prot · G309109 · 1979-12-31 00:00:00 — § 5 Föredrogs socialutskottets betänkande 1979/80:28 medanledning av i propositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt stöd åtbarnfamiljer m. m. jämte motioner. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Regeringeii hade i proposition 1979/80:100 bil. 8() underpunkt C 1 (s. 65) föreslagit att tillAllmänna barnbidrag för /81 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:498av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att riksdagenbeslutade anta av motionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, innebärande indexreglering av barnbidraget, 2. att riksdagenunder bil. 8 Allmänna barnbidrag på statsbudgeten för /81anvisade ett förslagsanslag av 1 . utöver regeringens förslag, 1979/80:841av (), 1979/80:1188 av (), 1979/80:1667 av förste vice talmannen . (m), och 1979/80:1859 av m. fl. (m). 1. beträffandehöjning och indexreglering av det allmänna barnbidraget att skulleavslå motion 1979/80:498 yrkande 1, 2. beträffandemedelsanvisningen att med bifall fill propositionen och med avslagpå motion 1979/80:498 yrkande 2 till Allmänna barnbidrag för /81anvisade ett förslagsanslag av 4 , 3. beträffandevissa familjepolitiska frågor att skulle avslå motionerna1979/80:841, 1979/80:1188, 1979/80:1667 och 1979/80:1859. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer INGA (vpk): Den borgerliga regeringens ekonomiska politikhar försämrat situationen för barnfamiljerna. Pris- och hyreshöjningaråterkommer och urholkar barnfamiljernas ekonomi. Den ökandearbetslösheten och hotet mot sysselsättningen förvärrar situationenytterligare. En industriarbetarfamilj med två skolbarn, där båda föräldrarnaförvärvsarbetar, har t. ex. fått en reallönesänkning med i runt tal 2 500 kr.under det senaste året, trots de barnbidragshöjningar som har genomförts. Barnbidragen är till för att förbättra barnfamiljernassituation, men barnbidragen kompenserar inte barnfamiljerna för de höjdalevnadskostnaderna som ökar månad för månad och år för år. De höjningar avbarnbidragen som har gjorts har kallats "ökat stöd tillbarnfamiljerna". Det är verkligen anspråksfullt att kallabarnbidragshöjningar för ökat stöd. I verkhgheten handlar det inte alls omnågot ökat stöd. Det handlar snarare om justeringar som inte ens täcker dehöjda levnadsomkostnaderna för barnfamiljerna. De senaste årens kraftiga inflation visar att det ärnödvändigt att förändra det nuvarande barnbidragssystemet. Det nuvarandesystemet innebär att barnbidragen inte på något sätt följerkostnadsutvecklingen - man ligger efter. Det bästa sättet att motverka de ekonomiska skillnadernamellan människor med och människor utan barn är att höja barnbidragen kraftigtoch göra dem värdebeständiga genom en indexreglering. Vpk menar attbarnbidragen bör knytas fill basbeloppet och utgöra av detta. Det betyderatt barnbidraget skall höjas till . per barn och år. Även med denhöjning som vpk föreslår kommer barnbidraget långt ifrån att svara mot deverkliga kostnader som det innebär att ha ett barn, men vpk:s förslag tillbarnbidrag innebär att barnfamiljerna skulle kompenseras betydligt mer än . Utskottets skrivning är helt fantasfisk. Så här skriverman - och det är mycket märkligt att man efter denna skrivning inte tillstyrkervpk-motionens krav på höjning av barnbidraget: "i är höjdes barnbidraget med 300 kr.till 2 800 per barn och år. Det måste dock konstateras att den senaste tidensprisökningar redan har medfört att - om man utgår från konsumentprisindex -barnbidragen har ett realvärde som knappt motsvarar värdet av bidragetvid tidpunkten för den närmast tidigare bidragshöjningen. Denna ägde rum den 1januari 1979. Utskottet har vid olika tillfällen och senast i december månadförra året framhållitatt barnbidragen ej bör tillåtas att urholkas av prishöjningar . Utskottetär emellertid inte berett att i detta sammanhang förorda en höjning av bidrageneller att föreslå indexreglering av dessa." Och så avstyrker man vpk-motionen. Det är otroligt attutskottet först principiellt biträder argumenten i vpk-motionen och ocksåpåtalar det otillfredsställande i att barnbidragen urholkas av bl. a.prisstegringar men sedan avstyrker en motion som just föreslår åtgärder moturholkningen och eftersläpningen. Jag tycker att utskottet åtminstoneär skyldigt att avge en muntlig förklaring till ett sådant här lappkast. Hurhar man diskuterat i utskottet för att först komma fram till en skrivning därman håller med vpk-motionen och sedan avslutar med ett avstyrkande? Det tyckerjag är minst sagt bakvänt. Jag yrkarbifall till vpk-motionen 498. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Det är rätt som säger, attutskottet påpekar att prishöjningarna har gjort att vad som var sant närpropositionen skrevs det håller inte riktigt längre. menar attdet skulle leda till att vi borde tillstyrka vpk-mofionen. Det tror jag intelogiken kräver. Däremot kan man möjligen säga att det kunde leda till en vissytterligare höjning av barnbidragen. Men hur har då utskottet resonerat? Vi har haft att tahänsyn till att saken har en kostnadssida också. De flesta av oss skulle gärnamedverka fill höjda barnbidrag. Men vi vet också att vi har ett budgetläge sominte medger att vi åtar oss utgifter så där hur som helst. Det är klart att vpkinte ålägger sig den begränsningen; man har i stort sett inga hämningar när detgäller att föreslå ökade statsutgifter. Jag kan åberopa en sammanställning som har gjorts av detsocialdemokrafiska utredningskansliet här i . 'När alla vpk:smotioner har sammanställts, har man funnit att de för innebär enkostnadsökning med 114 miljarder. Sedan skall man spara in 10 miljarder, sånettoeffekten blir i ökade kostnader för statenför helt år - och under nästa budgetår 20 miljarder. Den utgift som vidiskuterar , och som vpk föreslår, betyder drygt 1,5 miljarder. Det är klart att vi andra, som tillhör parfier som inteanser att man kan se så lättsinnigt på statens affärer, inte kan komma med likamycket löften som vpk. Det är bara den nödvändiga följden av att man medger attsaker och ting som låter bra också kostar pengar. Det är anledningen till attutskottet inte har tillstyrkt vpk;s motion. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer INGA (vpk): Som jag sade i mitt inledningsanförande harsituationen för barnfamiljer men också för låginkomsttagare generellt blivitkraftigt försämrad sedan vi har fått en borgerlig regering. Man har dragit in . i realinkomst för en vanlig familj med två skolbarn. Det har undersenare år skett en övervältring av kostnader, som fått betalas av vanligainkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer. Det är en övervältring som harskett på många plan i vårt samhälle. Man kan bl. a. peka på skattesystemet, påkommunalskatterna. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Sedan är det ju sant, som GabrielRomanus säger, att vpk har en annan syn på hur man skall fördela resurserna isamhället. Vi har gjort en skuggbudget. Socialdemokraternas beräkning av vårbudget, som åberopar, stämmer inte. Vår budget ligger 5-6miljarder över det förslag som regeringen lagt fram i budgetpropositionen. Deberäkningar som man kommit med från socialdemokraternas sida är alltså heltfelaktiga. Jag tycker inte att det är lättsinnigt att föreslåförbättringar för de människor i vårt samhälle som behöver förbättringar. Jagtycker däremot att det är väldigt lättsinnigt att på det sätt som regeringenoch gör vifta bort berättigade krav som barnfamiljerna har iden fråga vi diskuterar . Men från den borgerliga sidan har man råd med andra saker.Man har råd att ändra skattesystemet, att sänka marginalskatterna och attindexreglera skatteskalorna. Man har råd att göra det bättre för dem som redanhar det bra. Men att stötta upp de inkomstgrupper och de människor somverkligen behöver ett stöd har man inte råd med. Det orättvisa avdragssystemetdrabbar också de människor som har det dåligt ställt och gynnar dem som har detbra ställt. Man har råd att rulla ut miljard på miljard till storfinansen - därfinns det inga restriktioner, där får man vara hur lättsinnig som helst. gåvor och subventioner upp till 30 miljarder utan att ha några garantierför vad man får tillbaka. Det gäller alltså att få en helt annan syn på vad vi skallanvända de ekonomiska resurserna till i vårt samhälle. Och där har vidiametralt motsatta åsikter, och jag, och det är därför den härdiskussionen är fruktlös. Vi har inte samma syn på hur resurserna skallförvaltas i vårt samhälle. Men jag skulle ändå vilja ha litet mer förklaring till denkluriga och märkliga utskottsskrivningen, där man instämmer i våra synpunkteroch säger att barnbidragen inte får urholkas, utan att det skall geskompensation vid prishöjningar, men talar om att det har skettförsämringar av bidragen. Det enda sättet att råda bot på förhållandena ärförstås att göra som vpk-motionen föreslår: dels höja bidraget, delsindexreglera det, så att vi inte behöver återkomma fill den här frågan varjehalvår, som varit fallet. GABRIELROMANUS (fp): Det är naturligtvis ingen nyhet att vpk haren annan syn på samhällsutvecklingen över huvud taget än övriga partier. Detbehöver vi kanske inte ta upp i den här diskussionen. Det som är mera betänkligt är att vpk har en annan synockså på vilka krav man kan ställa på ett politiskt parti när det gäller attredovisa kostnader för och effekter av de förslag man för fram. Om man ett årkan väcka motioner som totalt sett ökar statsutgifterna med över 100 miljarderutan att tala om var de pengarna skall tas, då spelar det ingen roll att mantalar om att man har en annan syn - det blir det inte några pengar av, isynnerhet som ingen annan har denna syn. Vi övriga vill inte ha ettsocialistiskt samhälle där hela näringslivet skall förstatligas osv. Det får man inteheller grafis, förmodar jag-Ni har råd med andra saker, säger . Ja, bl.a. att få ett vettigt skattesystem, som kan möjliggöra ett löneavtal som låterlöntagarna få någonting kvar av en lönehöjning, utan att de behöver krävalönehöjningar som är orimligt stora i förhållande till kostnadsutvecklingen.Det är en av de saker som är viktiga för hela det svenska folkhushållet och enav de saker som nämnde. Jag tror att det är viktigt också för barnfamiljerna attfå ett skattesystem som kan möjliggöra löneavtal som låter familjerna fånågonting kvar och som kan göra att vi får framgång för svensk industri, så attvi kan trygga sysselsättningen. Det är också ett intresse för barnfamiljerna. Sedan påpekar att vi har haft kostnadsökningari det svenska samhället som drabbat vanliga inkomsttagare. Ja, visst har vihaft det. Oljepriserna har stigit mycket starkt. De har femdubblats på baranågra år, och det drabbar vanliga inkomsttagare. Det finns ingen möjlighet ivärlden att ta de oljeprisökningarna utan att de drabbar vanliga inkomsttagare,eftersom är det mest oljeberoende landet i världen. Vi köper mer oljaper invånare än något annat land. Det går inte att vältra över de kostnadernapå några andra, utan de måste drabba de stora grupperna i samhället. Det är beklagligt att vpk inte kan erkänna att detta ärofrånkomligt. Det är en ofrånkomlig följd av den politik som deoljeproducerande länderna driver, framför allt av den utpressningspolitik somvissa länder i har drivit . Det finns ingenpolitik som gör att det här kan utan att de flesta människor känner avdet - det är bara vpk som kan tala om något sådant. Det har ingen förankring iverkligheten. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer INGA (vpk): Den beräkning som stöder sigpå när det gäller vpk;s budgetförslag är felaktig. Jag kan bara upprepa att detrör sig om en kostnadsfördyring i förhållande till regeringens förslag på 5 miljarderoch en omfördelning där man tar hänsyn till helt andra saker än regeringen gör. De prishöjningar och hyreshöjningar som man har att väntaoch de förmodligen dåliga lönekompensationer som man kommer att få i avtalsrörelsenmotiverar mer än väl den höjning för landets barnfamiljer som vpk föreslår. Sedan tycker jag det är märkligt att det alltid är de somhar det sämst ställt som skall betala kalaset. Så är det i det här fallet ochså är det i många andra sammanhang också. Men det är klart att det hängersamman med ideologi, det hänger samman med synen på hur man skall fördelaresurserna i ett samhälle. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer GABRIELROMANUS (fp): Det är inte de som har det sämst ställt somskall betala - det har jag aldrig sagt. Den regeringspolitik som folkpartiethar medverkat till har tvärtom inneburit att vi under några mycket kärva år försvensk ekonomi har skyddat dem som har det sämst. Men när vpk försöker inbillamänniskor att vi skall kunna ta dessa fantastiska oljeprishöjningar, utan attvanliga inkomsttagare skall drabbas, måste man reagera. Däremot tycker jag det är självklart att de som har detsämst ställt i vårt samhälle skall skyddas. Det är bl. a. av det skälet som detförra året tillsattes en utredning om familjepolitiken, som framför allt skallse vad vi kan göra åt flerbarnsfamiljernas situation - de som har många barn.Allt fler har påpekat att den gruppen har det svårast av barnfamiljerna. Då fårman kanske koncentrera insatserna just på dem. En genomgång av utgifterna på socialhuvudtiteln de senastetre åren visar att det verkligen har funnits en vilja att skydda dem som hardet sämst ställt. Men att tro att nägon liten grupp- "överklassen"- skall kunna betala alla påfrestningar som drabbar den svenska ekonomin, somvpk försöker göra gällande, är verklighetsfrämmande. Hur mycket man än villklämma åt överklassen är den så liten att den inte räcker till för att betalade här kostnaderna. Oljeprishöjningarna måste alla människor känna av därföratt de är av den storleken. Den socialdemokratiska utredningsavdelningen har gåttigenom vpk;s förslag motion för motion och utskott för utskott och gjort ensammanställning av effekterna. Det rör sig om utgiftsökningar på över 100miljarder. säger att det bara handlar om 5 miljarder. Jag harinte sett att något material som bemöter det socialdemokratiska haroffentliggjorts, så jag häller mig till det t. v. Det kanske kommer någontingfrån vpk - då får vi som är utomstående naturligtvis titta på det och se vem vianser har gjort den riktigaste bedömningen. Men så mycket som vpk lovar inästan vartenda ärende som är uppe i kammaren tror jag inte går att rymma inom5 miljarder.Tills jag har fått ta del av ett ordentligt bemötande håller jagmig därför till det som det socialdemokratiska utredningskansliet har presenterat. INGA (vpk); Det har ju kommit en dementi på densocialdemokratiska kostnadsberäkningen när det gäller vårt budgetförslag. presenterades den dementin redan dagen efter det attsocialdemokraterna hade lagt fram sina siffror. Det förvånar mig att GabrielRomanus inte läser fidningarna bättre. Om han vill, så kan han få enkostnadskalkyl från vårt partikansli. är det faktiskt inte så att vi i detta samhällesolidariskt delar på saker och ting. Tvärtom har det skett enövervältring pä dem som har det sämst ställt i vårt samhälle i form av ökadeskattebördor, ökade hyreskostnader och höjda matpriser. a. därförframlägger vpk förslag som skulle gynna de inkomstgrupper som har det allrasvårast. Ett av dessa förslag behandlar vi . Det är motiverat med hänsyntill den ekonomiska situation som barnfamiljerna befinner sig i, i varje fallde flesta. Frågan gäller alltså att höja barnbidraget och att se fill att detinte ständigt urholkas av pris-och hyreshöjningar samt andra höjningar. Det kanske genom en indexreglering av barnbidragets storlek. Om inte alla tecken slår fel får Inga Lantzoch jag fillfälle att diskutera kommunisfiska överbud i vår. Tilldess skall jag noga studera det material som talar om. Jag har intehaft tillgång till det tidigare. Jag ber alltså att få återkoinma medkommentarer. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 498 av fn. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 28 punkt 1mom. 1 och 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit mofion 498 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attmeddelande angående kvällsplenum nu har anslagits. Vissa åtgärder för handikappade § 7 Vissa åtgärder för handikappade Föredrogs socialutskottets betänkande1979/80:29 med anledning av i propositionen 1979/80:100 gjorda framställningarinom verksamhetsområde såvitt gäller vissa socialaserviceåtgärder och vissa åtgärder för handikappade jämte motioner. TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast denpunkt, vid vilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 5 (Kostnader för viss verksamhet för synskadade)Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 8 () underpunkt K 6 (s. 234-236) föreslagit att till Kostnader för vissverksamhet för synskadade för /81 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:858av och (båda s), 1979/80:1059 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari hemställts att uttalade 1. att dagligafidningar på kassett borde utges för synskadade, 2. att reglernaför presstöd utformades så att tidningar fick ekonomiskt stöd för utgivning försynskadade, 3. att resurserskapades så att tnetoden att framställa tidningar på punktskrift kundeutvecklas och en omfattande försöksverksamhet igångsättas, 4. att medel förändamålet borde anvisas på 1980/statsbudget, och 1979/80:1556 av m. fl. (s). Av ovannämnda motioner hade1979/80:1059 och 1979/80:1556 hänvisats till konstitufionsutskottet somsedermera överlämnat dem till socialutskottet. 1. beträffandedövblindas situation att skulle avslå motion 1979/80:858, 2. beträffandedagstidningar för synskadade att skulle avslå motion 1979/80:1059, 1. beträffande veckotidningar för synskadade attriksdagen skulle avslå mofion 1979/80:1556, 2. att till Kostnader för viss verksamhetför synskadade för /81 anvisade ett förslagsanslag av 9 152 000kr. ANNA-GRETASKANTZ (s); behandlar i sitt betänkande nr 29 bl. a. motion 1040 avLennart m. fl. angående stödet till handikapptidskrifter och motion 1059av m. fl. angående dagstidningar åt synskadade. Dessa motioner harblivit överflyttade till socialutskottet från konstitufionsutskottet. Närvi i utskottet behandlade frågan om denna överflyttning ansåg jag detprincipiellt felakfigt att vi i socialutskottet skulle behandla dessa motioner.Min tanke var att vid betänkandet foga ett särskilt yttrande, i vilket jagskulle motivera varför jag kommit fram till denna uppfattning. Genom olikaomständigheter har det inte blivit så, och jag vill därför lämna min motiveringhär i kammaren. Handikappadeingår i samhällets gemenskap och utgör ingen särgrupp av medborgare.Handikappfrågorna skall därför behandlas i sina sakliga sammanhang. De skallsåledes inte hänskjutas till organ som enligt en föråldrad uppfattning ansesspeciellt handikappinriktade. var det vanligt att handikappfrågor, oavsettsitt sakliga innehåll, sågs som sociala frågor. Så bör det numera inte få vara.Det moderna synsättet, som utvecklades bl. a. av handikapputredningen i mittenav , har godtagits i de flesta sammanhang. Handikapporganisafionernaanser detta vikfigt. Pådenna grund är det enligt min mening sakligt oriktigt att socialutskottethandlägger de frågor som har väckts i mofionerna 1040 och 1059. Hithörandefrågor, som inom handläggs i , bör iriksdagen behandlas av . Jaghoppas att frågor som berör handikappade i fortsättningen kommer att behandlasi sitt sakliga sammanhang. I detta anförandeinstämde (). (vpk): Med det förevarande utskottsbetänkandet har frågan om färdtjänst förhandikappade avancerat så pass att man nu kan se konturerna till ettacceptabelt system. Trycket från de handikappades egna organisationer harsäkerligen starkt bidragit härtill. Såväl i fråga om minimistandard för färdtjänstensom när det gäller bidragsreglernas utformning och vikten av att i den pågåendeöversynen ha nära kontakt med handikapprörelsen har utskottet gjort så kraftigamarkeringar att frågorna knappast kan förbigås i det fortsatta arbetet. Ifråga om vpk:s krav om regler som förhindrar färdtjänsthuvudmännen att tillämpadiskriminerande bestämmelser är utskottet inte villigt att gå lika 5Riksdagens protokoll 1979/80:109-110 Vissa åtgärder för handikappade långt sommotionärerna, men även här finns det anledning att ta fasta på utskottetsskrivning om att man "förutsätter att kommunerna själva kommer attrevidera sina bestämmelser". Vi kommer givetvis att uppmärksamt följa uppden biten lika väl som hela den fortsatta utvecklingen när det gällerfärdtjänsten, men vi nöjer oss för dagen med den skrivning som finns iutskottets betänkande. När det så gäller vpk-motionen 1059 kan jag i väldigt höggrad dela syn på behandlingsordningen, men är det ju såatt vår motion behandlas i socialutskottets betänkande, och min uppgift är attmotivera kraven i motionen. Motionen tar upp frågan om möjligheterna för synskadadeatt få tillgång till dagstidningar på kassett, och jag måste säga att jag i detavseendet inte är lika böjd att nöja mig med att utskottet säger sig förutsättaatt de av oss framförda kraven "närmare prövas inom ramen för detaviserade utredningsarbetet" eller att "utskottet utgår från attutredningsarbetet bedrivs med skyndsamhet". Såsom läget är, ser jag inte riktigt fog för denoptimismen. Det är riktigt att regeringen har tillsatt en person att utreda påvilket sätt den här verksamheten skall utformas. De direktiv som utarbetadesför utredningen blev hårt kritiserade, inte minst från de synskadade själva menockså, enligt vad jag inhämtat, från berörda på . Såutredningsmannen har fortfarande inga direkfiv för sitt arbete, trots att detnu har gått en avsevärd tid sedan han tillsattes. Hur kan man då vänta sig attarbetet skall bedrivas med skyndsamhet? Det är ju inte ens ur startgroparna. Den försöksverksamhet som har pågått och som redovisas ien delrapport från SRF:s dagstidningsprojekt har givit erfarenheter sorn borde kunna ligga till grund för snara lösningar. Kronobergaren, som utkommit , har enfullgod teknisk metod. De ca 300 synskadade som har tillgång till den tidningensäger sig vilja ha den just så som den är, och det har också visat sig att mannu kan se effekter på dessa synskadades läsvanor. Genom tillgången tilltidningen har de berörda fått ökad insikt om vad det finns för annaninformation att tillgå. Medvetandegraden när det gäller möjligheterna attskaffa sig information om vad som händer ute i samhället har höjts klart hosdem som läser Kronobergaren. Detta visar att dagstidningar kommer att spela en mycketviktig roll för att ge synskadade tillgång till annan information liksom tillvad som erbjuds på bibliotek osv. Även tremånadersförsöket med ochförsöket med , som pågått ifyra , visar på en förändrad informationsbild för dem som hartillgång till dessa tidningar. har också gjort ett försök i 14dagar med en teknik som styrelsen för teknisk utveckling sägs vara beredd attanslå medel till att vidareutveckla. STU sägs också vara villig att fortsättaförsöksverksamheten. Men vi kan inte bara sitta ochvänta på att enskilda tidningar på egen hand skall sätta i gång denna önskadeverksamhet. måste också den politiska viljan demonstreras.