stånd, kan det endast ske genom regeringens den Om regeringen inle är beredd alt bistå länet i denna fråga, L7deceinber 1979 är detockså helt meningslöst att fortsätta utrediindet. Länet kan ttnvända ---- på bättre sätt iin alt lägga ned dem i utredningar som aldrig Om enskoglig kommer att leda till förverkligande. Dessutom skapar manförväntningar basindustri i Hiss-både hos de anställda och hos ortsborna,förväntningar som är helt onödiga, motors, rn. Jag ber därför alt fäkomplettera min fråga till industriministern. Anser industriministern det meningsfullt att forlsiiitautredningen om att en ny mtissa-och pappersfabrik lokaliseras till Hissmofors?Om så är fallet, ar regeringen beredd att ta ansvaret för del fortsatta arbetesorn är nödvändigt för alt förverkliga ett sådant projekt? Det är intressant att industriministern i uppräkningenöver föreslagna åtgärder för alt ersätta den förlorade sysselsättningen iHissmofors och Krokorn nämner den frän regionalt håll aktualiseradestubbflisanläggningen. Det är intressant av två skäl. När idén togs upp, möttesden närrnttsl med ett hån från . Han betecknade förslaget somorealistiskt och föga fantasifullt. Diirför är det förvånande tttlindustriministern över huvud ttigel nämner förslaget i sill svar. Får jagfråga; Har möjligen bytt åsikt i denna fråga? Om inte, förstår jaginte varför förslaget omnämns i svaret. En stubbflisanläggning skulle verksamt bidra till att ökaråvarubalansen i området och därigenom öka förutsättningarna för en nybasindustri. Men även en sådan anläggning kan knappast komma till stånd medmindre än alt regeringen tar initiativ till och medverkar till alt en sådananläggning kommer till stånd. Därför blir min fråga orn regeringen är bereddalt verksamt bidra till att pröva förutsättningarna för en stubbflisanläggning. Vidare nämns i svaret förslaget om en pilotanläggning förvidareförädling av sågade trävaror. Det ligger väl i linje medindustriministerns stora slagnummer i samband med nedläggningen av fabriken,nämligen att lokalisera ett trärnekaniskt centrum till Hissmofors. Än så länge har det dock i stort sett stannat vid en tanke. Men även uppförandet av ett trämekaniskt centrum kräverstora utredningsresurser, goda kunskaper om trävarubranschens förutsättningaroch förhandlings- och samarbetsmöjligheter med andra företag. Dessutom har detkaraktären av innovations- och försöksverksamhet och kräver extra resurser.Dessa resurser finns inte i länet, utan det fordrar en medverkan från regeringoch centrala myndigheter. Därför blir min fråga: Är industriministern bereddalt ta sådana initiativ alt frågan om ett trämekaniskt centrum närmare utreds? En vidareförädling avsågade trävarorförutsälterheltnaturligt elt sågverk. Därför är det i högsta grad förvånande att frågan omnyinvesteringar i sågverket i Hissmofors ännu inte fått sin lösning. De anställda vid företaget, facket och vi belrtiklare somstår något vid sidan om är ytterligt förvånade över dröjsmålet och den lystnadsorn råder kring förhandlingarna mellan regeringen och NCB orn ett nyttsågverk. Om en skoglig basindustri i Hissmofors, m. rn. förslåralt industriministern i denna debatt inte är villig att gå närmare in påorsakerna till att NCB och regeringen ännu inte kunnat konrma fram till enlösning i dessa förhandlingar. Men sä långt kan vi väl vara ärliga mot varandraatt vi kan konstatera att NCB:s tvekan i denna fråga i hög grad beror på valetmellan all göra investeringarna i Hissmofors eller vid sina kustlokaliseradesågverk. Detta är nu en regionalpolitisk fråga av stor dignitet,dels med hänsyn till sysselsättningen i Hissmofors, dels för all skogsbruket iJämtland skulle lida allvarliga men av att tappa ytterligare av den lilla andelav förädlingsindustri som finns kvar, dels för att uteblivna investeringar heltskulle rycka undan förutsättningarna för vidare diskussioner om ettträmekaniskt centrum. Staten äger ju ca två tredjedelar av NCB, varför deltainte enbart är en fråga som rör bolagsledningen utan även i högsta grad angårstaten som ägare. Därför finns det stora möjligheter för regeringen att påverkai denna fråga. Jag kan föreställa mig att NCB:s ekonomiska situation försvårardenna investering. Det kan därför finnas anledning, orn NCB inte klarar avnämnda investering, att pröva frågan om staten skall gå in med ytterligarekapital i företaget, men kanske i första hand pröva frågan om samarbete rnedandra förelag. Jag avser då i första hand AB Såginvest, som är ett statligtföretag. Ett samarbete mellan Såginvest och NCB borde vara ett möjligtalternativ. Ett annat alternativ är alt Såginvest går in och övertar ansvaretför investeringarna i sågverket. Är regeringen beredd all initiera att en sådanlösning prövas, om NCB beslutar sig för att inte investera i sågverket? På min andra fråga i interpellationen lämnarindustriminister ett svävande svar, som inte ger någon klarhet. Fråganhandlade orn regeringen är beredd att initiera en ramplanering för den framtidastrukturomvandlingen i skogsindustrin, där statens och de enskildaskogsägarnas intressen, som gemensamma ägare, tas till vara. Industriminister hänvisar till den smärtsammastrukturomvandling som måste ske, där icke lönsamma enheter slås ut, och tillatt visst arbete pågår inom industridepartementet. Få grupper har drabbats sä hårt och obevekligt av det somkallas strukturförändringar som skogsindustrins arbetare. står skogsindustrin inför en svår ochgenomgripande omställningsprocess. Inga verktyg är skapade alt möta den. Fråganår: Planeras några sådana av den nygamla regeringen i kanslihuset? Industriministern säger i svaret att olönsamma enhetermåste slås ut. Det gäller även för NCB och . måste jag tyvärr gå litet bakåt i tiden:Skogsindustrins ledande personer visste redan på slutet av 1950-ialet och ibörjan på 1960-talel att vi, med de investeringsplaner som fanns då, skullekunna komma fram till den situation som föreligger med en överetableringav skogsindustrin i förhållande till våra skogstillgångar. Tyvärr insåg inle vipolitiker att detta skulle medföra att en huggsexa bland företagen uppstodgenom all de via investeringar i industrier försökte lägga under sigvirkesmarknaden. Dettamåste också ha varit Södra Skogsägarnas och NCB:s motiv, när de köptegamla och nergångna anläggningar - jag vägrar nämligen tro att de varekonomiska analfabeter. Avsikten var all inteckna virkesmarknaden, ochambitionen var att så långt som möjligt själva förädla det virke som avverkasinom privatskogsbruket för att därigenom bättre kunna tillvarata medlemmarnasintressen. Motivet var gott, även orn vi nu när vi har facit i hand kankonstatera att metoden var fel. Utan kooperativa insatser i skogsindustriernaskulle privalskogsbruket ha varit helt i händerna på de stora skogsbolagen ochskogsindustriföretagen. När vi nu ser vad som sker och är på väg att ske, nämligenen lång rad utslagningar av företagsenheter inom och NCB,inställer sig genast frågorna: Vad kommer att skemed de tvåföretagskoncernerna? Är det i stort sett deras fabriksenheter som skall läggasner? Skall nyinvesteringarna ske inom de stora skogsbolagen? Skallvirkesmarknaden bli deras? Är vi pä väg tillbaka till att privatskogsbruketskall komma helt i händerna pä de stora bolagen, eller kommer regeringen att haambitionen alt verka för att nyinvesteringar skall ske även inom de företag därstaten nu är delägare? Med anledning av att industriministern i eftermiddagensdebatt svarade att regeringen och industriministern inte harnågon formell möjlighet att ingripa måste jag säga att jag fick intrycket altindustriministern gjorde allt för att missförstå . Efter att halyssnat till industriministern under den här långa debatten får man lättuppfattningen att Södra Skogsägarnas företagsenheter är brickor i ett spel somoffras i det stora kriget om råvaran. Jag vill understryka att rätt: Staten måste ta sitt ägaransvar och slåss för ochNCB. Även om det låter en smula patetiskt, måste man säga att det nu gäller fördessa två företagskoncerner att investera eller dö. När gick in och räddade Södra Skogsägarnas ochNCB:s företag, var syftet inte att rädda bankernas pengar. Skälen var bl. a.att slå vakt om den kooperativa rörelsen som en motvikt mot de stora bolagensmakt, att förhindra en planlös utslagning av fabriksenheter med arbetslöshetoch sociala problem som följd, alt skapa tidsutrymme för att kunna planerastrukturomvandlingen och därigenom kunna tillvarata de regionalpolitiskaintressena och så långt möjligt lindra de negativa verkningarna. I varje fallvar det socialdemokratins motiv för insatserna från statens sida. Vi har länge från vårt parti krävt att regeringen skall tainitiativ till en ramplanering för strukturomvandlingen inom skogsindustrin.Jag har diskuterat denna fråga i , både med förreindustriministern och med industriminister . Båda har ställt sigkallt avvisande till en sådan tanke. Av svar på min fråga tror jag mig kunnautläsa att del nu pågår något inom industridepartementet, som syftar till ensådan planering. Är det verkligen så alt sanningens blinkfyrar börjar skönjas idet privatkapilalistiska diset för ? I så fall är det bara att hälsamed tillfredsställelse. När jag förut ställde frågan har svaret alltid varitatt detta skall staten inte lägga Om en skoglig basindustri i Hissmofors, m. m. Nr 55 sig i för det här sköter de friamarknadskrafterna bäst. Måndaeenden måste vara angelägel för statensorn delägare att NCB och Södra 17december 1979 Skogsägarna slår vakt om sill ägariniresse. angeläget att återställa det sviktande förtroende som många privata Om enskoglig skogsägare nu känner för sina egnaförelag. basindustrii Hiss- Helt naturligt kan inle dessa företag undgå en nödvändigstrukturomvand- mofors m m '''°- "" detta far inteske på ett sådant sätt all bit för bil av dessa förelag försvinnertill förmån för ett ökat utrymme för de stora bolagen. En strukturplan måstekomma till så alt framtida investeringar kommer att ske inom ramen för dessatvå företagskoncerner eller i samarbete med andra företag. Industriministern pratar i mycket bara runt i sillinterpellationssvar när han besvarar min fråga i detta avseetide. Att det pågarfunderingar i dessa frågor i industridepartementet har jag tagit för givet.Illa skulle det vara eljest. Men om man tar i beaktande all del är omkring treår sedan i denna kammare sade all han minsann skulle hållalidsplanen när det gällde att lägga fram ettskogsindustripolitiskt program, såärdet helt naturligt att vi riksdagsledamöter börjar bli otåliga och frågar ossnär detta program kommer och vad det kommer att innehålla. Del är nödvändigt att vi med det snaraste får ett samlathandlingsprogram för hela skogsindustrin, men med den utveckling som skerinom NCB och frågar sig de anställda och många andra oroligtvad som kommer att ske med deras företag. När får de varsel om nedläggning? Jag vill därför fråga industriministern om han är bereddatt medverka för alt ett investeringsprogram utarbetas för NCB och SödraSkogsägarnti i ett samlat handlingsprogram för hela skogsnäringen. Vi är alla medvetna om del bekymmer somnedläggningen av fabriken i har inneburit och innebär för enskildamänniskor, för komnrunenoch förslås också för hela . Sorn jag serdet ärdet nu viktigt att alla goda krafter samverkar och all först och främstsågen koinirrer till. Industriministern säger i sitt svar att diskussionerpågår mellan NCB och industridepartementel otn statligt stöd till eninvestering i förelagets sågverk i Hissmofors. Jag hoppas att detta skall ledatill något positivt. Jag tycker att det hedervärt och föredömligt att industri-och bostadsgruppen inom projekt har utarbetat en organisationsplansom man kallat "Arbete, Bostäder, Utbildning, Utveckling, Frilid iKrokomsbyg-den". Denna organisationsplan har skickats för kännedom bl. a.till oss riksdagsledamöter från . I brevet till oss skriverHissmofors-gruppen att den organisation som skisseras i planen är enorganisationsform där man sökt skapa förståelse för olika nivåer i samhälletoch samordna alla krafter som verkar för en positiv utveckling av Hissmoforsframlid. Jagciterar ur brevet; "Projekt utgör också en samordnande funktionför de fyra berörda fackförbundens strävanden i att söka lösa 184 rådande situation påHissmofors." Så skriver alltså industri- och bostads- gruppen, och brevet är undertecknat av projektledaren samtav representanter för och . Svenska pappersindustriarbetareförbundets avd.25 och Svenska träindustriarbetareförbundets klubbstyrelse i avd. 33. Den uppfattningoch vilja som kommer till uttryck i brevet,viljan alt ta nya tag och samordna alla goda krafter, den delar jag. Och än engång stryker jag under hur nödvändigt och viktigt det är att man nu tar nyagemensamma tag. Det är lämpligt att sågen först och främst kommer till. Det ärviktigt för de människor som berörs och för länet i dess helhet. Om en skoglig basindustri i Hissmofors, m. m. Det var ett inlägg präglat av insiktsfullheti frågan som höll här, och jag skall med glädje kommentera en delav hans synpunkter. Först vill jag emellertid säga att han är litet vårdslösnär han säger att regeringen skjutit över ansvaret i frågan tilllänsmyndigheterna. Det är ju så att i den ansvarsfördelning som råder mellanlänsmyndigheter och centrala myndigheter för länsplaneringen och i andraangelägenheter måste man förutsätta att länsmyndigheterna svarar förutredningsmaterial och det beslutsunderlag som man vill åberopa i sinaresursanspråk gentemot de centrala myndigheterna. I det sammanhanget är en utredning om en termomekaniskfabrik i naturligtvis av avgörande betydelse. sägeratt det finns råvara för en rationell enhet. Men det är en sanning medmodifikation. Om man skall skapa en rationell enhet, vilket torde innebära enenhet med två pappersmaskiner- man är uppe i den storleken orn det skall bli enenhet som kan överleva pä sikt - då räcker inte den råvara som enskiltskogsbruk producerar i länet, utan dä måste man också lila till råvarubaseninom bolagsskogsbrukel. Det är delta som legal som underlag för mitt omdöme först måste ha en huvudman för den här anläggningen. Utan delta vore detalltså enligt min uppgift att kasta pengarna i att satsa på dennautredning. Det är ett omdöme som jag står för alltjämt. säger han delar min uppfattning. Jag lackar för delta något senkomna omdöme ochdenna tillnyktring - jag tycker del är värdefullt. försvarar utredningen - den blevju en alldeles speciell liten utredning för socialdemokraterna i länet undervalrörelsen -med all den var ett uttryck för desperation i länet. Ja, men nogkan man väl, även om man vill ha saker och ting gjorda, se till att de pengarsom de centrala statsmakterna, regeringen, anslår används pä ett optimalt sättur länets synpunkt. Här är det faktiskt inte så. När uppslaget kom upp vid en debatt i Hissmofors undervalrörelsen tillät jag mig också att säga delta och att man först måste ha enhuvudman, ett förelag, som vill salsa på projektet innan man över huvud tagetskall kunna bedöma det som realistiskt. Jag sade sedan alt om man skaffar enhuvudman så är jag för min del naturligtvis beredd att medverka till att stödjaprojektet, 13 protokoll 1979/80:54-55 Nr 55 och del gäller alltjämt. Men förstskall del alltså vanr någon som är beredd till Måndaoenden '*' företagsekononriska ansvaretför projektet. Och riicker det inte att 17december 1979 phmera in det i något slags ramplanering förskogsindirslrirr. faktiskt också vara medveten om all den här industrin förutsätter att man Om enskoelig lägger ned ytterligare någon enhetvid kusten - eller att rnan i varje full basindustrii Hiss- väsentligt ändrar de induslriplaner som sedair länge finns vidNorrlandskus- inofors, m. rn. '"- Detta förutsätter attbolagsskogsbrukel har gett sin medverkan. Jag tycker att är värd all heder när hansäger alt det hiir projektet har skapat orealistiska förväntningar. Del är juvad jag har varntrl för. All socialdemokratin i valrörelsen gick ut litetförhasttil i delta sammanhang kan jag ha en viss förståelse för. Men det ärdesto biittre när man nu inser att delta inte är ett realistiskt projekt. Detfinns alltså inle heller någon anledning att tro alt staten skall kunna ta överdel här projektet som huvudman. Nej, stoppa denna utredning! Det är minrekommendation. Använd pengarna för alt utreda t. ex. det som behöver utredasvidtrre för att bygga under kravet på elt trämekaniskt centrum - eller ttnnantilternaliv industri i Hissmofors! Del finns myckel som återstår att göra diir-del htir rätt i - för att säkra sysselsiittningen för dem somförlorttl arbetet genom sulfitfabrikens nedläggning. är förvånad över att jag har nämntstubbflisanläggningen i milt svar. Ja, del var faktiskt samma sak där. Att jagsade att det inte var ett särskilt fantasifullt projekt berodde påatt man också i det fallet ville starta en utredning, som vi varmedvetna om alt motsvarande utredning hade gjorts på två andra håll inomnorrländsk skogsindustri. De reella förutsättningarna var inte väsentligtannorlunda. Här kan jag utan vidare säga att finns det en huvudman, ettföretag, som satsar på detta projekt, så är det självklart att vi ifrånindustridepartementets sida är beredda att diskutera lokaliseringspolitisktstöd. Sedan tillfrågan om sågverket, som också var inne på. Det pågår överläggningar om detta. Min besliirndtr övertygelse är all i inlandet skall man salsa pä sågverk och vidareförädling av sågtid vara. Del är del som ger arbete, som ger långt mer arbetstillfällen per investerad krona än satsning pä en processindustri som den termomekaniska industrin. Jag hoppas all vi skall kunna komma till en uppgörelse i denna fråga. Beträffande syn på ramplanering vill jag säga titt jag har; stora sympatier för den. Jag har gett uttryck för denna uppfirttning tidigare. Men jag tror inte all man skall lägga en byråkratisk tipparal över hela den svenska skogsindustrin genom ett formaliseral planeringssystem. Vi ser nu till vad som händer i olika företag, vi ser vad staten kan göra för all koordinera en rimlig strukturförändring, vi ser vad nran kan behöva göra för att finansiera angelägna projekt etc. På detta sätt skapar vi en helhetsbild. Självfallet har de kooperativa förelagen också sin givna roll i del samman hanget. Del är min bestämda övertygelse all de kooperativa förelagens särart och integritet skall bevaras även om staten har gått in som viisentlig delägare. 186 Det är faktiskt inte jag som harsagt all ansvaret för strukturomvandlingen skall vilapå de fria marknadskrafterna. Jag tror att man skapar en oplirnttl Nr 55struktur i svensk skogsindustri genom samverkan mellan alla inblandtide den parter- ägare, fack. Endast på det sättet kan man säkrautvecklingen i ] Om en skoglig (); basindustri i Hiss- Herr ta\rnan\ ]ag får vå\ lacka för vänligheten från herrÅsling när han sade mofors, m. m. all jag har varit insiktsfull i den härfrågan. Jag trodde att vi skulle försöka föra en debatt utifrån deutgångspunkterna. Sedan sade han all jag var vårdslös när jag ansåg altregeringen ville skjuta över sill ansvar till regional nivå. Får jag då säga,, all del väl ändå var av insiktsfull vårdslöshet som jag gjordedet, eftersom i sin replik återkom till detta och återigen sade:Det här får ni göra på liinsplanet. Vad som sagts i fråga om råvaran ansåg vara ensanning med modifikation. Jag tycker inte att man kan modifiera det särskiltmycket mer än jag gjorde i milt inlägg. Råvaran är ju ett stort problem, ochdet är helt och hållet den som avgör vilka industriinvesteringar som blirmöjliga . Del är ett stort problem att kunna klara en investering iHissmofors. Jag tror dock inte vi behöver diskutera den saken vidare. Vi kankonstalera att om vi över huvud laget skall tala om möjligheten av enanläggning i , måste rnan ta hänsyn till hela råvarubalansen, men detutredningsarbetet har jag sagt att det är orimligt att lägga pålänsnivå. Sedan säger sig vara glad över alt jag delarhans uppfattning om den här utredningen. Men jag underströk att jag delaruppfattningen bara om utredningen skall bedrivas under nuvarande former. Jagvill sträcka mig så långt att jag kan säga att jag inte alls är säker på alt enutredning- inle ens om regeringen tar ansvaret för den - kommer att kunna ledafram till att vi kan göra investeringar i anläggningar i Hissmofors. Det ärendast en utredning med ledning från regeringen som har någon möjlighet attinitiera samarbetet rned övriga företag och diskutera hur vi regionalpolitisklskall planera in våra industrier och som kan leda fram till ett bra resultat. Men sedan säger i klartext att han inte troratt detta är realistiskt. Del beskedet är i och för sig tråkigt för Jämtlandslän, men jag tycker ändå att bör ha en eloge för att han i klartextsäger att han uppfattar projektet som orealistiskt. Det finns ju ingenanledning för oss all försöka invagga människor i tron att de har en framlid ien ny pappersmas-seinduslri i Hissmofors, om det inte är realistiskt, utan dåfår jag väl gå hem till mitt län och tala om för folket där all regeringenanser detta förslag' orealistiskt. Vi får då ta under övervägande omutredningsarbetet skall försätta. Det är ett klart besked till länets invånare,och jag lovar att jag skall framföra det. talar också om tillnyktring från min sida. Jaghöll på att säga: När har sett mig onykter? Men skämt åsido; HerrÅsling har aldrig hört mig hävda uppfattningen att det är alldeles klart ochgivet att ett sådant här projekt går att ro i land. Låt oss ändå konstalera alten strukturplan kanske skulle hjälpa till all förverkliga det här projektet. Nr 55 När del gäller planerna på etttriirnekaniskl centrum och en slubbflistin-