prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag skall citera elt brev från Bräckesocialdemokratiska kvinnoklubb. Där sägs bl. a. följande: "Vi socialdemokratiska kvinnor i en typiskglesbygdskommun är förvånade över den generositet som socialdemokratiskariksdagsgruppen visar de så kallade varvsorlerna. Vi har förståelse för de problem som drabbar de someventuellt blir arbetslösa på varvsorterna. Vad vi inte kan förstå är den enorma ekonomiska satsningenpartiet vill medverka lill på varvsorterna, sammantaget cirka 15 miljardersedan 1976, medan satsningen på regionalpolitiken begränsar sig tillcirka , och någon 'sysselsältningsgaranti' har aldrig varitaktuell för arbetskraft i . Det måste väl ändå i rimlighetens namn vara lika angelägetatt salsa pengar i utsatta norrlandskommuner. Den smygande utarmning som sker av norrlandskommunerna ärpolitiskt rner dramatisk än problemen pä varvsorlerna. Vi ber dig som partiordförande tänka på delta när nuriksdagen ska fatta beslul om varvspolitiken." Detta har alltså skrivits av Bräckesocialdemokratiska kvinnoklubb i ett brev lill . Socialdemokraternasgruppledare måste väl snart svara pä delta brev. Jag utgår från alt man inomden socialdemokratiska gruppen här i har etl samråd om vilkaprinciper man skall handla efter. Jag kan inte tänka mig annat än alt OlofPalme måsle fråga sina kolleger i arbetsmarknadsutskottet till råds - det är jude som skall företräda socialdemokraterna i sysselsättnings- ochregionalpolitiska frågor. Jag frågar därför vilket råd han kommeratt ge . Vilket svar anser atl gruppledaren försocialdemokraterna här i skall ge de egna partivännerna i ? Vissa varvsfrågor, m. m. BERNTNILSSON (s) replik: Jag kan tala om för alt jag ivarje fall inle kommer att rekommendera att via talarstoloch besvara denna organisations frågor. Vissa varvsfrågor, m. m. klara uppinom partiet utan inblandning av er. Sköt ert, så skall vi klara vårt! När det gäller anställningsgaranlin ställer jag än en gångföljande fråga: Hur kan och med sådan tvärsäkerhetuttala sig om atl det förhäller sig si och sä med anställningsgaranlin? Det harju icke gjorts någon utvärdering. Men vi har krävt att en sådan skall göras,för att vi skall få.en grund alt stå på i detta sammanhang. Om anstiillningsgarantin inte är bra, borde regeringensjälv ha tagit inifiativet och talat om att det inte går att utfärda sådana härgaranfier. Men jag vet hur och hans partivänner vill ha dennaruljans. Det är de anställda ute på arbetsplatserna som skall la smällarna. Delskall inte finnas några garantier, utan när det inte finns jobb skall deanställda bara sparkas ut. Del är så del fungerar i del kapitalistiskasamhället. STENSVENSSON (m) replik; Det bästa sättet för oss alla att klaratryggheten pä arbetsmarknaden är att se till alt vi får en samhällsekonomi ibalans. Det skall - mot bakgrund av dagens diskussion om sysselsältningsgarantier- bli intressant att i den finansdebatt som vi skall ha hörasocialdemokraterna kommentera den ekonomiska situationen. Hur skall BerntNilsson kunna förklara för de anställda i t. ex. skogslänen alt de måste varamed och på sin skattsedel betala till andras sysselsättningsgarantier, närsocialdemokraterna inte är benägna att ge sysselsältningsgarantier till andraregioner? Skall det vara på detta sätt? Det finns anledning alt här citera det brev somlandshövdingen i skrev lill - elt brevsom också måste besvaras. "Det är att märka att i varvsregionerna finns enarbetsmarknad utanför varven. I finns sällan andra arbeten atl sökatill pä de orter där företag lägger ned eller minskar sysselsättningen. Vad skiljer varvsnäringens strukturproblem från devärmländska basindustriernas strukturproblem? Våra industrier måste ocksåbantas. Massa och papper, sågverken, gjuterier, bryggerier, verkstadsindustrin,det talas om kraftiga nedbantningar och friställningar under kommande år.Frågan är alltså vari skillnaden skulle kunna tänkas ligga. Det kan inte gällaantalet människor. Vi har i fler arbetare och tjänstemän medsysselsätt-ningssvärigheter än vad som finns vid varven. Det måste finnas någonannan förklaring. Jag kan bara gissa tills jag fått Ditt svar. Någon har sagt mig att den enklaste förklaringen är attdet bor mänga väljare i varvsregionerna och atl del gäller för alla partier atti ett politiskt jämviktsläge före nästa val söka visa sig från sin allra bästasida i dessa områden, även om det blir dyrt för staten och orättvist mot andraområden. Jag har viftat bort denna förklaring som i det närmaste osannolik.Genom att ge mig del rätta svaret kan Du definitivt sudda bort denna nästintill konspiratoriska tanke." Säuttrycker sig alltså den tidigare socialdemokratiske kommunikations- ministern i ett brev fill . Ja,han har skrivit fill alla partiledare, även fill i vpk. Jag frågar mig: Vad är del rätta svaret? Kansocialdemokraterna ge det i den följande debatten? I näringsutskottets betänkande 1979/80:69 harriksdagen att ta ställning till problemen vid omstruktureringen avvarvsindustrin. Den svenska varvsindustrins framtid har diskuterats under hela1970-talet, och de ekonomiska satsningarna på denna bransch är helt utanjämförelse. Den proposition och det betänkande vi skall ta ställning lillinnebär ytterligare satsningar i miljardbelopp. Det råder som bekant f. n. en betydande överkapacitet ifråga om varvsproduktionen i . Varvskrisen har medfört kraftiganedbantningar på varven inte bara i utan även i t. ex. och ocksåi västvärlden i övrigt på grund av en vikande efterfrågan. När det gällervarvsproduktionen i har den inte i tillräckligt snabb takt anpassatslill den vikande marknaden. Industriminister föreslog en nedbantning avvarvsproduktionen men och socialdemokraterna begränsadeförslaget i till . Detta gör att vi har en ännu merkomplicerad situafion än om man då hade följt industriminister förslag. har varven kostat ca 12 miljarder istatsstöd i olika former, vilket gör . SvenskaVarv, som äger och driver storvarven, har lagt fram en strukturplan medåtgärder för den närmaste femårsperioden. Denna plan innehåller nedskärningarvid samtliga varv och övergång till annan produktion. Den innehåller ocksåförslag om alt Öresundsvarvet i skall läggas ned. Regeringensförslag bygger i stort på denna strukturplan. I propositionen ullovas åtgärderav olika slag för att så snabbt som möjligt ge nya arbetstillfällen åt denarbetskraft som blir övertalig vid omstruktureringen. I det yttrande som arbetsmarknadsutskottets majoritet haravlämnat accepteras propositionens uppläggning, som innebär alt regeringen tillhösten skall återkomma till med förslag dels till åtgärder för attpersonalutvecklingen skall kunna genomföras pä elt socialt acceptabelt sätt,dels om hur sysselsättningen i varvsregionen skall främjas. Utskottet har intekunnat ställa sig bakom det socialdemokratiska kravet på en anställningsgarantiför de anställda vid storvarven. Utskottsmajoriteten framhåller att det finnsstarka principiella skäl mot att statsmakterna för enstaka företag ellerbranscher gör åtaganden av det slaget. En sådan garanti skulle motverka vad somfrån alla utgångspunkter är önskvärt, nämligen att arbetskraften går över fillföretag med goda utvecklingsmöjligheter. Enligt uppgift finns ett flertal ledigaplatser tillgängliga i varvsregionerna. Man kan inte heller bortse fränrättvisesynpunkten, som leder till att anställda i andra branscher och i Vissa varvsfrågor, m. m. 7 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. företag påandra orter med problem också anser sig ha räll till motsvarande garantier. Som representant här i för etl Norrlandslän kanman inte undgå atl göra jämförelser med de satsningar som gjorts vidomstrukturering av industrin i skogslänen. Var fanns ekonomisk gottgörelse avdetta slag att få för de jordbrukare, skogsarbetare och vatlenfallsarbetare somtvingades flytta ? Ingenstans har detta tidigare varit fallet.Liknande synpunkter har f. ö. framförts i det brev som landshövding , f. d. socialdemokratiskt statsråd, tillställt samtliga partiledare. Enligt uppfattning är det klarlotillfredsställande atl pä det sätt som skett och så som fortfarande hävdas, t.ex. från socialdemokratiskt håll, isolera varvsfrågan från närings-, regional-och sysselsättningspolitiken i stort. Dessa synpunkter har framförts i en motionfrån m. fl. En viktig och beklaglig konsekvensav hela den utdragna processen är att miljardbelopp bundits i regioner med ettefter svenska mått väldifferenlierat näringsliv och en hög sysselsättningsgrad.Dessa satsningar har inneburit att en felaktig näringsstruktur i dessa orterbevarats, som de verkligt utsatta delarna av landet undandragilsmöjligheter att få tillräckligt stöd. Den politiska debatt som har blossat uppkring regeringens varvsproposilion visar på ett ganska avslöjande sätt hur lättstora orter och stora företag har atl i utsatta lägen göra sin röst hörd. Attsysselsältnings-mässigt lika betydelsefulla småföretag pä mindre orter tvingastill nedläggning på grund av förhållandevis obetydliga förluster uppmärksammasoftast mycket litet. Vi vill understryka del faktum alt samlliga slorvarv inkl.Öresundsvarvet ligger i tätbefolkade områden med goda pendlingsmöjligheter. Skulle ställa sig bakom det socialdemokratiskakravet på anställningsgaranti skulle det innebära att stora belopp ytterligaresatsas i varvsorterna. Menar man allvar med atl salsa på de svaga delarna ilandet, kan man inte tolerera att dessa belopp skall satsas i ytterligare ettokänt antal är på en industri som inte har någon framtid och som ligger i enregion med ett väl differentierat näringsliv. Att den enskilde varvsarbelarenkan uppleva den nödvändiga omstruktureringen som en tragedi är förståeligt, menkravet på arbete vid samma arbetsplats även i fortsättningen är tyvärr interealistiskt. Det är en självklarhet att de traditionellaarbelsmarknadspolitiska medlen skall användas på ett effektivt sätt ivarvsregionerna. Delta innebär då, jämfört med anställningsgarantin, enrättvisare behandling i förhållande till andra orter i landet. Utskottet äremellertid medvetet om atl det finns behov av särskilda insatser iLandskronaregionen för atl skapa nya arbetstillfällen. Därvid kan detregionalpolitiska stödet användas, och utskottet utgår ifrån att tillämpningensker generöst. Om dessa stödformer visar sig otillräckliga bör regeringenåterkomma till och inhämta erforderliga bemyndiganden. När det gäller Projekt 80 i har utskottet intehaft något att invända mot att projektet får fortsätta någon lid in på 1981, omdelta bedöms Jag anser det därför felaktigt av BerntNilsson att utgå ifrån alt regeringen skulle fatta ett negativt beslut ifrågan. Av inlägg när det gäller densocialdemokratiska prutningen av anslaget till försvaret kan man inte dra nägonannan slutsats än att socialdemokraterna i verkligheten hade hoppals attregeringens förslag skulle fä gehör i kammaren. Har inle socialdemokraternastörre ambitioner med sina reservationer kan man verkligen ifrågasätta varförni från socialdemokratiskt häll reserverar er. Slutligen vill jag, fru talman, med tillfredsställelsenotera den positiva behandling motion 2013 angående den fortsatta verksamhetenvid Varv har fått. Detta är det enda varvet utefter , ochvarvet har stor betydelse för sysselsättningen i . Med del anförda får jag yrka bifall lillutskottets hemställan. Vissa varvsfrågor, m. m. Under detta anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () replik; Jag skulle vilja fråga ; Ärarbetslösheten mindre i än i , eftersom varitintresserad av att stödja ? Med hjälp av statistiken kan vi påvisa attarbetslösheten är lika stor i som i . Var ligger i så fallskillnaden? säger vidare att vi inte kan ha kvaranställningsgarantin i fortsättningen. Varför sade inte det iutskottet? Såvitt jag vet har varit med om att kräva enutvärdering av anslällningsgaranfin. kommer hon i kammaren och kritiserarden och säger atl den helt enkelt skall bort. Hon måste bestämma sig för hurdet skall vara. När det gäller sysselsättningen vidKariskronavarvel anklagas vi för att ha röstat bort den. Om pengarna tillKarlskronavarvet var inräknade i de 2 miljarder som försvann sä bordede borgerliga ledamöterna ha vakat bättre över varandra så alt ingen hademissat omröstningen. Då hade sysselsättningen i kunnatupprätthållas, om man nu menar någonting med det. MARGITODELSPARR (c) replik: Det är riktigt, , atlarbetslösheten i kommun är relativt hög. Om man däremot ser påMalmöregionen som sådan, och räknar med orter som ligger inom pendlingsavständfill , är arbetslöshetssiffrorna inte alls lika höga som i skogslänen. Det måste råda något missförstånd om anställningsgaranlin.I utskottet har vi uttalat att vi inte vill gå med på en utvidgning avanställningsgarantin f. n. Däremot släller sig utskottet bakom att denanställningsgaranti som beslutades skall få förlängas och gälla även år1981. Vissa varvsfrågor, m. m. ännu inle kunnat göras, men vi har inte ställt ossavvisande till den. Däremot vill utskottet inte utvidga anställningsgarantinlill atl gälla nya varvsorter. () replik: Arbetslösheten i är lika stor somden i . Det bör vi komma ihåg när vi tar ställning i de här frågorna.Dessutom är det tvä myckel stora arbetsplatser i som drabbas, och bl. a.därför har vi föreslagit den här anställningsgarantin. Vi har också motiveratvarför vi tycker det är skäligt atl ta hjälp av den här formen avarbetsmarknadsmedel. Utskottsmajoriteten säger, enligl , attanställningsgaranlin kan få vara kvar även 1981. Men då får nog MargitOdelsparr läsa pä litet bättre vad hon skrivit under. Utskottet har sagt atlanställningsgarantin kan få vara kvar, men det är regeringen som fattarbesluten om den skall finnas eller inte. Eftersom regeringen över huvud tagetinle tagit upp detta i sin proposifion kan man utgå från att regeringen icke ärintresserad av att garantin skall fortsätta att gälla. Men skall vi tolkautskottsuttalandet på det sätt säger är vi nöjda. Då hade viinte behövt bifoga någon reservation. När det gäller utvärderingen är jag övertygad om att hadevi icke från socialdemokratiskt håll pressat på, hade det över huvud taget ickeskett någon utvärdering. Då hade det bara varit fråga om att klippa av pä detsätt som exempelvis rekommenderade. () replik; Vad gäller anställningsgarantin och detta medarbetslösheten i vill jag hävda att vi i Norrlandslänen uppleverdet som icke rättvist att man för vissa regioner skall kunna salsa på enanställningsgaranti men inte för andra regioner. Om man lämnar sådana garantierpå vissa orter borde man vara beredd att göra det även på andra orter. Är BerntNilsson beredd atl göra en sådan satsning? I så fall hade det funnits möjlighetatt begära det för att avhjälpa situationen i . I Norrlandslänen har det ju varit etl långsamtförblödande, som kanske inte har märkts lika tydligt som omställningen påvarvsorterna. Det har kanske inte gällt så mänga människor på en gång. När enindustri i norr har lagts ned har det inte funnits möjlighet att fäsysselsättning vid nägon annan industri i närheten. När det gäller Projekt 80 är det rikfigt att det står i utskottsbetankandetatt utskottet inte har något att erinra mot alt regeringen får besluta om attprojektet får fortsätta nägon tid in pä 1981, om det bedöms lämpligt. I detfallet förlitar jag mig på regeringen. Jag kan inte i den här meningen tolkain, som gör, att regeringen skulle komma att fatta ett negativtbeslut. Förste vice talmannen anmälde alt anhållit att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Lät mig, innan jaggår in på det område som jagursprungligen tänkt tala om, göra etl par konstateranden beträffande uttalandensom jag tror är ganska beteckrfande för den här debatten. Jag har på en lapp skrivit ned två citat av vad två olikasocialdemokratiska företrädare har sagt här i debatten och som mycket välspeglar skälen lill att vi har denna debatt . sade allregeringen och riksdagsmajoritelen förstör förutsättningarna förLandskronavarvet som företag i oeh med att vi inte i samband medvarvspropositionen också lägger ett förslag till ett sysselsältningspolitisktprogram. Jag vill bara konstatera att de förutsättningarna redan är förstörda.Det är därför vi har att ta ställning till en varvsproposition som innehållerförslag till ganska omfattande nedskärningar. sade att det finns risker när det gälleroffshoreverksamhe-ten. Om jag inle minns fel sade att näraffärerna inom offshoresektorn avlar får man göra nya rockader. Ja, det äralldeles självklart. Del är marknadsekonomins villkor, , att närman inle har företagsekonomisk bärkraft i ett projekt eller en produkt - i varjefall när det gäller en produkt som är exporlinriklad - fär man göra rockader.Då fär man också understödja de rockaderna med en näringspolitik frånriksdagens och regeringens sida som underlättar dessa omställningar. Dagens beslul om varven kommer atl bliavgörande för utvecklingen inom stora delar av landet såväl frännäringslivssynpunkt som från sysselsättningssynpunkt. kommerförhoppningsvis efter avslutad debatt att fatta beslut i enlighet mednäringsutskottets förslag. Avvikelser, i form av bifall fill socialdemokratiskareservationer eller till vissa av de väckta motionerna, kommer snabbi att geeffekter som allvarligt påverkar våra möjligheter att förasysselsättningsutvecklingen pä varvsorterna in i "normala" banor igen. Som bakgrund och motiv för bifall lill utskottetshemställan vill jag för kammarens ledamöter redovisa följande fakta. Arbetsmarknadssituationen pä varvsorterna och i deregioner som ligger inom normall pendlingsavstånd är väl fungerande. Dearbetstagare som är anställda på varven är ofta väl utbildade och myckelkvalificerade yrkesmänniskor, som verkstadsindustrin i berörda områden harstort behov av. Åldersstrukturen pä de anställda är i flera fall, t. ex. iLandskrona, gynnsam. Mänga förelag i de här berörda delarna av landet har engod utvecklingspotential och kan om deras verksamhetsmiljö stimuleras utvecklaspositivt. Fakta när det gäller lediga platser och företagensprognostiserade behov av arbetskraft visar alt efterfrågan på utbildad ocherfaren arbetskraft är god och att det således borde finnas goda möjligheteratt finna sysselsättning för de människor som måste lämnavarven. En undersökning gjord av , somockså finns redovisad i arbetsmarknadsutskottets betänkande, visar följande: ILandskrona med 2 920 varvsanslällda vilka måsle erbjudas annan Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. anställning finns behov av 545 arbetare. Den genomsnittliga avgången blir 584 personer, varav ca 130 kommer att gå mednaturlig avgång . Kvar står således ca 450 personer.Arbetsmarknadsstatistiken för Helsingborgsdislriktet per visar ocksåall antalet lediga platser är totalt 3 293, varav 670 platser inom tillverkandeindustri. Till detta kan också som konkret exempel läggas att företagelJärnkonst i enligt uppgift söker ca 100 personer för omedelbaranställning. I , med 4 626 varvsanslällda, skall varvet reducerasmed 1 880 personer . Delta innebär 376 personer per är.Naturlig avgång medför en reducering för med ca 210 personer. Kvar ståralltså ca 160 personer atl placera i annan sysselsältning. Mot detta skallställas atl företagen inom verkstadsindustrin i med pendelområde underförsta enligt uppgifter har behov av ca '400arbetare. Arbetsmarknadsstatistiken per visar på 3 448 lediga jobb,varav 558 inom tillverkande industri. I finns 7 760 anställda inom varven och denvarvsanknutna industrin. Dessa enheter skall minskas med 2 400 anställda underfemårsperioden, vilket innebär en genomsnittlig avgång med 480 personer perär. När det gäller 1980 kommer 210 personer alt sluta genom naturlig avgång,och således kvarstår 270 personer att placera i nya anställningar.Inom med pendelområde finns enligt undersökningbehov av ca 2 000 personer inom tillverkande industri. Tillgänglig arbetsmarknadsslatislik per visar på5 350 lediga platser, varav 820 inom tillverkande industri. I med Uddevallavarvets 2 730 anställda skallvarvet minska med ca 100 anställda. Detta innebär engenomsnittlig minskning med 20 personer per är. Naturlig avgång kommer under1980 att minska befintlig arbetsstyrka med ca 75 personer, vilket i praktikenleder till ett visst nyrekryteringsbehov för varvet framtill 1985. Verkstadsföretagen i med pendelomräde har underförsta behov av 495 arbetare inom tillverkande industri, alltenligt uppgifter. Tillgänglig arbetsmarknadsstatistik per visar attdet finns ca 1 650 lediga platser, varav 200 inom tillverkande industri. De uppgifter jag här redovisat, dels frånVerkstadsföreningen, dels från arbetsmarknadsmyndigheterna, bekräftar i stortvarandra. Jag tycker alt det säger att vi kan ha ett visst förtroende för dem.Jag har önskat läsa in dem i protokollet för att ge också utomstående enverklighelsförank-rad bakgrund till atl vi sä starkt motsätter oss att vi ivarvsområdena skulle ta till extrema åtgärder i form av anställningsgarantieretc. Det kan mot bakgrund av del tidigare sagda och med hänsyntill de människor och områden i vårt land som verkligen har grundläggandeproblem, exempelvis och skogslänen, inte vara rimligt att vifördelar våra hårt ansträngda resurser för sysselsättning, regionalpolitik och industristöd efter marginalväljarkriterier i stället förefter de krav som verkligheten ställer. De medel som har satsals ochde som kommer att satsas genom dagens beslut har en storlek som fär mängapolitiker, också socialdemokrater, i sysselsättnings- och näringspolitisktsvaga områden att protestera högt eller, om inte annat är möjligt, att tystknyta näven i fickan av ilska. Hur kan ni socialdemokrater med era krav pälångtgående anställningsgarantier klara diskussionen med de människor iglesbygden som ställer berättigade krav pä stöd? Här vill jag återknyta till fråga tillBernt , för jag tycker atl kom litet för lätt undan. Detär ju inte så -förhoppningsvis i alla fall - atl svaret till medlemmarna av densocialdemokratiska kvinnoklubben i inte kommer oss till del. Viförutsätter, , att svaret till de socialdemokratiska kvinnorna ochsvaret lill människorna i glesbygden i huvudsak kommer att vara detsamma.Därför hoppas vi atl få en redovisning av det här oeh . Principen för sysselsättnings- ochregionalpolitik i varvsregionerna måste vara att vi utnyttjar den situationsom jag här har redovisat och satsar på de resurser som de naturligaarbetsmarknadsförulsättningarna ger. Vi får inte, som socialdemokraterna vill,föra en politik, som fördröjer möjligheten att ge de varvsanslällda enlångsiktigt tryggad anställning, ty detta är vad en anslällningsgaranfi modells innebär. Ytterligare ett problem, fru talman, vill jag kommentera idenna debatt. Del är ett växande problem som allvarligt hotar rörligheten påarbetsmarknaden och övrig industris utvecklingsmöjligheter i varvsregionernasamt också industrins kostnadsläge i hela landet. Det gäller denlöneutveckling som har ägt rum på varven . Löneutvecklingeninom verkstadsindustrin har för perioden fjärde kvartalet 1977-fjärde kvartalet1979 medfört en löneökning på till en nivå på . pertimme i genomsnitt per heltidsanställd. För varven är lönenivån vid t. ex.Öresundsvarvet . Förutom detta ligger enligtuppgift i varvsanslällningen anställningsförmåner som inte är normala i andrajobb. En snabb löneglidning inom företag, som är statsägda ochdessutom förlustbringande, måsle ses såsom starkt oroande. Lönesättningen påarbetsmarknaden och i enskilda företag skall av arbetsmarknadens parter.Om detta råder det ingen som helst tvekan. Mina synpunkter pä detta fär inteuppfattas såsom ett ifrågasättande av parternas självständighet. Men vi fårinle glömma bort atl staten såsom arbetsgivare är part och att vi därigenommåste ta vår del av ansvaret för denna utveckling.