prot · G309142 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:142 Kl., 11.00 ,_, Anmälan om kompletteringsval tillutskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i försvarsutskottet under ledighetanmält hans ersättare har moderata samlingspartietspartigrupp som suppleant i finans- ochnäringsutskotten under ledighet anmält hans ersättare Talmannen förklarade valda till suppleant i finansutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i näringsutskotiet () S 2 Om invandrarnas medverkan i folkomröstningen omkärnkraften Statsrådet erhöllordet för att besvara (vpk) anmälda fråga.1979/80:429. och anförde: har frågat mig om regeringenär beredd att ta några initiativ som leder till en utvärdering av invandrarnasmedverkan i folkomröstningen om kärnkraften. () genomför en brett upplagdundersökning av utländska medborgares deltagande i folkomröstningen, som tar hänsyntill de röstandes ålder, civilstånd och nationalitet. Det blir möjligt att medden undersökningen som grund göra jämförelser med valresultat ochväljarbe-teende vid tidigare valtillfällen. Resultatet av SCB:s undersökningberäknas föreligga , kommer att publicera enrapport bl, a, om effekten av de informationsinsatser som har gjorts inför omröstningen, I samband med folkomröstningen genomförde invandrarverket i samarbete med vissa kommuner en preliminär sammanräkning av utländska medbor- 43 Nr 142 gares röster i dessa kommuner. Detvar denna undersökning som visade att JO 1.,p 1 I 1 ' '* '' ' röstberättigadeufländska medborgarna hade deltagit. 17 nr "lOSO undersökningen har redanoffentliggjorts. Det kanockså nämnas att expertgruppen för invandringsforskning inom ,-v , avser att göra vissa lokalaundersökningar I , r n med anknytning till folkomröstningen. medverkan t folk- ' ' Enligt min mening torde därmedinvandrarnas medverkan i folkomröst- I I r, ningen belysas i tillräckligomfattning. (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Bakgrunden till att jag har ställt min fråga är att jagoch många med mig. a. den kanske främste forskaren på detta område. TomasHammar, värderar de preliminära siffrorna om invandrarnas medverkan i folkomröstningenom kärnkraften positivt. Det beror på att informationen till invandrarna var såkolossalt dålig. Dessutom fick inte invandrarorganisationerna några anslag,och det är främst dessa organisationer som kan arrangera energimöt(;n som påbästa sätt når invandrarna. I relation till att det totala valdeltagandet sjönkmed har invandrarnas valdeltagande höjts. Det kan sägas ligga på närmare70 %. Orsaken till detta relativt höga valdeltagande är enligtmin mening att invandrarna fick delta i en riksomfattandeomröstning. Valdeltagandet är därför en bekräftelse på riktigheten ikommunisternas traditionella krav att invandrarna skall ha fullständigaformella demokratiska rättigheter, dvs. Detta måstebli nästa steg. Enligt uppgifter som jag har fått från statens invandrarverk kommer verket inte att göra en ordentlig utvärdering ochuppföljning av invandrarnas medverkan i folkomröstningen, på det sätt somgjordes val. Det är viktigt att regeringen tar ansvar för debeslut som fattar. 1 detta fall innebär ett ansvarstagande enordentlig utvärdering och uppföljning. Om legeringen förhåller sig passiv tillatt myndigheter är passiva, så innebär del att man helt spelar över bollen tillbyråkratin. Det ser jag som en väldigt stor fara för det demokratiska systemet.Denna fråga kan enligt min mening ställas i relation till beslut omjämlikhet, valfrihet och samverkan. vill jag säga att jag inte tycker att det somKarin relaterar till när det gäller vad som skall göras och vad somär gjort är tillräckligt. Ser inte det unika i att det ärförsta gången som invandrarna har fått delta i en riksomfattande omröstning?Detta måste rimligtvis vara lika unikt som när invandrarna fick delta ikommunal- och landstingsval 1976. och därför bör en sådan utvärdering somgjordes efter 1976 ars val göras även i det här fallet. Jag håller rned om attdet ärviktigt att det görs 44 en ordentlig utvärdering avinvandrarnas medverkan i folkomröstningen om kärnkraften.Men jag häller inte med honom om att detta inte görs. Just de Nr 142 treundersökningar som jag redovisade tycker jag visar på att en ordentlig |Vl''ind'ieen den säger vidare att invandrarnas deltagande i folkomröstning- en varmycket högt. Det är riktigt, och det gladde mig mycket. q invandrarnas tillade attresultatet får anses vara positivt, speciellt med tanke på den dåliga rnedverknn i fnik informationen. Till detta vill jag säga att jag underkampanjens gång gav omröstningen orn uttryck för att jag ansåg att kampanjledningarna dåligt tillgodosåg de kärnkraften grupper som hade behovav speciell information på olika språk. Det var nämligen helt klart från börjannär propositionen lades fram att en sådan information skulle ges av de olikakampanjkommittéerna inom ramen för de anslag som kommittéerna hade fått. Dettaär klart utsagt i propositionen, så ansvaret ligger helt och hållet påkampanjkoinmittéerna. Jag vill i det här sammanhanget nämna att en begränsad,men som jag tycker mycket intressant undersökning har gjorts av Institutet förmarknadsundersökningar. Man har undersökt hur invandrarna själva ansåg sigvara informerade. Jag tycker att resultatet av den undersökningen är förvånansvärtglädjande. Den visade nämligen att av de finska medborgarna, av dejugoslaviska och av de turkiska ansåg att de var höginformerade. Jagskulle tro att många av de svenska medborgarna inte ansåg sig vara likahöginformerade. (vpk): Genom att framför allt kärnkraftspartierna fördröjdebeslutet, så var det i stort sett omöjligt att gå ut med information. Dettaborde väl ändå hålla med om. Det tar ju tid att översättainvandrarmaterial. Vid de överläggningar om den här frågan som jag personligenhade med invandrarverket kunde jag konstatera att man där var mycket besvikenöver att beslutet inte kom tidigare, så att man kunde gå ut med information påett bättre sätt. Vad man åstadkom var ju bara den tidning som gavs ut i ettstornummer och en affisch, som jag måste säga blev litet . Jag tror inte att man kan se positivt på den informationsom gavs. 1 och för sig fick de finska invandrarna information, men hur var detmed alla andra invandrargrupper? De fick trots allt information i begränsadomfattning i jämförelse med svenskarna - det tror jag är ett faktum. Jag vill gå vidare med den fråga jag tog upp tidigare.Anser inte att det är något unikt att invandrarna för förstagången har fått delta i en omröstning sorn var riksomfattande? Är inte dettalika unikt som när de 1976 fick delta i val över huvud taget?Måste man inte i så fall göra en utvärdering i enlighet med den som gjordes1976 under ledning av docent ? Beslutet kom försent, därom är jag eniga. Jag tycker att saken var unik. och jag arbetade mycket för att invandrarna 45 Nr 142 skulle få delta. Enligt min meningsker det emellertid en utvärdering som är den ''" V""- ' (vpk): Om kortare vän '" talman! På den punkten är vi djupt oense. Vi kan väl intekomina så tptii förtandvård mycket längre i den här diskussionen. Man kan rimligtvis intejämföra den m. m. utvärderingsom gjordes val med det som anförde isvaret på frågan. Jag tror att vem som helst kan begripa att detta är Enligt min mening är det djupt otillfredsställande att man inte gör en mer djuplodande undersökning om invandrarnas deltagande i Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om kortare väntetid för tandvård, m. m. Statsrådet erhöllordet för att besvara (vpk) anmälda interpellation,1979/80:159. till socialministern, och anförde: har frågat socialministern delsvad regeringen tänker göra för att alla som behöver tandvård skall få sådanutan läng väntetid, dels vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att denförebyggande tandvården skall få resurser för att kunna fungeratillfredsställande. Arbetet inom regeringen är sa fördelat att det är jag somskall svara pä frågan. Tandvårdsförsäkringen infördes för att allamedborgare skall kunna erhålla tandvård till en rimlig kostnad. Med hänsyn tillde stora otillfredsställda behov som då fanns var det ofrånkomligt att köerskulle uppstå . Särskilda åtgärder vidtogs för att i förstahand barn och ungdomar skulle få tillgång till en systematisk tandvård. Dettaskedde genom folktandvårdslagstiftningen och regler för nyetablering avprivatprakliserande tandläkare. Vidare vidtogs olika åtgärder för att förbättramöjligheterna för vuxna patienter som saknar egen tandläkare att få tid förkonsultation och behandling. rekommenderade även i ett s. k.vårdplaneringscirkulär tandläkarna att bl. a. vänta med mindre brådskandetandvård. På förslag av regeringen beslutade i december1979 om vissa åtgärder för att dels garantera folktandvårdens utbyggnad, dels försöka åstadkomma en bättre regional fördelning av tandvårdsresurserna. Reglerna för etableringsbegränsningen skärptes något och förlängdes till att gälla t. o. m. är 1982. Vidare beslutades om en ändring av de s. k. kvoteringsreg lerna, dvs. bestämmelserna för fördelningen av tandläkare mellan olika huvudmän inom folktandvården. 46 Av den proposition som nyligenlagts fram för om behov och utbildningav tandvårdspersonal (1979/80:148) framgår att antalet yrkesverk- Nr 142samma tandläkare - med den utbildningskapacitet som föreslås - kommer att Mandaeen den öka kraftigt , ftån ca 7 1978 till ca 8 600år 1980 och ca j maj"l980 10 300 år1985. Även om den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland tandläkareminskat och sannolikt kommer att minska q kortare vän- ytterligare, bör en sådan ökning av antalet tandläkare leda till att y r tandvård möjligheterna att få tandvård väsentligt förbättras. Antalet utbildningsplatser i för tandläkare föreslåsi propositionen bli utökat med 40. Detta bör ge ökade möjligheter att rekryteratandläkare i Norrlandslänen. Man vet av erfarenhet att många av dem som får sinutbildning på en viss ort väljer att stanna kvar efter sin examen. Jag är emellertid väl medveten om att det finns fleraandra områden i landet rned lika stora svårigheter att tillgodosetandvårdsefterfrågan som norra , t. ex. de av nämnda länenKronobergs län. Det bör emellertid kunnaförutsättas att en ökning av antalet tandläkare skall leda till en bättre balansmellan tillgång och efterfrågan på tandvård även i dessa områden. Vidare förutsätts i propositionen att arbetsuppgifterdelegeras från tandläkare till andra personalgrupper, såväl tandhygienister somolika kategorier av tandsköterskor. Även detta bör öka kapaciteten inomtandvården betydligt när det gäller både förebyggande och reparativa insatser. Enligt min uppfattning är det väsentligt att en successivförändring sker av vårdens inriktning mot mer förebyggande åtgärder. Det finnsstudier som visar att förebyggande åtgärder utförda av tandhygienist kunntitförhindra tandlossning samt i många fall också fortsatt kariesutveckling hosvuxna. Det finns f, n, 216 utbildningsplatser förtandhygienister. Enligt utbildningshuvudmännens planer skall ytterligare 92platser inrättas . För tandsköterskor finns ca 1 200utbildningsplatser. Antalet yrkesverksamma tandhygienister kommer med denantagna utbildningskapaciteten att öka från 1978 till 1 1985,Antalet vrkesverksamma tandsköterskor kommer att öka från ca 11 1978till ca 14 1985, Utbildningstiden för dessa personalkategorier ärförhållandevis kort. Det bör därför vara möjligt att fortlöpande anpassautbildningskapaciteten till en ökad efterfrågan. Jag förutsätter att ansvarigamyndigheter och utbildningshuvudmännen följer frågan om lämpligutbildningskapacitet med uppmärksamhet. Jag vill understryka angelägenheten av attbefintliga tandvårdsresurser inom ett landstingsområde utnyttjas så effektivtsom möjligt. Det är också betydelsefullt att verksamheten organiseras så attkunskaperna om vikten av förebyggande insatser tillvaratas. Det är glädjandeatt kunna konstatera att en rad försöksverksamheter pågår på olika håll ilandet med alternativa organisationsformer som ofta innefattar förebyggandevård i syfte att förbättra befolkningens tandhälsa, Pä flerahåll i landet bedrivs s, k, etappbehandling av patienter enligt den '*' Nr 142 s, k, Lyckselemodellen, Patienterna,som kallas från kölistan. undersöks och M°Hid'ieen den_ behandlas etappvis medfullständig terapi som slutmål. Hela 19 , inoi) personalen är aktivt engagerad.Detta är enligt min uppfattning ett bra exempel på hur inan kan utnyttja begränsaderesurser mer effektivt så att Om korture vän- '''''"' """'''''' Patienter till del. tetid för tandvård, m. m. Med utgångspunkt i vad jag har anfört om den väntadeökningen av antalet verksamma inom tandvården samt den positiva inställning somfinns från vårdgivarnas sida när det gäller att effektivisera tandvården ochbereda samtliga patienter en god tandvård finns det enligt min mening f. n.inte anledning för regeringen att vidta ytterligare åtgärder. INGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret. Avdetta svar kan jag konstaterti att regeringen inte är oroad av eller nämnvärtbekymrar sig över läget när det gäller tandvården i landet. Jagskall närmarekommentera svaret . Tandvården är i många avseenden bristfällig - trotsen mycket hög tandläkariäthet, generellt sett och sett i ett internationelltperspektiv. De förhoppningar som knöts till tandvårdsreformen har inteinfriats. Väntetiderna inom folktandvården är menvarierar i sa hög grad att de på vissa platser uppgår till åtta eller tio är.De geografiska variationerna är mycket stora. Jag skall ta några exempel på delånga väntetiderna. I ligger kötiden på mellan 18 månader och fyraår. Man räknar här med att den nominella kölängden är 30 000 personer 30 000människor står alltså i kö i för tandvård. Men det finns exempel påbetydligt längre kötider även inom . 1 de centrala delarna avmin hemkommun, , är kötiden åtta år-trots att tandläkartillgången ärbäst i med 1 tandläkare på 600 personer. Samma tandläkartäthet råderi och . 1 har man börjat plocka folk som stått ivuxenkön . 1 län varierar kötiderna mellan två och . 1Östergötlands län varierar kön från till åtta till . På Gotlandfär människorna vänta mellan 18 månader och på att få tandvård. I är väntetiden "oändlig", har mansvarat vid en rundringning . Inga nya patienter tas emot där sedan tandvårdsre formen genomfördes, och de nya patienter som anmäler sig hänvisas till privattandläkare. I norra är väntetiden mellan två och , och kön omfattar 25 000 personer. I är den genomsnittliga väntetiden och den längsta väntetiden . I varierar kötiden mellan noll och . I är den längsta väntetiden ochi bästa fall , och den genomsnittliga kötiden är i fem till sex är. 18 000 människor köar i för tandvårdsbehandling. I får man vänta mellan fyra och , och 28 000 står på kölistan. I är väntetiden . I är tandläkarbristen enorm överallt, har man 48 svarat. 76 000 människor är inskrivnapå väntelistorna i . detta skall man lägga 60 000 barn. Barnen behandlas i första hand. Nr142 Förhållandena är sämst i malmfältsområdena, och där kan det dröja upp till Mandaeen den åtta är innan en vuxen kan få tandvård. Tandläkartätheten är i 1 J2 mai 1980 tandläkare på 2 000 människor. Svårigheterna att rekrytera tandläkare till glesbygdenhänger samman med qj kortarevän jet allmänna dåliga sysselsättningsläget. Man gjorde 1975 en totalinventering av kösituationen förhela landet, och j då visade det sig att 600 000 personer väntade på att fåtid hos folktandvården. Av dessa beräknas 30 000 ha lyckats få vård på annatsätt. Vid en rundringning till landstingens tandvårdschefer, som gjordes avriksdagens upplysningstjänst , framkom att 250 000personer köar till folktandvården . Man kan också förmoda att det finnsett ganska stort dolt behov av tandvård. Jag har uppehållit mig mycket vid kötider ochkölängder. Alla siffror som jag anfört visar att tandvården långt ifrånfungerar , om man skall ställa rimliga krav pä den. De krav man skallkunna ställa på tandvården är, tycker jag, att resurserna skall räcka till tväbesök för alla. I dessa besök skall också den profylaktiska tandvårdenkunna rymmas. I svaret finns inget av den oro och den känsla avmisslyckande som jag känner inför de årslånga köerna och den otillräckligatandvården för stora grupper av befolkningen. Regeringen oroar sig inte förframtiden, det kan jag också konstatera av svaret. I svaret hänvisar statsrådet inledningsvis till atttandvårdsreformen skulle erbjuda tandvård till medborgarna till rimlig kostnad.Då, 1974. fanns det stora otillfredsställda behov, och köer skulle finnas underen övergångsperiod. Det är uppenbart att regeringen tycker att dennaövergångsperiod fortfarande gäller, trots att det är den härtandvårdsreformen genomfördes. Man ursäktar sig med detta. Det heter vidare isvaret att olika åtgärder har vidtagits så att de vuxna skall få tid förkonsultation och behandling. Det var s. k.vårdplaneringscirkulär som gick ut till tandläkarna med anvisning att de skullevänta med mindre brådskande tandvård. Men verkligheten visar att dessa mycketblygsamma åtgärder inte räcker på långa vägar. Sedan hänvisas det i svaret tilldecemberbeslutet här i om vissa åtgärder för att garanterafolktandvårdens utbyggnad och försök till en bättre regional fördelning avresurserna. Reglerna för etableringsrätten skärptes därvid i viss mån, ochkvoteringsreglerna ändrades också något. Summan av svaret, som är ganska långt, är att regeringenär nöjd och full av tillförsikt . Vill man vara elak, kan mansäga att köerna skall bestå. Regeringen hänvisar till att tandläkarna skall fåfortsätta att minska sin sysselsättningsgrad, men att ändå ökningen avtandläkarna skall leda till att möjligheterna att få tandvård förbättras. Detfinns ingen garanti för detta. Jag vill upprepa det: det finns ingen garantiför att situationen förbättras. Regeringen förutsätter att ökningen av antalettandläkare skall leda till en bättre balans mellan tillgång och efterfrågan. 4 protokoll 1979/80:141-142 Nr 142 regeringen problemen ifrån siggenom att hiinvisa till den förebyggande Mandaeen den tandvården. Jag tycker det iir riktigt att satsa mycket på denförebyggande 12 mai1980 tandvården för både barn och vuxna,men den får ju inte bli ett alibi för att slippa ifrån de reparativa åtgärder som många människor- 300 000-400 000 - Om kortare vän- över och köar för runt om i landet. tetid förtandvård svaret hänvisas till den nyligenframlagda propositionen, men i den minskas juutbildningskapaciteten med en femtedel eller med 100 platser. Visserligen skallden minskningen senare kompenseras med en utbyggnad i och , mendetblir ändå ett glapp och en försening, och totalt sett blir det en minskning avkapaciteten. Situationen för folktandvården är nu mycket besvärande. Ungefär350 tjänster är vakanta, och större delen av nytillskottet pä tandläkarsidanetablerar sig i privattandvården. Av ett bruttotillskott på 450 nya tandläkarefrån den till gick bara 124 tandläkare tillfolktandvården. För att tandvården skall kunna förbättras krävs åtgärderav ett helt annat slag än de förhoppningarom en bättre framtid förfolktandvården som man kan läsa ut av det här svaret. Jag vill slå fast att,även om det är förskräckligt att regeringen inte är beredd att råda bot på denförfärligt dåliga situation som folktandvården befinner sig i, så tänkerman tydligen inte göra någonting. Huvudförutsättningen för att få en fungerande tandvård äratt hela tandvärden, inkl. den privata delen, kommer under kontroll avsamhället, av landstingen. Först dä möjliggörs en planering av totalresursernainom tandvården. Sedan krävs det självfallet också skyldighet för tandläkareatt tjänstgöra i de regioner och på de platser där det nu fattas tandläkare.Det behövs med andra ord en helt annan styrning av de resurser som ändå finns.Vi har ju - och det får vi inte glömma bort - den högsta tandläkartätheten ivärlden. Den förebyggande tandvården måste byggas ut i mycketstörre omfattning än vad regeringen föreslår. a. måste utbildningen avtandhygienister utökas mycket mer än vad man föreslår i propositionen, och -som det också står om i svaret - för att den förebyggande vården skall kunna fåeffekt. I svaret finns inget av det jag hade hoppatspå. inga konkreta förbättrande åtgärder för att trygga en tandvård till degrupper i samhället som av dika skäl inte har möjlighet att köpa sig tandvårdpå annat sätt. Jag konstaterar detta och har också en direkt fråga till fruHolm: Är regeringen så nöjd som det framskymtar i det här svaret rned deårslånga köerna? Orn man inte är det, måste väl helt andra åtgärder vidtas föratt förbättra den katastrofalt dåliga situation som råder inom tandvården ? regeringen är naturligtvis inte alls nöjd med attmänniskor måste vänta på att få tandvård. Men vi anser att det vidtas enhel del aktiva åtgärder som. i varje fall inom någon tid. minskaköerna och göra det lättare för människor att fä tandvård. 50 Jag kan för att ge ett exempel sägaatt tandvårdsutredning förväntasavlämna sitt huvudbetänkande senast . Där tar man t. ex. upp denregionala fördelningen av tandläkarna. Jag tycker att regeringen bör inväntautredningens betänkande innan man vidtar några åtgärder pä den punkten, AT-tjänstgöring för tandläkare kommer också att införas,och det kan förväntas påverka den regionala fördelningen i önskad riktning, såatt man får bristorterna täckta när det gäller tandläkare. Jag sade dessutom i mitt svar att det har vidtagitsåtgärder för att förbättra möjligheterna för de vuxna patienter som saknar egentandläkare att få tid för konsultation och behandling. De senasterekommendationerna innebär bl, a, att planeringscirkuläret skall tillämpasstriktare genom särskilda insatser från , Vidare rekommenderasatt patienter i kommuner med tandläkarbrist bereds en utvidgad akuttandvård, såatt de inte på nytt skall behöva söka vård för akuta besvär under de närmastesex till nio månaderna. Inom olika landstingsområden har det funnits s, k.samrådsgrupper- med representanter för folktandvården och den lokalatandläkarföreningen - som registrerat och i möjlig utsträckning även förmedlatpatienter till tandläkare inom folk- och privattandvården. Försäkringskassanhar bistått med kansliresurser. Direkt eller indirekt har det här systemet för förmedlingav s, k, nya patienter lett till att drygt en halv miljon patienter fått tidför konsultation eller behandling , Det ärden tid från vilken vi har statistiska uppgifter. Systemet har visat sig ha vissa brister. Enligt uppgiftskall nu de olika landstingen och de lokala tandläkarföreningarna ta uppöverläggningar för att komma fram till ett system för förmedling av nyapatienter. Fördelen med en sådan lokal lösning är att den kan anpassas efter deganska skilda förutsättningarsom finns inom olika landstingsområden. Jag troratt man kan se ganska optimistiskt på en sådan här lösning. Av de siffror som själv redovisar i sininterpellation framgår att antalet personer som finns uppförda på väntelistorinom folktandvården har minskat betydligt sedan tandvårdsreformen infördes. Dettyder alltså på att läget successivt har förbättrats, även om takten kanskeinte varit så snabb som man ursprungligen hade hoppats på. Det verkar också som om bara räknar medfolktandvårdens insatser för att klara av vuxentandvården. Men det har intevarit meningen att folktandvården skulle svara för majoriteten avvuxentandvården utan endast för . Däremot skulle folktandvården svaraför barntandvården. Det finns i köerna till folktandvårdsklinikerna ettbetydande antal vårdsökande som redan får tandvård på annat sätt. Efter engenomgång av de patienter som står i kö till tandvårdskliniken i hardet visat sig att ungefär hälften redan har fått tandvård på annat håll. Detverkliga antalet patienter som efterfrågar tandvård men inte fått komma tilltandläkare uppskattas av en av tillsatt arbetsgrupp med uppgiftatt se över Om kortare väntetid för tandvård, m. m. Nr 142 .systemet med nya patienter ijanuari 1978 till 50 000-60 000 patienter. Mandaeenden patientgrupp utgör avbefolkningen i åldern och uppåt. 12 mai1980 ' '''' " '"' '''"utnyttja resurserna bättre inom landstingen och Som exempel kan nämnas att nian i