prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag har mångagånger hävdat att det väsentliga i det aktuella riksdagsbeslutet inte varfrågan om melhrnölet utan den klarläggande, övergripande målsättningen"att begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen", dvs. Samtliga riksdagspartier säger att det finnsett samband mellan den totala konsumtionen och alkoholskadornas omfattning.Nykterhetsrörelsen har länge verkat för att föra ut dessa rön liksom andraforskarrön. Siimtidigt påvisar man knytningen av alkoholskador ochalkoholkonsumtion till alkoholens tillgänglighet. Jag har tidigare i riksdagsdebatter beklagat att regeringeninte på ett helhjärtat sätt har följt upp uppdrag - attlägga fram för'slag till fleråriga insatser. Det var ju förre socialministernRune som signerade den stora alkoholproposilionen. Han fullföljdeinte uppdrag. Men det skall erkännas att han i tal. intervjuer ochskrift ständigt påtalat problemens art. Politisk konkret handling blev det dockingenting av. Giibriel socialrninistertid tycker jag att vi kan gå tystförbi. Då hände det inte mycket - om det ens hände något. För att påminna om dikt om den gamleodalmannen kan man fråga: Är det andra tider nu? Ja, tonen är glädjande: Någotmåste göras och något skall göras enligt dagens interpellationssvar. Jag har med mig till dagens debatt underlagsmaterial frånt. ex. lOGT-NTO-rörelsen och Blåbandsrörelsen. Tänk vilken styrka dessaopinionsbildare har! Det visar att det inte saknats kravpå åtgärdspaket. Men det har varit svårt att komma in via kanslihusetssvängdörrar. kommuns utredning och dess konkreta förslag tillåtgärder är också glädjande; artikelserie likaså. Socialdemokratinhar utifrån sin ställning som oppositionsparti aktualiseratett samlat aktionsprogram som syftar till åtgärder mot social utslagning, ochman har presenterat ett 100-miljonersprogram beträffande drogmissbruket. Denborgerliga riksdagsmajoriteten har lika traditionsenligt avslagit dessaförslag. Det finns sålunda starka skäl att anklaga de borgerliga regeringarnaför att de har nonchalerat vårt största sociala problem. lOGT-NTO-rörelsen har verkat i vårt land i 100 år.Under 1880-talet var alkoholbruket ett stort samhällsproblem - under 1980-taletär alkoholbruket och dess skador erkända som vårt "största socialaproblem". Ja, det är ett mångårigt krav. Senastvar det lOGT-NTO-rörelsens handlingsprogram . socialdemokraterna-Broderskapsrörelsen-krävdedet med skärpa vid årets Nr 54 Folknykterhetens dag. presenterarBlåbandsrörelsen i en presskonfe- iVlMndTPen den rens här i riksdagshusetsitt alkoholpolitiska program. Även där återfinns ,-, Socialdemokratin har i motioner aktualiserat folkrörelsernas roll i kampen mot alkoholen. Det är sålunda nu högtid att följa upp 1977års riksdagsbeslut niissbruk av nlkn om "att alkoholfrågorna infogas isitt sociala sammanhang och att ett klart i i mål uppställs för enflerårig insats syftande till all begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen". Låt mig få betona orden "flerårig insats". Detär sålunda inte någon tillfällighelskampanj. Det gäller att få med helaFolkrörelsesverige att verka för en attitydförändring. Det är bra att folkrörelsesatsningen kommer i gång. Mennog verkar det vara vaga konturer i den framställning som socialministern härgjorde. Kanske dagens debatt kan skingra dessa dimridåer. Folkrörelsekampanj - låt det vara en satsning, men delmåste vara en satsning på läng sikt. Jag har alltså i mitt anförande försökt betona detalkoholpolitiska beslutet som togs här , och jag kan även med rent samvetepåstå att de borgerliga regeringarna har nonchalerat detta riksdagsbeslut. Manhar inle följt upp det i dess anda och nrening. Statsrådet kan möjligenursäkta sig med att säga att hon frän sin förra regeringspost med dessinternationella prägel inte kunde följa sådana här nationella drag utan förstnu i sin egenskap av socialminister har grepp om problemets art. När man lyssnar på svaret finner man att det inte ärrnycket konkret sorn kommer fram. Socialministern säger alt hon avser att inomkort inbjuda folkrörelseföreträdare till en överläggning. Syftet är att skapaen plattform för åtgärder på riksplanet, i län och i kommuner. Är det allt? mycket somegentligen bjuds. För den sotrr försökt att utanför , och i dettahus skapa opinion för en folkresning mot alkoholen är beskedet faktiskt enbesvikelse. Nog borde vi ändå kunna få r'eda på vilka ekonomiska resurserfru tänker ställa till folkrörelsernas förfogande för att de skall klaradenna jätteapparat som det är fråga om. Det socialdemokratiska förslaget innebar 100 miljonerutslagna pa . Är det riktmärket? I interpellationssvaret säger statsrådetatt ansvaret för missbruksfrågorna åligger flera departement och myndigheter.Borde det inte inspirera till att acceptera del mera helhjärtade s-märktaförslaget om en kommission, som kan ta upp alla de bollar som finns i luften,ge den särskilda befogenheter och ställa den direkt under regeringens ansvaroch ledning? Den samlade har ställt som enövergripande målsättning och som ett delmål för alkoholpolitiken att minskaden totala alkoholkonsumtionen så att man får en 20 %lägre förbrukningsnivå, dvs. att konsumtion nedbringas till1990. Om en sådan övergripande målsättning skulle accepteras av regering ochstatsmakter skulle det innebära att man verkligen satte upp ett klart mäl Om åtgärder mot missbruk av alkohol för en flerårig insats. Det vore en lösning på vägen mot ett bättresamhälle. tog upp ett myckel väsentligtproblem i samband med alkoholmissbruk, nämligen de gravida kvinnornas situation.Det har blivit alltmera uppmärksammat hur olika typer av miljöpåverkan undergraviditeten drabbar fostret i en utsträckning som vi inle tidigare varmedvetna om. Detta är naturligtvis något som vi måste följa med mycket stortallvar för att se vad vi kan göra för alt komma till rätta med just den härspeciella typen av missförhållanden. På mödravårdscentralerna görs del informationsinsatser sommåste följas upp, och försöksverksamhet av olika slag bedrivs inommödrahälsovården. En arbetsgrupp inom arbetar f. n. framförslag till rekommendationer om information och stödåtgärder vid sannolikteller konstaterat missbruk hos gravida kvinnor. Naturligtvis gäller det att här ge information men ocksåatt öka beredskapen för att kunna ge stöd och hjälp åt de kvinnor som harsvårigheter. I sammanhanget har man diskuterat tvångsomhändertagande av gravidakvinnor med missbruksproblem. Jag vet inte om sådana har skett, men det ärgivetvis möjligt, eftersom det här är fråga om inte bara en individ utan tvåindivider. När den ena brukar alkohol är det ju en annan individ, dvs. fostret,som löper risk för skada, och enligt de lagar vi har för omhändertagande kanelt ingripande då ske. Vi följer sorn sagt den här frågan på alla nivåer medmycket stor uppmärksamhet och kommer att vidta de åtgärder som är nödvändigaför att stödja och hjälpa dessa kvinnor och förebygga de skador som barnen kanfå dras med för hela livet. Det kan vara väl värt att nämna att alkoholframkalladefosterskador var kända i . De minskade emellertidmycket kraftigt under rnotboksliden, så att den här typen av skador nästanglömdes borl. har de återkommit, som påtalade, i och medstigande alkoholkonsumtion bland kvinnorna, och därför gäller det att t;r nyatag på det här området. Både och talade ornopinionsbildning och vårt medmänskliga ansvar. Den kampanj sorn vi nu harstartat rnot langning vänder sig i hög grad till föräldrar för att de skall tasitt ansvar för att motverka att alkohol blir tillgänglig för barn ochungdomar. Vi kan nu konstatera att Luciahelgen till dels blev en framgång, såtill vida alt färre ungdomar var berusade på det sätt sorn violyckligtvis harsett . Denna uppslutning kring arbetet mot alkoholbruket ochdess olika avarter ger alltså effekt, och det är bara att hoppas att jul- ochnyårshelgerna skall kunna förlöpa på samma sätt och att denantilangningskarnpanj som har startats inom skall fåytterligare effekter, så att våren och sommaren-1, ex.valborgsmässohelgen-skall kunna bli bättre än vad vi har sett under tidigareår. Jag håller med när han säger att vi skallha långsiktiga, fleråriga program. Men när han kritiserade tidigaresocialministrar log han bara upp mina två företrädare. Det kunde faktiskt hafunnits skäl alt också något diskutera vad som hände , under ettoändligt utredande av alkoholproblemen. har ett bra program antagits. Detvar som förde fram det till , och del antogs i storenighet. Både och - de får väl försvara sigsjälva senare, men jag vill gärna säga detta - startade på olika sätt detarbete som har faltal beslut orn och som jag nu har uppdraget attfullfölja på bred front. Det är inte så enkelt att hitta alla de riktiga vägarnaför att komma till rätta med dessa problem. Jag håller med orn att de inte gåratt vårda bort. Vi måste börja förändra attityder. Och vi skall som sagt arbetamed långsiktiga insatser, inte bara med insatser för ett, två eller ,utan vi måste fortsätta för att se till att attityder ochkonsumtionsmönster förändras i grunden, så att ungdomarna får en annanuppfattning om alkoholen än vad många får när de betraktar de vuxnasbeteende. sade - efter att ha konstaterat alt detändå tycks bli någonting gjort - att det är vaga konturer i mitt förslag i kontakternamed folkrörelserna. Med denna inbjudan och de insatser som vi avser att göravill vi från början ha en öppen diskussion med alla typer av organisationer föratt deras uppfattningar om vad de utifrån sina speciella utgångspunkter kangöra skall bli delar av helheten. Vi från skall inle säga:Nu, mina vänner, skall vi göra exakt så här. Då skulle vi från början binda demvid vissa givna åtgärder. Vi vill ha en öppen debatt, där alla insatser skalltas upp som positiva och vi av dessa skall försöka bilda en helhet där vi nårså mänga grupper som möjligt i detta land. När det gäller pengarna kan jag inte här ange någrasummor, men jag kan säga så mycket att de insatser vi kommer att föreslå ibudgetpropositionen kommer alt stå sig väl i konkurrensen med dethundramiljonersprogram som socialdemokraterna har föreslagit. ; I vad gäller den kommission som socialdemokraterna tror skulle lösa alla problem - orden kanske inte föllså, men den skulle i varje fall vara ett verksamt instrument - tycker jag attdet är ganska ovidkommande vad man kallar saker och ting. Huvudsaken är ju attvi arbetar med alla typer av organ på ett sådant sätt att vi når de mål varomvi här uppenbarligen är ense. Jag kan försäkra att det ar min ambition att deåtgärder vi har vidtagit genom folkrörelsekampanjen, där vi tillsammans formaraktiviteterna, antilangningskampanjen och inrättandet av samarbetsgruppenmellan departementen samt alla övriga kontakter och allt övrigt arbete som utförspå behandlingssidan och i uppföljningsarbetet där, som vi inte hardiskuterat, skall ge resultat. Innan jag slutar vill jag gärna säga att vi inte nårmålet, om vi inte alla hjälps åt. Det gäller bl. a. oss politiker i arbetet päalt skapa former och ta fram resurser för denna verksamhet. Det är en viktigbit, men vi måste också få alla människor i samhället att som medmänniskorstödja och hjälpa, så alt Om åtgärder mot missbruk av alkohol Om åtgärder mot missbruk av alkohol vi kanundanröja de verkliga farhågor som vi känner för att stora delar av enungdomsgeneration skall gä förlorad. Det ligger en tidsinställd bomb och väntarför de människor som i de tidiga tonåren börjar att regelbundet konsumeraalkohol. Det är ett av våra viktigaste problem, som vi tillsammans skall ta itumed på bred front och på många olika sätt. () replik: Jag ber att få tacka statsrådet för de härkompletterande uppgifterna. Vi har alltså att se fram emot att vi i detförebyggande nykterhetsarbetet kommer att ha 30 milj. kr. i friska pengar. Jag tror också alt i den andan och i den positiva grundsynen somvi måste arbeta, måste folkrörelserna få förutsättningar att utifrån nyautgångspunkter och på sina initiativ arbeta vidare med de här problemen. Jag är medveten om att det i inte går all ge ordertill svensk folkrörelse. Folkrörelsetraditionen bygger i så hög grad på sinegen kraft och sin egen inneboende styrka. Men jag tror att det är mycketviktigt att ge folkrörelserna just dessa möjligheter att kunna syssla med dehär frågorna. Jag är också mycket glad över langningskampanjen, därföratt jag tror att just attitydförändringarna hos föräldrar, ungdomsledare ochandra ansvariga i samhället är nödvändiga. Jag har framför mig Systembolagetsannons i kampanjen i vilken fyra ungdomar säger; Ni vuxna kan behålla eranappflaskor för er själva. Kanske kunde man tänka sig de tre borgerligasocialministrarna, inkl. den nuvarande, i en affischkampanj med samma motto ochsamma anda och med samma trägna mål att verkligen bryta traditionerna. Jagfaller inte så lätt för argumentering för att dra in desocialdemokratiska socialministrarna. Jag utgick nämligen , från detriksdagsbeslut som fattades på grundval av en proposition skriven av RuneGustavsson. Det finns faktiskt bara tre socialministrar som har ansvaret föratt inte ha följt upp det här riksdagsbeslutet. Det är , och som ännu så länge måste ha ett medansvar. Hon kanske kanbryta detta, och det är i och för sig glädjande. Jag skulle gärna vilja ställaen fråga till , därför att hennes statssekreterare, som också sitterbredvid henne i den rådgivande delen, har gjort ett uttalande i Kommunaktuelltsom jag känner litet oro för från allmän folkrörelsesynpunkt. Han säger attföreningar som aktivt bekämpar missbruk av alkohol och narkotika skall kunnafå särskilda ekonomiska bidrag från nästa budgetår. Detblir öronrnärkta bidrag som kan komma alla föreningar till godo. Det måste välvara pä det sättet att den hår kampanjen inte bara skall bekämpa missbruket,utan den skall väl också gå till storms mot bruket? Jag behöver bara svara på den allrtr sistafrågan. Det är så ;rtl genom att man bekämpar bruk så bekämpar man ocksåmissbruk - det är ganska enkelt. THUREJADESTIG (s) replik; Nr 54 Om det hade stått så, hade del varit enkeltäven för mig, men den nu står det bara att bekämpa missbruk. (); , .. , Om åtgärder mot Herrtalman! Jagtyckerdetärbraattvi harfåttdenhärdebattenidag, inte . minst medtanke på de demonstrationer mot langning som förekom förra . Dåtog barnen saken i egna händer och reagerade mot vuxenvärlden, de vuxnasslapphet i fråga om alkoholproblemen och langningen. svidandevidräkning med både folkrörelserna och de vuxna i övrigt. Jag tycker det är enbart positivt med inslag av den härtypen. Det är strömningar som vi måste fånga upp och på allt sätt föra vidare.Det är ett framsteg i det alkohol- och narkotikapolitiska arbetet att vi nubörjar få en seriös debatt kring de här problemen. Om vi skall kunna angripaproblemen i hela deras vidd är det nödvändigt med en debatt om helaproblemkomplexet och om de områden sorn vi måste bearbeta. Vi är tvungna attkomma ifrån den passivitet och i viss mån uppgivenhet som varit rådande i frågaom detta samhällets allra största sociala problem. Socialministern pekar i sitt svar pä massmedia och sägeratt massmedia, inte minst televisionen, har ett alldeles speciellt ansvar dådet gäller attitydbildning i fråga om alkoholbruket. Jag vill livligt instämmai detta. Om vi skall kunna skapa en ordentlig opinion mot alkoholbruket, så attallmänheten och varje enskild får klart för sig problemens omfattning, måstemassmedia vara med. Som sade hade vi en debattsom var fokuserad på mellanölet och maskrosvinet. 1 den debatten kom deverkliga problemen inte fram. Men den breda och mer seriösa debatt som harkommit i gång borde kunna leda till att det personliga engagemanget ökar ochgenomsyrar såväl individuella som gemensamnra ställningstaganden på olikanivåer. beslut har berörts både i debatten här ochi interpellationssvaret, och har i det sammanhanget angripit desocialministrar som arbetat rned dessa frågor. Låt mig säga att det var ettviktigt beslut som vi fattade 1977. var då enig om att vi måsteminska totalkonsumtionen för titt komma till råtta irred missbruket ochskadorna. I samband därmed knöts alkoholnämnden till , varvid istort sett hela Folkrörelsesverige blev representerat. Jag hade den uppfattningen att den mirrkering avsamhällets trnsvar som gjordes genom att folkrörelsernti blev representerade inämnden innebar något av en milstolpe i svensk alkoholpolitik. Ttrnken var attalla skulle vara representerade. Men jag måste säga till attj;ig är besviken på de flesta av folkrörelsernti. Man hade ett väldigt stortintresse av alt få bli representerad i nämnd föralkoholfrågor, men intresset h;ir inte varit lika stort . Orn så hade varit fiillel. hade vi kunnat nå längre. Jag ärmedveten om att det, som socitilministern säger i svaret, varit vissa 73 Nr 54 problem med att komma i gäng. Såhar också j;rg upplevt det. Måndauenden uppfattning borde de representanterför de olika folkrörelserna sorrr sitter i 17december 1979 nämnden ha tagit sitt ansvar och via sintrhuvudorganisationer tagit upp dessa problem ute på länsplanet, i varje liten organisation och lokahivdelning och i Om åtpärder mot 'rje verksladsklubb. Detta har inte sketti den omfattning som jag hade missbruk av alko- "PP'- ''" Jg hoppas alt ett sådant agerande är påvåg och att II folkrörelserna i gemen tar sittansvar. Något som ofta händer i debatten om dessti frågor är attproblemet fokuseras pä frågan om hur mycket pengar samhället satsar tillfolkrörelserna. var också inne på detta. Naturligtvis harfolkrörelserna behov av pengar, , men vi skall kommaihåg att den stora resurs i form av personligt engagemang, vilja tillattitydförändringar och möjligheter till opinionsbildning som ryms inom detidéburna föreningslivet har en avgörande betydelse utan att man därför behöverskjuta till en enda krona. Det är felaktigt att fokusera detta helt på en frågaom pengar. Tror att de ungdomar och fritidsledare som demonstrerade utanför hade fått speciella pengarför att gå ut och bilda opinion? Jag tror inte det. Del var ett personligtengagemang från dessa ungdomar, och då bör också vi vuxna kunna arbeta utan attvid varje tillfälle ropa på pengar från samhället. Detta är en fråga som gällerfolkrörelserna, och det bör ligga i folkrörelsernas stora intresse att jobbamed dessa saker. Eftersom jag har blivit kritiserad av föratt jag inte skulle ha fyllt min uppgift som socialminister och följt upp 1977års riksdagsbeslut får jag säga att bör gä tillbaka litet iskrifterna. Jag tycker att det hade varit klädsamt om harådagalagt något litet av självrannsakan, eftersom de problem vi har tillmycket stor del grundlades och underden socialdemokratiska regeringstiden. Det var då vi fick den storasamhällskoncentra-tionen. Vi fick de stora bostadsområdena och koncentrationenav arbetstillfällena. Vi fick de stora och kravlösa och anoiryrnaskolorntr, men vi fick därmed ett ökat avstånd mellan människorna. Det var enpassivitet, , som det finns all anledning att fundcrtr litetöver. Närdet gäller de gernenstimma beslut vi fattade 1977 kanjtrg berätta att de trädde i kraft . Det första vi dä gjordevar sanrmankal-landet av en stor konferens i gamla riksdtrgshusct. Till dennahade vi kallat samman alla ledamöter i alkoholpolitiska nämnderna, pressen osv.för att diskutera kring dessa frågor. Sedan skulle vi då följir upp de beslut somvar fattade när det gällde insatser i skola, föreningsliv osv. Det var viöverens om. Jagslutade som socialminister . och sedan h;rr jag inte haft någonmöjlighet att påverka. Jag vill inte i likhet med sägti att här ingentingh;ir hänt, för del har hänt en hel del. I många skolor finns aktiviteteri gång för att sprida upplysning kring dessa frågor. J;ig tror ;itt det 74 är den fråga som gäller detförebyggande som är så viktig. till rättarned vårdproblemen och kan inle tillgodose vårdbehovet om vi inte Nr 54 kan minskaefterfrågan på vård. Del är då riktigt, som säger, Måndaaen den att vimåste sätta in denna fråga i dess sociala sammanhang. Ja, och då 1-7 december IQ7Q konrrnervi in på samhällsplaneringen, vi kommer in på familjepolitiken. kommeröver huvud tagel in på arbetet för bättre genrenskap och en bättre q iitpärder motlivskvalitetisamhället. Jag ärglad föratt vid olika tillfällen, bl.a. missbruk av alko-i TV för inte så länge sedan, helt enkelt gjorde avbönför den politik sorn ; ; fördes på 1960-lalet och erkände bristerna. Detbör ju borga för att vi skall få en bättre samhällsplanering där man tar hänsyntill individerna på ett helt annat sätt än . Att ha de tre borgerliga socialministrarna pä en affischkanske inle vore så dumt, men jag förstår inte varför inte socialdemokraternavill ställa upp i denna kampanj. Jag tycker att det finns all anledning att vialla hjälps ät. Sedan skall jag återgå till interpellationssvaret iövrigt. Det gäller frågan om fosterskadorna. Socialministern svarade att rnanhåller på att arbeta med en del material. Jag beklagar att detta inte harkommit. Under den konferens som hölls och som jag nämnde httdejag ett samtal med dåvarande chefen för . Vid dettatillfälle sade han att man inom höll på med material som skullegå ut till mödravårdscentralerna för att ge en bättre information om det här.Det är angeläget att här sker en ordentlig information. Sedan vill jag avsluta rned följande. Del finns, som välockså har framgått, inga färdiga lösningar på det här problemet. Det är såoerhört vittomfattande. Vi har situationen som den är , där vi måstearbeta för en utbyggnad av vården för att klara den sidan. Men jag ser det ändå som oerhört viktigt med detförebyggande arbetet. Där har vi det enskilda ansvaret. Vi har t. ex.föräldrarna. Och jag vill säga: Vi måste ute i samhället, i kvarteren osv.samla grupper av människor -föräldrar, lärare, representanter för social- ochfritidssektorn i kommunen, polisen osv. - för att försöka få klarhet i hursituationen är. Och här bör vi koppla in ungdonrsorganisationerna och derasarbete. Det är nödvändigt att den stora allmänheten och föräldrarna verkligenvet hur situationen är. Alla sådana här verksamma kraftermåste vi ge stöd om vi skall lyckas med det här problemet. Visst behövs detpeirgar. Men vi löser inte problemet, om vi tror del, genom att satsa 50 eller100 miljoner. Del gäller del personliga engagemanget, och det kan vi inte mätai pengar. THUREJADESTIG (s) replik; 1 och för sig var del väl inte så mycket iRune anförande som gav anledning till replik. Men och problemen dä, fördelarna och nackdelarna, och socialdemokratinsgrundsyn rned den sociala strukturen som utgångspunkt. Den synen finnsredovisad i vår motion 600. där vi tagit upp just de här frågorna och även gåtttillbaka till orsaksförhållanden som den ökade utslagningeir påarbetsmarknaden, ungdomsarbetslösheten och liknande. Vi harfaktiskt i den motionen lagt fram konkreta förslag på hur vi skall Nr 54 möta de problem som 1960-taleloch l970-t;tlet hade gett oss i slutet iiv Det gällde att kämpamot arbetslösheten, ;itt förbättra arbetsmil- 17dprember 1979 ''"" '' bryttibosttidssegrcgalionen, ;rtl bygga ut barnomsorgen, att ge skolan förbättrtrdc resurser, att öka möjligheterna , att satsa på Om åtgärder mot missbruk av alkohol folkrörelserna,att göra insatser för invandrarna osv. Vi säger i irrotionen; Visst h;ir vi och1970-talet varit en bra bit pä väg för all skapa ett samhälle sorn ger socialtrygghet, arbete och utbildning. Men vi säger också alt det funnits negativatendenser, och de måste naturligtvis brytas. Liksom det varit förut kommer vialt möta med 1980-talets metoder och finna deras begrånsningtirunder - så år det årtionde efter årtionde. Låt oss säga; gäller det i hög grad att bryta just denegativa tendenser som finns i samhället, där alkoholen utgör elt av debesvärligaste problemen. Visst är del riktigt att man inte skall fokusera allting ifolkrörelsearbetet till pengarna. Men jag sysslar med vanligt enkeltfolkrörelsearbete, inte minst i , och jagar medveten om attdet behövs även pengar i den verksamheten. Hur stark idealiteten än är behövsdet ökade resurser.