prot · G309110 · 1979-12-31 00:00:00 — DäGunnar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 159 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 6 av m. fl., och förklarades den förraproposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 31 mom. 1, 2 och 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 6 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSvante begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 159 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. den 26 mai-s 1980 Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1395 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan PerIsraelsson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1395 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 302 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservafion 7 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 44 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 7 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGrethe begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 161 Nej - 160 Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels mofion 200 av m. fl., och förklarades den förraproposifionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 44mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 200 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JohnAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 303 Nej - 18 Anslaginom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Proposifionergavs på bifall fill dels utskottets hemställan, dels reservafion 8 av SvanteLundkvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposifion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet 29 punkt 46röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservafion 8 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GretheLundblad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 159 Proposifionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 9 av SvanteLundkvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposifion: Nr 110 < Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i Onsdagenden betänkande 29 punkt 48 röstar ja, 26 mars1980 den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 9 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 161 Nej - 159 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:31 med anledning av motion om ändring i skogsbeskattningen. I detta betänkande behandladesmotion /80:1104 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenändrade skogsbeskattningen så att avdragsrätten för värdeminskning av skog fr.o. m. reducerades från 50 fill av intäkterna avrotpostförsäljningar och från av intäkterna vid försäljning elleruttag av skogsprodukter (yrkandet 8). att skulle avslå motion 1979/80:1104 yrkande 8. Reservation hade avgivits av ErikWärnberg, , , i , HagarNormark, och (alla s) som ansett att utskottet borthemställa att med bifall till mofion 1979/80:1104 yrkande8 skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). I skatteutskottets betänkande nr 31 behandlasen motion nr 1104 av m. fl. Ett bifall till motionen skulle innebära att man något rättade till den orättvisa beskattning som genomfördes av den borgerliga majoriteten. Jag återkommer senare till vari orättvisan består. 174 Principiellt skall tillväxten avskog inkomstbeskattas. Pä papperet tror jag att allaär överens om att detta är en riktig princip. Jag tror också att man kan Nr110 säga före fjolårets regeländring rätt noga fick en beskattning av Onsdagenden tillväxtenoch inget därutöver. Om en avverkning omfattade mera än 25 rnnrs 1980 tillväxten,fick den skattskyldige avdrag för detta kapitaluttag, om en utredningkunde presenteras som styrkte förhållandet. Nackdelen med då Skossbeskattnihs-gällande regler var att det innebar en del arbete att få framen rättvisande utredning och att nyinköpta fastigheter kunde totalavverkas påsin skog utan några skatteeffekter. Men otvivelaktigt var metoden rättvis fråninkomstbeskattningens synpunkt. Skogsbeskattningen har varit föremål för mycket utredandeunder , eftersom beskattningsreglerna knappast gynnade ett rationelltuttag ur skogen. Skogen användes i stället ibland som en sparbössa, men för detmesta som en regulator som kompletterade övriga inkomstförhållanden. Det ärmöjligt att regeringen efter det långa utredandet kände sig piskad att läggafram något förslag till lösning, men att man skulle stanna för ett så orättvistoch dåligt förslag är ändå överraskande. På vad sätt är systemet då orättvist? Jo, man konstrueradeen schablon som innebar att vid försäljningar av rotposter avbeställningslikviden skulle anses vara ett kapitaluttag, dvs. man förutsatteatt man alltid gjorde en avverkning som var större än tillväxten,oberoende av det verkliga förhållandet. Om skogsägaren sålde leveransvirke, dvs. själv skötteavverkningen, skulle av vad det levererade virket inbringade betraktas somett kapitaluttag och vara skattefritt. De skogsägare som säljer skog på rot behöver alltså barabetala skatt på hälften av sin inkomst, om försäljningen omfattar uteslutandetillväxt, och det är ju det vanliga förhållandet. De som verkligen stämplar utdubbelt sä mycket som tillväxten får en rätt avvägd skatt, och de fä som gör entotal avverkning av all sin skog efter förvärvet kommer i ett sämreskatteläge än förut. Än värre kan schablonregeln slå vid försäljning avleveransvirke. Vid avverkning av gammal grov skog kan utfallet bli likartat meddet vid rotpostförsäljningarna, men alla försäljningar av klenare dimensionervid bilväg lämnar så dåligt rotnetto att det 30-procentiga schablonavdragetleder fill att man får avdrag för drivningskostnader två gånger eller att egnaarbetsinsatser blir obeskattade eller att man får fram förlustavdrag. Jagskulle vilja påstå att med den sammansättning som avverkningarna har, så nya schablonregeln inneburit en a v de största skatteöverföringar somnågonsin skett fill en enskild yrkesgrupp. Även rent skogspolitiskt är schablonregeln ettmisslyckande. För att hindra alltför stort missbruk innehåller nämligenregelsystemet en spärregel, som säger att de samlade schablonavdragen aldrigfår vara större än av anskaffningsvärdet för skogen och skogsmarken, förbolag . När den gränsen är nådd blir det nog svårt att fåavverkningar till stånd, allra helst som en lindrigare beskattning kan uppnås inom realisationsvinst beskattningens ram vid en försäljning av hela fastigheten . nya ägaren har visserligen sedan ett nytt högtanskaffningsvärde och kan sälja skog med lindrig beskattning, men ägarbyten ärinte så vanliga när det gäller svenska skogsgårdar. Vi reservanter har inget färdigt nytt förslag som kanersätta dagens. Vi ansåg , då nuvarande regler genomfördes, att det hadevarit bättre att ha kvar det tidigare gällande systemet. Men tror viatt något slags tillväxtbeskattning är den bästa lösningen. Då en ny utredning tillsatts är det inte meningsfullt attyrka på en återgång till fidigare gällande regler, men för att något rätta fillde stora skatteorättvisorna föreslår vi att värdeminskningsavdraget halveras.En sådan åtgärd skulle också ur skogspolitisk synpunkt vara värdefull, då denskulle innebära att dubbelt så stora avverkningar kunde göras innan spärren föravdragsrätten var nådd. Mot bakgrund av vad jag här har anfört berjag att få yrka bifall till den vid betänkandet fogade reservationen. STIGJOSEFSON (c): De nuvarande reglerna för skogsbeskattningenfastställdes av förra årets . Detta beslut föregicks av många - ungefär15 - års utredningar innan ett förslag lades fram. De nya reglerna bedömdes avflertalet remissinstanser som bättre än tidigare regler som de är enklareatt förstå och tillämpa. Som framhölls i skatteutskottets betänkande 1978/79:54hade de invändningar som då togs upp i motionerna i viss utsträckning beaktatsi propositionen genom att avdraget i princip begränsades till högst avrotvärdet för den avyttrade skogen, under det att utredningen föreslagit attavdrag skulle kunna medges med belopp som motsvarade hela rotvärdet. Vidare börframhållas att det totala avdraget begränsades till 50 %av anskaffningsvärdet - mot utredningens förslag om . I motionen 1979/80:1104 från socialdemokraterna har yrkatsatt procentsatserna för värdeminskningsavdrag skall minskas till hälften. Jag vill i stor utsträckning hänvisa fillsamma motivering som utskottet framförde när de nuvarande reglerna fastställdesav förra årets . Reglerna är enkla, lätta att tillämpa och ger ett,materiellt sett, mer tillfredsställande resultat än fidigare bestämmelser. betonade innebär de nya reglerna betydande begränsningar ide fidigare i vissa situationer alltför stora avdragsmöjligheterna, bl. a.genom att värdeminskningsavdraget generellt begränsas till totalt avanskaffningsvärdet och vissa äldre anskaffningsvärden över huvud taget intefår beaktas. De nya reglerna - som beslöts av -trädde i kraft . Det skulle vara orimligt att nu - innan deprövats - på nytt ändra bestämmelserna. Detta så mycket mer som det redan närbeslutet fattades betonades att det i viss mån var en provisorisk lösning iavvaktan på en ny utredning. Denna har tillsatts, och det finns därför ingenanledning att nu ändra pågällande bestämmelser. Det har framförts till utredningen att den skall arbetaskyndsamt. Jag är Onsdaeen den medveten om att man kan ge exempel på sådanafall där man får ett resultat som inteär tillfredsställande. Det är också det som ligger till grund för att man redannär beslutet fattades här i var medveten om att det Skossbeskattnins-skulle vara ett provisorium och att regeringen uttalade att enny utredning g skulle tillsättas - för att man skulle uppnå ett ännu bättreresultat än detta. Just på skogsbeskattningens område har det varit mycketsvårt att finna en fullt fillfredställande lösning. Jag vill understryka vadjag har sagt, nämligen att de regler som gäller är bättre än tidigare ochatt vi förväntar att den utredning som arbetar snabbt skall komma fram tillett resultat, så att vi kan åstadkomma bestämmelser som är bättre och som tarbort de luckor som naturligtvis finns i nuvarande regler lika väl som i de somtidigare fanns. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. På en punkt skall jag hålla med , nämligen när \ han sägeratt vi har mycket enkla regler. Det är mycket enkelt att säga att \ aven rotpost är ett kapitaluttag vare sig det är det eller inte. Vi skulle få ett kolossalt enkelt skattesystem i stort, om vi tillämpade samma princip för '- löntagarnasinkomstskatter och sade att av deras lön egentligen är en omkostnad. Detär precis på det sättet som det här verkar. För att fä enkelhet har manschabloniserat, så att man skapat en oerhört stor orättvisa inte bara mellanolika grupper i samhället utan också mellan de olika skogsägarna. De somverkligen har stora kapitaluttag får inte denna förmån. är , detinte så många, för de avverkar helt enkelt inte och hindrar därmed denskogspolitiska målsättningen. Men ända upp till spärregeln får man alltså göraavdrag för sådana saker som normalt sett skulle vara underlag förinkomstbeskattning. En sådan förenkling kan man inte fortsätta med. Någon kan säga att vi har fel, men jag tror att det blirsvårt att göra det om vi skall gå igenom det riktigt noga. Det här systemetinnebär att denna grupp av skogsägare tillfördes mellan 600 och 700 milj. kr. iskattelättnad på ett enda år. Vi tycker att det är på tok att ha ett sådantsystem. Vi vill skära ned detta, så att det blir någorlunda rimligt, för attsedan en gång i tiden få ett system, som vi kanske kan vara överens om. Det är väl att gå litet långt att jämföraskogsbeskattningen och beskattningen av löntagare, där det ju är betydligtenklare förhållanden att bedöma. Jag tror att inte riktigt påallvar gjorde denna jämförelse. Vi hade tidigare bestämmelser som var ytterst gynnsammaför dem som köpt en skogsfastighet och via en snabb avverkning nära nog kunde 12 protokoll 1979/80:109-110 Nr 110 åstadkomma finansiering av köpet.Det var ett system som drev upp priserna Onsdaeen den °'' ° bedömdes som högst otillfredsställande. ° JS '' finns det anledning att också se över de nuvarande Men det är ju det man håller på att göra. Skossbeskattnins- NärErik säger att de nuvarande reglerna skulle ha gett gj 600 ä 700 milj. kr. i förmåner fördenna grupp, bör det sägas att det är ett Vi får avvakta och se vilket det verkliga resultatet blir. Utredningenarbetar, och den har enligt sina direktiv att arbeta skyndsamt. Vi fåralltså avvakta och se vad utredningen kommer fram till. Jag tycker inte att min jämförelse medlöntagarna var sa tokig. Om vill ha ett annat exempel kan jag taen företagare -vilken som helst - och säga att av inkomsterna från hansverksamhet är någonting som inte skall beskattas; det är en omkostnad ellernågonting annat som inte beskattas, bara därför att vi skall slippa görautredningar. Att man slapp göra utredningar var det enda man uppnådde när maninförde det system som vi nu har på skogsbeskattningens område. Annars var detgamla systemet betydligt rättvisare. Då gjorde man en.utredning ochkonstaterade vad som var kapitaluttag och vad som var tillväxt och alltsåskulle beskattas. Jag förmodar att och jag är överens om atttillväxten skall beskattas, medan kapitaluttaget - överavverkningen - inteskall beskattas. Egentligen innebar det system som talade om.nämligen att en person kunde köpa en skogsfastighet ena dagen och avverkaskogen , ur skatteteknisk synpunkt inte att den personen ficknågra som helst favörer. Betalar man skogen med . enadageii, såbörden vara värd . dagen därpå ocksä. Fär man inte göra avdrag för deförsta , så bör man inte skatta för de andra . Detgamla systemet var ur den synpunkten fullständigt rättvist. Men det är möjligtatt det trissade upp priserna, eftersom man på det här sättet kunde förvärvaskogsmark och få den betald genom att avverka skogen skattefritt. Menskatterättsligt fann jag inget fel i det hela. Vad vi nu är ute efter är att hitta ett bättre system. Ipanik införde man ett system som innebar att man överförde väldigt stora belopptill skogsägargruppen och dessutom skapade stora orättvisor inomskogsägargruppen. Det är det som vi vill ha litet rätsida på men inte kan få. Som själv nämnde innebar detgamla systemet ytterst besvärliga utredningar för att man skulle kunna kommafram till hur man skulle tillämpa de dåvarande reglerna. Detta var ju en avorsakerna till att man ville komma fram till ett system som det var lättare attfå att fungera. Att sedansäga att vi i panik antar ett nytt förslag tycker jag är att gå till överdrift- man har ju själv hållit på och utrett och diskuterat och tagit 178 fram olika förslag i utredningaroch promemorior. Allt detta visar, som jag sade imitt första inlägg, att detta är ett besvärligt område. Men det visar också attnär socialdemokraterna här lägger fram sitt förslag, så är det inget nyttkonkret förslag, utan de säger bara att man skall behålla det gamla systemetmen ändra procentsatserna genom en halvering. Jag tror att det riktiga är att avvakta tills denutredning som pågår har slutfört sitt arbete och att vi sedan så gnabbt sommöjligt tar ställning till ett förslag som inte är något provisorium, utan somman kan utgå från skall kunna leda till permanenta regler, och att vi därmed skallkunna lösa dessa problem. Slopande av den militära bestraffningsrätten Överläggningen var härmed avslutad. Proposifioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservafionen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanErik begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåErik begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 158 § 3 Slopande av den militära bestraffningsrätten Föredrogs justifieutskottets betänkande 1979/80:21 medanledning av motion om slopande av den militära bestraffningsrätten. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): De militära lagarna har lång, grym och fögademokratisk historia i vårt land liksom i de allra flesta länder. Det ansågslänge självklart att soldater, eller krigsmän som det fortfarande heter ihögtidliga sammanhang, skulle behandlas och dömas efter särskilda och mycketsträngare lagar än medborgare i allmänhet. Motiveringen var, och ärfortfarande, att krig och utbildning för krig kräver strängare regler, attbrott får allvarligare konsekvenser i sådana sammanhang och att därför straffockså måste utmätas efter en särskild skala. Definitionen av vad som är brottnär det gäller soldater har lika självklart gjorts av officerarna och andrachefer på olika nivåer och bestraffningsrätten har också utövats direkt av demsom stiftat Slopande av den mditära bestraffningsrätten Detta har medfört en oerhörd rättslöshet inom det militäraområdet. Humaniseringen har gått långsamt och alltid släpat långt efterutvecklingen i samhället i övrigt. , ett årtal som också nämns iutskottsbetänkandet , dömdes soldater efter särskilda lagar som inte varinarbetade i det vanliga civila rättssystemet. Även därefter har den militäralagstiftningen lämnat stort utrymme för godtycke, trakasserier och verkligaövergrepp. Möjligheterna att överklaga och få rättelse har kringgärdats medsärskilda bestämmelser, t. ex. att den chef som utdömt straff också varit deninstans genom vilken klagan skall framföras. Det är därför väl motiverat att kräva en översyn av detmilitära bestraffningssystemet. Det finns ingen anledning att svenskar skallbehandlas och dömas efter särskilda regler och lagar bara för att de undervissa perioder av sitt liv arbetar inom det svenska försvaret. Det är märkligtoch uppseendeväckande att de svenska politiska partierna så länge haraccepterat det militära etablissemangets värderingar och krav på att denmilitära lagstiftningen skall ha en sådan särställning. Inom vilka andraområden i det svenska samhället har numera arbetsledare och chefer i olikabefattningar möjligheter att anmäla underlydande arbetare och tjänstemän förförseelser och vägran av både mindre och större omfattning och vetaatt det så gott som hundraprocentigt också kommer att utmätas straff? Dettagaranterar systemet den dag som är och det försätter den underlydande,den värnpliktige soldaten i första hand, i en situation av rättslöshet ochberoende som det är en skam att det svenska rättssamhället inte har avskaffat.Det rimmar illa med talet om gemensamma intressen och om att försvaret ochvärnplikten är en hela folkets angelägenhet. I grund och botten visar det, somvi också har påpekat i vår motion, att klassamhället är enrealitet, alla vackra deklarationer till trots. Försvars- och därmed också statsledningen litar inte enspå sina egna, värnpliktiga soldater, utan har - intill nu i varje fall - ansettdet motiverat att gardera sig med dessa särskilda stränga och detaljerade lagarför svenska medborgare i militärtjänst. Dessa lagar bör med det snarasteavskaffas. Hur skall svenska myndigheter, både militära och civila, kunna påståatt vi har ett folkförsvar byggt på gemensamma värderingar och intressen, närman inte ens tillerkänner sina medborgare vanliga rättigheter på det juridiskaområdet så fort de drar på sig vapenrock? Utskottet hänvisar fill den utredning,militäransvarighets-kommittén, som tillsatts för att se över lagstiftningen pådet militära området. Det kan vara rimligt att avvakta resultatet av detarbetet. Men jag vill påstå att det blir ett testfall och en prövosten för detdemokratiska sinnelag som så många medlemmar och grupper inom alla partier sagtsig besitta, särskilt , när den utredningen läggs fram.Om och när den också tar form i ett förslag till ny lag för desvenska soldaterna och deras tjänstgöringsvillkor, får vi också se hur många -och inom vilka partier - som är beredda att avskaffa den klasslagstiftning som fortfarandegäller på det militära området. Jag har, herr talman, till dess inget särskilt yrkande. När jag hörde säga att han inte hade något yrkande, så förstod jag att jaghade rätt i min misstanke när jag läste motionen första gången: Det rör sig omett olycksfall i arbetet. Man har inte observerat att det pågår en utredning,som tillsattes av den första borgerliga regeringen, just i den här frågan. Jagkan också nämna att jag har inhämtat upplysning om att vi kanvänta besked i den här saken. Vad man yrkar i den kommunistiska motionen äralltså redan åtgärdat. När inte har något yrkande har jagegentligen bara att yrka bifall till utskottets hemställan. Jag vill emellertid ändå säga att det allt var en nidbildsom målade av det militära rättssystemet och hur det fungerari vårt land. Det är precis som om det inte hade skett någon utveckling. Men densaken tycker jag man kan tala om när vi har ett bättre material som underlagför en debatt. Slopande av den militära bestraffningsrätten OSWALDSÖDERQVIST (vpk): För det första kan jag trösta att det inte rör sig om något olycksfall i arbetet. Det här är ettmofionsförslag som vpk fört fram , långt innan någon borgerligregering tillsatte någon utredning. Det gäller krav som vi drivit . För det andra tror jag att jag inte behöver stå till svarsför att jag skulle ha utmålat några nidbilder av det militära rättssystemet.Jag vet mer om det militära rättssystemet än . Och jag kanförsäkra att allt det jag här sagt ifrån talarstolen om godtycke, omtrakasserier och om möjligheter till övergrepp emot värnpliktiga, och för dendelen även tjänstemän inom den militära sektorn, har varit utmärkande försystemet under alla tider. Och dessa möjligheter finns kvar än .