prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Det var just de ord som användes, och jag tyckeratt det var en korrekt beskrivning: meningarna går något isär.Socialdemokraternas reservation binder hårdare, medan vi anser alt vår lösningär smidigare och f, ö, mera i stil med propositionens anda. Beträffande laxiföraren eller taxiförarna, det var kansketvå. som inte ville gå in i en laxiförening vill jag säga all delta är en någotannan och ovanlig historia, som vi inle behöver beröra i delta sammanhang. Delär inget fall atl ta upp i den här diskussionen. Bilarbelstidsulredningen varinle bra, . Mankan inle lämna remissyttrandena utan beaktande. Även om man har kvaruppfattningen att man bör få de här frågorna lösta på elt bättre sätt än ,skall man för den skull inle välja en lösning som medför ett omfattande arbeteoeh slora kostnader, ulan alt rnan får molsvarande utbyte av arbetsinsatserna. Del är riktigt atl det är skillnad mellanILO-konventionens körtidsregler och de svenska reglerna om arbetstid, rnen detär ju detta som regeringen nu försöker finna en lösning på. Därför tycker jagalt del är riktigt all avvakta regeringens förslag. Del kan ju gå fortare änorn man sätter bilarbelstidsutredningens förslag i kraft, vilket säkert tarvarmyckel mer förarbete än en proposition. Jag vill bara rned några ord uttrycka mintillfredsställelse över all utskottet med anledning av motionnr 1990 i enighet beslutat sig för en skärpning av propositionens skrivning närdel gäller uppställningsplatser. I utskottets betänkande står del bl. "Särskilt angelägel är atl taxis framtidaorganisation utformas på etl sådant sätt atl man vid landsbygdens försörjningmed taxitjänster, vilka till stor del består av kompletleringslrafik.skolskjutsar och färdtjänst, tar lill vara de mindre taxistationernas mycketgoda person- och lokalkännedom. En förutsättning för detta är fastställdauppställningsplatser, Inle minst viktigt är delta inom en lätortskornmuns landsbygdsområdedär tätorten har en speciell dragningskraft. Utskottet delar såledesföredragandens och motionärens "ståndpunkt orn det lämpliga i atl knytasådana faslslällelser till trafiktillstånden när det gäller trafikområdenutanför de större tätorterna," med fasta uppställningsplatser är för oss i centernen myckel viktig bil av taxis organisation. Utan sådana riskerar vi alt de större tätorterna som magneter drar taxibilarna lill sig med påföljd atl landsbygdendär utanför inte bara får mycket längre väntetider och framkörningssträckor utan också blir utan den goda lokal- och personkännedom som vi värdesätter så högt, 202 säger atl frågan,alltså om uppställningsplatser, bör lösas genom eltförfarande med samråd mellan tillståndsmöjligheterna och bl, a. Nr 163länshuvudmännen och berörda kommuner. Utskottet vill rned sin skrivning Onsdaeen den markera vikten av att så också verkligen sker, och jag vill passapå det här a jpj i gon tillfälletatl säga dels atl jag tycker all del är bra all utskottet här har skärpt tonen,dels att det nu ankommer pä berörda myndigheter all noga följa Vissataxifrågor utvecklingen ute i landet. Vad sedan gäller beställningscentralerna, sorn livligt hardiskuterats här, vill jag säga all skall taxi kunna fylla sin plats i trafiken,i större oeh mindre tätorter, pä landsbygden och i glesbygden, då måslebestämmelserna kring taxis organisation utformas på ett flexibelt sätt. Enovillkorlig anslutning lill en beställningscentral, som socialdemokraternaförordar, är inte en flexibel bestämmelse. Del finns glesbygdskommuner där detinte finns underlag för en beställningscentral och där kostnaderna för en sådankan bli orimliga i relation till de körningsuppdrag som skulle kunna erhållasgenom etl sådant organ. Även om anslutning enligt utskottet skall varahuvudregel - och det håller jag med om - tycker jag därför alt det är bra alldel finns möjligheter lill undanlag. Det är min förhoppning atl den organisationsstruktur förtaxi som vi nu skall besluta orn skall visa sig möjlig att anpassa till deolika krav vi ställer på taxi och till olika geografiska och befolkningsmässigaförutsättningar. Med delta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 1 detta anförande instämde (). De tankar jag har anfört i min motion har istort sett fått gehör hos utskottet. Socialdemokraterna säger i sin reservationangående beställningscentral atl jag har framfört samma krav i min motion somde har gjort. Så är faktiskt inle fallet. Anledningen till det är atl följandestår inskrivet i yrkestrafikförordningen. som trädde i kraft iår. Jag citerar 4 kap. 9 §: "Den tillståndsgivande får bestämma alllillståndshavare måste anslula sig till en sådan förening som har godkänts avlänsstyrelsen och som har till syfte att hålla beställningskontor eller ha handom gemensamma uppgifter i övrigt i fråga om trafiken." Jag tyckerall det är lill fyllest vad gäller beställningscentral. Jag yrkar bifall till trafikutskottelshemställan på alla punkter. Överläggningen var härmed avslulad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1972 av m. fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilio- Nr 163 nen vara med övervägande jabesvarad. , , votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkande .r o 27 mom. 1 röstar ja. den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion 1972 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSven begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 16 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1972 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanSven begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 27 mom. 2a röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1972 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäSven begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 297 Nej - 16 Mom. 2 b och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkande 27 mom. 4rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLars begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 157 Nej - 156 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Mom. 5 och 6 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservafion 2 av m.fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes oeh godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 27 mom. 7röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKurt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat; Ja - 157 Nej - 156 Utskottets hemställan bifölls. § 9 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1979/80:47 medanledning av proposifionen 1979/80:162 om reglering av priserna päjordbruksprodukter, m. m.. jämte motioner. Iproposition 1979/80:162 hade regeringen () föreslagitriksdagen dels att Reglering av priserna på jordbruksprodukter, rn. 1. anta förslaget till lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering pä jordbrukets område, 2. godkänna vad ipropositionen förordals om styrning av slaklsvinspro-duktionens utbyggnad, 3. godkänna vad ipropositionen förordals orn regleringen av priser m. m. på sockerbetor, 4. godkänna vad ipropositionen förordats om prisregleringen pä socker för liden den 1 juli1980-den 30 juni 1982, 5. godkänna vad ipropositionen förordals i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflötunder regleringsäret 1980/81 eller hade influtit under tidigare regleringsår, 6. medge att denrörliga kredit på högst 120 milj. kr. som ställdes till statensjordbruksnämnds förfogande i riksgäldskonloret för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiflsmedel fick under regleringsäret 1980/81användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen, 7. medge attstatens lagring av jordbruksprodukter /81 fick disponera en rörlig kredit på högst . 8. godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om prisstödet till jordbruket i norra , 9. medge atl /80 statlig kreditgaranti lämnades för län till yttrerationalisering, län till inre rationalisering, jordförvärvslån, driflslån ochmaskinlån med sammanlagt högst , för lån till trädgårdsnäringensrationalisering m. rn. med högst , för lån till rennäringensrationalisering m. m. med högst . samt för län till inköp avavelshästar och ridhästar med sammanlagt högst , 10. godkänna vad i propositionen förordats om eftergiftav vissa lån till trädgårdsföretag. Vidarehade regeringen föreslagit alt 11. till Prisstöd lill jordbruket i norra /81 anvisa ett förslagsanslag av , 12. till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdeför /81 anvisa ett förslagsanslag av 3 . I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna 1979/80:303 av (), vari yrkats altriksdagen hos regeringen begärde en översyn av malsubventionerna i den riktningsom i motionen anförts. 1979/80:306av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga Nr 163 (yrkandena2-4) hemställts att hos regeringen skulle anhålla om den utredningoch förslag enligt följande; 2. att det etablerades en skärpt 4 jypj jQgQ övervakningoch kontroll över prisutvecklingen pä jordbrukels produktions- _ medel oehalt samhällsingripanden övervägdes om sådan kunde antas få en Reglering av pri- hämmande inverkan pä denna prisutveckling, 3. att den fortsatta utveckling- serna på jord en inom animalieproduktionen skulle ges största möjliga direkta anknytning bruksprodukter till jordbruket, drivas i måttligt stora anläggningar och ges spridning över landet, 4. alt stöd lill upprustning av småbruk, främst i landets norra delar, övervägdes vid sidan av elt särskilt prisstöd och alt regionalpoliiiskainsatser gjordes för spridning av kompletterande sysselsättning, 1979/80:388 av m. fl. (vpk), 1979/80:553av () såvitt nu var i fråga (yrkandet 2), 1979/80:690av m. fl. (c), 1979/80:930 av (båda c), vari yrkats att beslutade föreslåregeringen alt uppta förhandlingar med jordbrukets organisationer om statligtstöd till frukt-, rotfrukts- och grönsaksodling i enlighet med vad somframförts i motionen, 1979/80:933 av andre vice talmannen m.fl. (c), 1979/80:939 av (),vari yrkats att hos regeringen skulle begära en skyndsam utvärderingav orsakerna till nedgången av antalet mjölkleverantörer i skogslänen undersenare delen av 1970-lalel samt begära förslag om åtgärder för alt mildrautvecklingen, 1979/80:1383 av m. fl. (c), 1979/80:1390 av m.fl. (s), vari yrkats atl som sin mening gav regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering och förslag rörande stöd till jordbruket iNorrbotten, 1979/80:1392 av (), vari yrkats all som sin mening gav regeringen lill känna attprisstödet för kött och fläsk borde avvecklas, 1979/80:1751 av (), 1979/80:1752 av m.fl. (c), vari yrkats atl som sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförts om subventio neringen och prissättningen i fråga om jordbruksprodukter och prispolili- kens sociala och folkhälsomässiga betydelse, 207 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1979/80:1761 av Per m. fl. (m), vari yrkats attriksdagen hos regeringen begärde skyndsamma åtgärder för alt förbättra denorrländska jordbrukarnas situation, 1979/80:1851 av m. fl. (c), dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1979/80:2027 av m. fl. (c), 1979/80:2031 av m.fl. (c,m), vari yrkats 1. att beslutade om ett stöd lillpotatisodlingen i enligt jordbruksnämndens förslag på s. 108 iproposition 162, 2. all beslutade om ett särskilt packeribidrag förägg invägda vid runmärkesberältigade packerier enligl jordbruksnämndens förslagpås. 106 i proposition 162,3. att till Prisstöd lill jordbruket inorra anvisade ett i förhållande till propositionen förhöjtförslagsanslag med . samt 4. attriksdagen beslutade uttala att bestämmelserna om utbetalning av Norrlandsstödlill kött- och fläskpr-oducenter borde ändras, så atl såväl uppfödningsom slakt skulle ske inom stödområdet i fråga för att del särskildapristillägget skulle utgå, 1979/80:2032 av m. fl. (c), 1979/80:2036 av m.fl. (s), vari yrkats alt beslutade 1. avslå regeringens förslag omstyrning av slaktsvinsproduktionens utbyggnad, 2. anta det av statensjordbruksnämnd utarbetade förslaget till styrning av fläskproduklionen, somförordats i motionen, 3. att av statens jordbruksnämnd konstateratprislryckande överskott skulle föreligga för att differentieradproduktionsavgift skulle tillämpas, 4. att medel för en särskildlåginkomslsatsning avsattes i samband med kommande prisförhandlingar inorn detutrymme jordbruket som kollekliv tilldelats samt 5. atl sorn sin mening geregeringen fill känna att en bättre samstämmighet mellan samhälletskostupplysning och effekten av de åtgärder som kunde uppnäs med jordbrukspoliliskastyrmedel borde eftersträvas, och 1979/80:2037 av m.fl.(vpk), vari yrkats l.att uttalade atl momseffekten pä livsmedel bordeavskaffas genom atfmervär-deskatten som härrörde från försäljning av livsmedeli sin helhet skulle återföras till konsumenterna i form av seleklivalivsmedelssubventioner, 2. alt hos regeringen hemställde om enöversyn av vilka varor som skulle anses vara livsmedel från skattesynpunkt ochvilka livsmedel som ur närings- och andra synpunkter skulle ges en högresubvention vid fördelning av de medel som stod till förfogande för ändamålet. 1. atl riksdagenskulle anta förslaget till lag om ändring i lagen (1967:346) denom prisreglering pä jordbrukets område, 4 jmj 1980 2. beträffandestyrning av animalieproduklionens utbyggnad m. m. a) altriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä Reglering avpri-motion 1979/80:2036 yrkandena 1-3 godkände vad i propositionen förordats serna på iord-om styrning av slaktsvinsproduktionens utbyggnad, bruksprodukter b) alt riksdagenlämnade motion 1979/80:553 yrkandet 2 och motionen j 1979/80:2032 utanvidare åtgärd, c) att riksdagenlämnade motion 1979/80:306 yrkandet 3 och motionen 1979/80:388 utan vidareåtgärd, d) attriksdagen lämnade motion 1979/80:1751 utan vidare åtgärd, 3. beträffandevissa näringsfysiologiska frågor a) att riksdagenlämnade mofionerna 1979/80:303. 1979/80:930, 1979/ 80:1392, 1979/80:1752 ochmotion 1979/80:2036 yrkandet 5 utan vidare åtgärd, b) att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:2037 yrkandet 2 såvitt avsåg kost- ochnäringsfrågor, 4. beträffandevissa prisregleringsfrågor rn. a) alt riksdagenskulle avslå motion 1979/80:306 yrkandet 2, b) att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:690, c) att riksdagenlämnade motion 1979/80:1383 utan vidare åtgärd, d) atlriksdagen skulle avslå motion 1979/80:2036 yrkandet 4, e) all skulle avslå motion 1979/80:2037yrkandet 1 samt yrkandet 2 i återstående del, 5. att riksdagengodkände vad i propositionen förordats om regleringen av priser m. m. påsockerbetor, 6. att riksdagengodkände vad i propositionen förordats om prisregleringen på socker för lidenden 1 juli 1980-den 30 juni 1982, 7. att riksdagengodkände vad i propositionen förordats i fråga om användningen av avgiftsmedelsom inflöt under /81 eller hade influtit under tidigareregleringsär. 8. att riksdagenmedgav att den rörliga kredit på högst 120 milj. kr. som ställdes tillstatens jordbruksnämnds förfogande i för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiflsmedel fick under /81användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen, 9. alt riksdagenmedgav att statens lagring avjordbruksprodukter för /81 fick disponera en rörlig kredit påhögst . 10. beträffandeprisstödet till jordbruket i norra a) alt godkände vad i propositionen förordats ifråga om prisstödet till jordbruket i norra , b) att riksdagenskulle avslå mofion 1979/80:2027, c) alt med anledning av motion 1979/80:306 yrkandet 4. 14 protokoll 1979/80:162-163 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. motionenia1979/80:939. 1979/80:1390 och 1979/80:1761 samt motion 1979/80:2031 yrkandena 1oeh 2 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om en övergripandeöversyn av prisstödet lill jordbruket i norra , d) att lämnade motion 1979/80:2031 yrkandet 4utan vidare åtgärd, 11, beträffandestöd lill trädgårdsnäringen a) att riksdagenmedgav atl för /80 statlig kreditgaranti lämnades för lån tillyttre rationalisering, lån lill inre rationalisering, jordförvärvslån,driftslån och maskinlån med sammanlagt högst , för lån lillträdgårdsnäringens rationalisering rn. m. med högst ,, för lånlill rennäringens rationalisering rn, m, med högst , samt för låntill inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt högst ,, b) att riksdagengodkände vad i propositionen förordats om eftergift av vissa lån lillirädgårdsföretag, c) att riksdagenlämnade motion 1979/80:1851 utan vidare åtgärd, 12, beträffande användningen avokonventionella fodermedel atl skulle avslå motion 1979/80:933, 13, att till Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /81 anvisade ettförslagsanslag av 3 ,, 14, atl med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:2031 yrkandet 3 tillPrisstöd lill jordbruket i norra för /81 anvisade elt förslagsanslagav . Följande fyra reservationer hadeavgivils av , . , , och (alla s): 1. beträffandestyrning av animalieproduklionens utbyggnad m. m.. vari reservanterna ansett alt utskottet under 2 a bort hemställa alt med bifall till motion 1979/80:2036yrkandena 1-3 och med avslag pä regeringens förslag i motsvarande del godkännervad reservanterna förordat om elt system för styrning avslaktsvinsproduktionens utbyggnad och om förutsättningarna för systemetstillämpning, 2. beträffandevissa näringsfysiologiska frågor, vari reservanterna ansett atl utskottet under 3 a bort hemställa all som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört med anledning av motionerna1979/80:303, 1979/80:930, 1979/ 80:1392, 1979/80:1752 och motion 1979/80:2036yrkandet 5, 3. beträffande vissa prisregleringsfrågor m. m.. varireservanterna ansett att utskottet under 4 a bort hemställa att som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört med anledning av motion 306 yrkandet 2, 4.beträffande vissa prisregleringsfrågor m. m., vari reservanterna ansett Nr 163 att utskottet under 4 d bort hemställa den altriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna - ggg anfört medanledning av motion 1979/80:2036 yrkandet 4. Reglering av pri- (): ,, ,,; y,. Med anledning av ett tillfälligt handikappber jag alt få hålla bruksprodukter milt anförande från min bänk. Jag måste inledningsvis få erinra om den debatt vi fördehiir i års jordbrukspoliliska beslul. Jag konstaterade dåalt vi under praktiskt tagel hela 1970-lalel i hade varit i slortsett ense om vår jordbrukspolitik. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte J972 årsjordbruksutredning för atl i enlighet med vad sorn sades utvärderaresultatet av den jordbrukspolitik då bestämde sig för. Utredningenhade under stor enighet resulterat i etl betänkande, som också bemöttes positivtav remissinstanserna. Grunden var lagd för en proposition och ett riksdagsbeslutom vår jordbrukspolitik som skulle kunna omfattas rned förtroende av bådeproducenter och konsumenter. I sin iver alt framställa sig som särskilt mån ornjordbrukarnas intressen spelade emellertid enligt min nieningjordbruksminislern bort mycket av det förtroende för vår jordbrukspolitik somockså inåste finnas på konsument-sidan. Den målsiiilning för jordbrukspolitikensom jordbruksutredningen enades om och där producenternas och konsumenternasintressen vägdes in med samma tyngd försköl jordbruksminislern i sinproposition lill producenternas fördel. Huvudsyftet med jordbrukspolitikenskulle enligl den proposition som den borgerliga regeringen redovisade förriksdagen vara inkomstutvecklingen för jordbrukarna. Konsumentintressetdegraderades på del här sättet till ett andrahandsintresse. Denna inställning följdes sedan upp med negativaståndpunkter frän jordbruksministern lill de krav vi socialdemokrater reste påen förstärkning av konsumentdelegationens möjligheter atl företrädakonsumenternas intressen. Jag varnade dä jordbruksministern för del betänkliga ävenfrån näringens synpunkt i att riskera det förtroende sorn konsumenterna måstekunna ha för alt jordbrukspolitiken icke behandlas sorn en partsangelägenhelulan sorn en angelägenhet för hela svenska folkel. Målet för jordbrukspolitikenmåste vara all trygga vår försörjning med livsmedel av god kvalitet tillrimliga priser för konsumenterna. Delta skall ske i en långsiktig ochplanmässig hushållning med de naturresurser som utnyttjas i jordbruket och medhänsyn tagen till skyddet för miljön. Del skall ske i en rationellt bedrivenproduktion, där driften får anpassas till de förutsättningar som kan giilla iolika delar av landet, en produktion som ger dem som arbetar i jordbruket derasdel i den levnadsstandard svenska folkel kan uppnå. Jordbruksministern har icke kunnat undgå alt uppleva enskärpt misstänk samhet från konsurnentsidan mot var jordbrukspolitik och mot hur 211 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. regleringenav priserna på jordbruksprodukter fungerar. Del är allvarligt om landets jordbruksminister upplevs somföreträdare för den ena parlens intressen i jordbrukspolitiken. Jag har ansettdel nödvändigt all säga delta därför att jag upplever att jordbruksminislerninom jordbrukspolitiken för ensidigt söker lösningar som i första hand skallpassa producenternas intressen. jordbruksutredning framhöll alt en styrning avden totala slakidjursproduktionen var nödvändig. Kostnaden för exporten skullefinansieras med en slakldjursavgifi som elt medel för att begränsa den totalaproduktionen. med besvärande överskott kunde det, ansågutredningen, vara motiverat alt begränsa de större företagens utbyggnad genomalt låta dessa företag stå för en större andel av exportkostnaderna. Utredningenföreslog därför att avgiften borde kunna differentieras med hänsyn tillföretagsstorlek. En differentiering av slaktdjursavgiften borde enliglutredningen tillgripas endast då marknadssituationen för fläsk var sådan altdifferentieringen kunde anses vara motiverad. Jordbruksministern anslöt sig i propositionen lill vadulredningen anförde om syftet med en sådan styrning. Konsumentdelegationendeklarerade sin tveksamhet lill en differentiering av slakldjursavgiflerna, medhänvisning till de negativa konsekvenserna för rationaliseringsulvecklingen.Riksdagen antog jordbruksministerns förslag.