prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan konstatera att det tidigare, när persontrafikenvar i gång, endast bodde elt par tre tusen invånare längs med den härjärnvägslinjen. Befolkningen har ökat. har väl över 10 000invånare i sin tätort, och sedan kan man gå vidare till - utbyggnaden därär också stor. Jag skulle tro att omkring 25 000 människor bor i dessatätorter. Sedan kan jag avslutningsvis säga: Jag har naturligtvisinte heller åsikten att skall ligga kvar inom tätorterna. HerrStenmarck poängterade nödvändigheten av att får en ny sträckning.Det har jag ingenting emot. Vägen måste naturligtvis gå utanför tätorterna omman skall klara dem. innebär det en åtgång av god . Vi måstedärför utbygga nya sträckor så litet som möjligt. Men jag tror, herr talman, att til syvende og sidst, ochmed tanke på den utveckling som vi står inför, måste man ändå göra eninvestering i en järnvägslinje sorn denna. När man ändå måste underhålla banan,kan man lika gärna sätta i gång en kollektivtrafik på den. Det är jag rättövertygad om. Jag tycker nog att det sista inlägget från statsrådet var litetväl pessimistiskt i detta hänseende. Om utbyggnad av kollektivtrafiken i Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 54 § 16 Om nya lokaler för polisen iLidingö 17flp-nh 107Q Justitieministerir ordet för att besvara () anmälda fråga, 1979/80:192, och anförde: Dm I k h- Herr talman! harfrågat mig när regeringen beräknar lämna ... ... erforderligtprojekteringsupprag för nya polislokaler i .- polisdistrikt och om ett ärende av denna angelägenhetsgrad kan Jagar medveten om de lokalprobleni sorn finns inom Lidingöpolisdistrikt, och jag bedömer f. n. detta objekt som det mest angelägna närdet gäller polishusbyggen inom . Överenskommelse har träffats med kommun om förvärvav en lämplig tomt. Det av inom kommunen upprättade förslagettill ny stadsplan för del område där tomten är belägen har den 7 december 1978fitstställts av i . beslut har docköverklagats. Ärendet handläggs f. n. inom . Jag har inhämtat alt ärendet remitterats till statensplanverk och att yttrande är att vänta i slutet av . Regeringensbeslut i stadsplanefrågan kan förmodligen föreligga i börjtm av . Jag har för avsikt att så snart sorn möjligt därefter taupp frågan om projektering av nya lokaler för polisen i . Jag tacktir statsrådet för svaret på min fråga. polisdistrikt har alltsedan polisväsendetförstatligades , dvs. , varit i behov av nya lokaler.Ett 80-tal nya polishus har byggts , vilket är br;t. Men avolika anledningar har polisdistrikt hamnat på efterkälken, vilket inteår lika bra. Att justitieministern i sitt svar betecknar ett nytt polishusi som det mest angelägna projektet i noterar jag medtillfredsställelse. En på detta område initierad person har sagt mig altLidingö har ett av de tre sämsta polishusen i hela landet. Det är bara Mjölbyoch som har det lika besvärligt. Men i har man kommit sålångt att det nya polishuset nu är färdigprojekterat och en lösning är på väg. Arbetsförhållandena för polispersonalen iStockholmsområdet är, som justitieministern väl känner till, på grund avbefolkningskoncentrationen mycket påfrestande. De polisdistrikt som har gamlaoch utslitna lokaler har också svårare att få personalen att stanna kvar iStockholmsregionen. Av ordinarie tjänster i är vakanta, vilketbekräftar denna iakttagelse. Jag vill gärna tolka justitieministerns svar somförsiktigt optimistiskt. Jag hoppas bara att planverket skall raska på med behandlingen av delta angelägna ärende. har funderat på saken . Det 60 ar bra om dess yttrande kan kommaredan i . Byggnadsstyrelsenväntar ju bara på projekteringsuppdrag. Under förut- Nr 54 sättningatt man kan fastställa stadsplanen kan man komma i MåndHcen den gång medbyggandet , dvs. Det efterläng- -j tadepolishuset skulle i så fall stå färdigt . Men då får det inte bli _ nyahinder och nya dröjsmål. Jag hoppas därför att justitieministern kan ge q ninn,d(>,- ,fiQi Kan justitieministern bekräfta att det bäraren realistisktidsplan, skulle ett i . sådant konkret besked väcka stor tillfredsställelse. Vår väiititn har varitlårrg och prövande. Jag vill bara lägga till att jag, såsomfrarrrgick av nritt svar, är klart medveten om behovet ;tv detta polishus och;itt jag kan stryka under de synpunkter som frågeställaren anförde här. Vi riiknar rned ett mycket sntibbt projekteringsbeslut såfort stadsplanefrågan är avgjord. Det leder i sin tur till att polishirsetinom en tämligen överskådlig framlid bör kunntt tas i bruk. Överliiggningen var härmed avslutad. § 17 Om åtgärder mot missbruk av alkohol Socialministern erhöllor'det för att i ett sammanhang besvara dels () den 15november anmälda interpellation. 1979/80:65, dels () den 16november anmälda fråga, 1979/80:129, och anförde: har i en interpellationfrågat mig om jag har för avsikt att irrtensifiera arbetet för att nrinskabrirket och missbruket av alkohol och andra droger. Hon har också frågat om jagär beredd att ta initiativ till en kampanj för att fiista uppmärkstrrnheten päalkoholproblemeir och de skadeverkningar som blir en följd därav samt om jag iövrigt är beredd att vidta åtgärder i förebyggande syfte och i så firll vilka. har frågat om regeringen är beredd atttillsätta en kommission med uppgift all skvndsamt framlägga för'slag tillåtgärder mot alkoholmissbruket. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Missbruk av alkohol och narkotika är vårt lands störstasociala och medicinska problem. Missbrtrkets konsekvenser i form av socialaproblem med skadeverkningar för hela livet, sjukdomar, brott och skador påperson och egendom blir allt tillvarligare. Missbrtrket tar allt störrebehandlingsresurser i tinspråk inom olika vårdområden. Förutomnykterhetsvården är det en växande andel av såväl kroppssjirkvården sonr denpsykiatriska vården sorn direkt eller indirekt tas i anspråk för vård avpersoner med alkohol- och drogpi'oblem. Den totalaomfattningen av tilkoholrnissbruket är iirte känd, incir antalet 61 Nr 54 personer med allvarligaalkoholproblem har av uppskattats MåndTpenden ''" '''l''" 200 000 och300 000 personer. De senaste åreirs alkoholforskning 17december 1979 ''" framhävt det närasambandet mellan alkoholskadornas omfattning och den totala konsumtionen av alkohol i befolkningen. Om åtgärder mot alkoholpolitikenmåste därför vara att nedbringa konsumtionen och därmed missbruk av alko- "'"'''' skadorna. ; / Den uppgång i alkoholkonsumtionensom htrr skett urrder senare år inger stor oro.År 1976 uppgick alkoholkonsumtionen i - oinräkirad till hundraprocentig(ren) alkohol - till per invånare . var motsvarandetal ca . Under de tre efterkrigsdeccnnierna i del närmaste fördubbladesalltså genomsnittskonsumtionen av alkohol i . Efter en nedgång steg försäljningenunder rned . I första hand svarar starkölet för dennaökning. Antalet omhändertaganden ;tv berustrde har ökat. Ornhändertagttndenaökar i vissa län särskilt kraftigt bland de äldsta tonåringarna. undersökningar som genomförts sedan år1971 och som läcker hela landet tyder pä en ökande vin- och spritkonsumtionbland de äldre lonåringarnit. Alarmerande är enligt undersökning attomkring av 16-åringarna dricker sprit en till och attandelen ungdomar som dricker myckel trlkohol vid ett och samma lillfiille harökat. Den sänkning av debutåldern som har skett och utvecklirrgen av betydligttyngre dryckesvanor bland ungdomar kan komma att rnedförtt att vi får en storgrupp relativt urrga missbrukare nred svåra sociala och medicinskakomplikationer. airtog i stor enighet ett långsiktigtalkoholpolitiskt progranr. Den avvägning mellan restriktioner och förebyggandeinsatser, i första haird bland ungdomar, i form av t. ex. upplysning ochinformation som dä gjordes vilade på ett mångårigt utredningsarbete. Den 1 janirari 1978 började nämnd föralkoholfrågor, där folkrörelser och andra organisationer är representerade, sinverksamhet. Kritik har riktats mot att nämnden har haft svårt att komma i gängrned sitt arbete. Men den som har följt alkoholdebatten och vet hurolika åsikter bryts mot varandra om hur alkoholproblemen skall angripas kaninte vara förvånad om det tar innan nämnden har funrrit sinaarbetsmetoder. Personligen anser jag att detta gemensamma forum har ett stortvärde och kommer att svara mot berättigade förväntningar. Statligt stöd till alkoholpolitiska insatser, främst påungdomssidan, finns nu i olika former. disponerar ungefär 5milj. för informationsinsatser och dessutom ett liknande belopp förfritidsaktiviteter frän allmänna arvsfonden. disponerar onrkring 4 milj. kr. förupplysning om alkohol- och narkotikaproblem. Via socialbudgeten stöds ocksålänkorganisationerna i sitt arbete. Via budget fårnykterhetsrörelsen sitt organi- 62 sationsstöd. föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN) får ocksåsitt stöd från detta departement. Stöd till ideella organisationer Nr 54 lämnas viaolika huvudtitlar i statsbudgeten. En del avdet statliga stödet till iryklerhelsvården avlöstes i och med j-y december1979 riksdagensbeslut om den kommunala ekonomin. Trots detta finns det kvar olika stödformer till kommuner och organisationer sorn komnrer ;itt /-) åtgärder mot redovisas i birdgetpropositionen. Vi kan alltså konstatera alt flera departemeirt ochnryndigheter på ett eller ; annat sått är engagerade i missbruksfrågor. Flera hundra barn föds medallvarliga skador till följd av moderns alkoholbruk under graviditeten. Dettamotiverar ett utvecklande av särskilda förebyggande värdinsitlser och öktrdinformation till gravida från såväl sjrrkvårds- sorn socialvårdshuvudmännen. Skohm och därmed har en viktigalkoholpolitisk roll. Tidigt måste barn och ungdom få kunskap om deskadeverkningar som irlkoholen ger. Betydande iirformationsinsatser görs inomskohrn. En utveckling av dessa pågår. Arbetslöshet är err framträdande orsak till missbruk -främst bland ungdomar. Att kunna ta ansvttr och känna att nran behövs iarbetslivet är en viktig förutsättning för att känna trygghet i tillvaron ochutveckla en sirnd självkänsla. I ett förebyggande alkoholpolitiskt arbete hararbetsmarknads-mvndigheterna eir betydelsefull roll. Likaså är alla de insatsersom kan göras genom att förber-eda irngdomarna för yrkeslivet genom utbildningoch praktik av stort värde. Mot bakgrund av växande alkoholkonsumtion, ökandemissbruksproblem och den organisatoriska splittringen av de sttttligainsatserna hitr initiativ tagits till en samarbetsgrupp i syfte att bredda ochsamordna insatserntr i . I regeringsförklaringen aviserades därutöver en kampttnjmot att lämna alkohol till trngdorn. En arbetsgrupp har bildats förkttrnpanjen. Den består av representanter från med dessalkoholnämnd, skolöverstyrelserr, brottsförebyggande rådet, ,, och , Genom sin sammansättning får gruppenen koppling till föreningslivet. Gruppen kommer i sitt arbete dessutom att tasärskilda kontakter med olika organisationer. En av de viktigaste förebyggande insatserna rnotalkoholmissbruk är att ärrdra attitvderna till bruk av alkohol. Här har vi allasorn medmänniskor ett ansvar genom vår egen livsföring. Det är viktigt ;ttt enavglamorisering av alkoholbrirket kommer till stånd och att en ökad upplysningom alkoholens enorrntt sociala och medicinskit skadeverkningar genomförs. Alla organisationer i vårt laird - politiska partier,fackliga organisationer, miljöorganisationer, ungdomsorganisationer, , kristnti organisationer och nykterhetsorganisittioner - har här ett ansvar att gå före, vara stilbildande och bilda opinion emot bruk av tilkohol. Jag villhär betona värdet av alkoholfria miljöer, särskilt för ungdom. Stark återhåll samhet måste iakttas med alkohol vid offentlig representation såväl i statliga, kornrnLtnala och landstingskommunala sanrmanhang som i folkrörelsernas Nr 54 verksamhet. Jag anser att måletmåste vara att åstadkomma en helt spritfri M,= i., , ,4 representation i sanrhällsorgair och folkrörelser, 17december 1979 Massmedia barett alldeles speciellt ansvar då det gällerattitydbildning till Det gäller inte rnirrst televisionen. En del av förklaringentill /I... ,:,;; .,;. , den ökande alkoholkonsumtionen kärr vara den ofta återkonrmande (Jm atgaiaer mot I I II framtoningen av ttlkohol somavslappirings- och avkopplingsmedel i oliktr miSSDIUK av lllKO- rr i r Il televisionsprogram utan att denegativa följdverkningarna kommer fram. som del gäller att ändra våra grundläggttndeitttityder till alkoholbruk måste förstärkta insatser göras i fornr avförebyggande sociala åtgärderoch en mera genomtänkt samhällsplanering. Enligtmin uppfirttning finns det risk för att påfrestningar hos den enskilde somföljer av oftrllständiga samhällsmiljöer och en snabb strukturomvandling medsvåra omställningar och problem i familjelivet kan skapa behov av ;ttt flybcrrt frän verkligheten genom alkohol- och drogmissbruk. Alkoholbrrtket fårdärför inte ses isolerat från sirmhällsutvecklingcn i stort utan måste sältttsin i sitt sammanhang i den ofullständiga livsmiljö som tyvärr ofta präglartillvaron för många människor- inte minst ungdomar. För att på bred front komirra till rätta rnedfelaktiga attityder till alkoholbruk, den alltför höga alkoholkonsumtionen ochproblem i samhället som förstärker missbrukstendenser samt för att ytterligareutveckla rehabiliterande vårdformer för missbrukare avser jag att inom kortinbjuda företrädare för folkrörelser, landstingskommunala och kommunalamyndigheter till gemensamma överläggningar. Syftet är att skapa en gemensamplattform för åtgärder på riksplanet, i varje län och i varje kornmun förinsatser och attitydbildning mot alkoholbruk och bruk av droger i övrigt. Åtgärder för att förstärka behandlingssidan ialkoholvården berör jag inte närmare i delta interpellationssvar. Sådanainsatser inkl. stöd till länkrörelserna kommer att redovisas ibudgetpropositionen . När del gäller fråga om en kommission ärmin uppfirttning alt de överläggningar som jag h;ir har taktt onr kan leda tillnya sairrarbetsforrner. Arbetsformerna får dock följa av de resultatöverläggningarna leder fram till. Under detta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. J;tg ber att få tacka socialminister det utförliga svaret på min interpellation. Av svaret framgår ju att initiativ och verksamheter pågårpå såväl riksnivå som landstingsnivå och nivå. Och det erkännairdet måste ges förre socialministern att han var pådrivande beträffande det stora problemet med bruk och missbruk av alkohol och beroendefranrkalUinde medel. 64 Samhället ser - trots deinititativ sonr tagits - faktiskt rent bedrövligt ut medhänsyn till de stora problem som föreligger på missbrukssidan. Och det mestnegativa är ju att dessa problem gått och går allt längre ner i åldrarna. Man kan fråga sig: Hur har det kunnat bli så här?Socialminister har delvis varit inne på delta i sitt svar. Naturligtvisspelar olikrr orsaker in. Vi har den stora omflyttningen av människor- den kanvara en av förklaringarna till de ökade sociala svårigheterna. Många människorhar ryckts ur sitt sociala sarnrnanhiing. De har tvingats lämna den miljö därde vuxit upp och där de frtirnför allt känt trygghet. Denna miljö har bytts utmot en stereotyp yttre miljö många gånger-särskilt kanske här iStockholmstrakten, där människor alltför ofta upplever främlingskap, isoleringoch ensamhet. Arbetslösheten är en annan förklaring. Att inte ha arbeteupplevs av många arbetslösa som alt inte ha någon funktion i samhället, attrnan inte behövs. För de arbetslösa ungdomiirna är detlti speciellt svårt, ochäven för de ungdomar som kanske har en bristfällig och ofullständig utbildning. I takt rned att samhället förändras har också förhållandetmänniskor emellan förändrats. Vi isolerar oss och t;rr mindre ansvar förvarandra. De ungdomar som har problem måste vi ta på allvar. Vi kan inte baraslå ifrån oss och säga att det där angår inte oss. Vi måste också vara uppmärksamma på att ungdomarnaidentifierar sig med oss vuxna. Ungdomarna skall inte lastas. Det är ju vivuxna som har skapat livsmönstret. Det är därför-som jag ser del-av stor betydelsehur vi själva uppträder och hur vi själva lever i dessa sammanhang.Vuxenvärldens alkoholkonsumtion är ett exempel. Vi kan ju inte bara i ordförklara för våra ungdomar att de inte skall använda alkohol. Som vi självahanterar dessa beroendeframkallande medel kommer också våra ungdomar att göradet. Jag hälsar med tillfredsställelse attsocialminister säger i sitt svar alt alla organisationer i vårt land harett ansvar att gå före och bilda opinion mot bruk av alkohol och att hon inomkort kommer att inbjuda företrädare för folkrörelser, landstingskornrnunala ochkommunala myndigheter till gemensamma överläggningar för att därigenom skapaen gemensam plattform för åtgärder dels på riksplanet, dels i varje län ochdels i varje kornmun. Jag utgår från att denna inbjudan kommer att skickas utså snart som möjligt, för det brådskar verkligen. Vidare ser jag det som positivt att tagitinitiativ till en samarbetsgrupp i syfte att bredda och samordna insatserna iregeringskansliet och att en arbetsgrupp har bildats för en kampanj rnot attalkohol lämnas till ungdom. Ja, vi måste prioritera kampen rnot missbruket, och i denkampen bör vår socialminister gå i första ledet. Jag vill uppehålla mig litet grand vid kvinnor ochalkohol. Av tradition har ju kvinnors alkoholkonsumtion varit liten. Missbrukförekom självfallet tidigare också. Men - i stortsett efter - rapporteras från olika håll i världen attalkoholbruk och missbruk stadigt ökar bland kvinnor i alla samhällsskikt. ISverige har kvinnornas alkoholbruk ökat mer än männens efter motbokensavskaffande Om åtgärder mot missbruk av alkohol 5 protokoll 1979/80:54-55 Nr 54 1955. Bland tonårsflickor har under1970-talet konstaterats ett krafligt ökat Måndrcenden alkoholbruk, och dryckesvanornabland flickorna liknar allt mer pojkarntis. 17dprpinher 1Q70 Omfattningen av alkoholproblemen bland kvinnorna är inte heltkänd. svensk nykterhetsvård har kvinnornas alkoholproblem ägnats en jänrförel- Om åtpnrder mot ' '''" uppmärksamhet. Emellertidanses det oftast ;itt deir kvinnliga 7 i- /I; iin alkoholmissbrukaren inte visar sig i någon statistik iills utan tillhör denstora , gruppen s. k. dolda alkoholister.Hennes problem är svåra att upptäcka och Själva är kvinnorna skygga och benägna att dölja sitt Kvinnorna återfinns som regel på privatsjiikhus,psykiatriska kliniker och kliniker med andra specialiteter såsom medicin ochgynekologi samt lios privatläkare. Den manlige alkoholisten återfinns däremotframför allt på sjukhus syftande till behandling av alkoholsjukdomar såsomalkoholkliniker, mentalsjukhus etc. Frekvensen kvinnliga trlkoholnrissbruktrre är docköverallt lägre än frekvensen manliga alkoholister. Ett alkoholberoende uppslår inte över . Detutvecklas mer eller mindre snabbt. De tidiga symtomen -varningssignalerna-nonchaleras ofta. Det har visats enligt uppgifter från LenaDahlgren, som är överliikare vid alkoholpolikliniken på sjukhtrset,att de kvinnor sorn söker hjälp själva gör detta ofta på grund ;tv symtom sornär följderna av missbruket, t. ex. magbesvär eller depression, men utan att förläkaren röja det egentliga problemet. På så vis kan det ta onödigt lång tidinnan lämplig behandling kan påbörjas. Många kvinnor som tas emot på sjukhusför att behandlas för alkoholsjukdom kan ha lidittiv elt svårt missbruk och kanske redtrrr har erhållit obotliga skador. Naturligtvis är det svårt att kartlägga det "doldaalkoholbruket", som finns inte bara hos kvinirorna utan också hos nrännen. Dessutom har vi alkoholens fosterskadande effekter. Ornalkoholbruket fortsätter att öka, kan man också räkna med att det kommer attfödas fler alkoholskadade barn. Ett missbruk under graviditeten kan, onr detstör fosterutvecklingen tidigt, ge upphov till strukturella missbildningar,medan en senare störning påverkar fostrels tillväxt och mognad. Och i Sverigeföds ungefär 400 barn med alkoholskador; siffrorna varierar något. Det doldaalkoholbruket och de alkoholskador som konstaterats hos barrr är också djrrpt allvarliga symtom i helhetsbilden. Har socialministern för avsikt att ta något särskilt initiativ med anledning av dessa förhållanden? Slutligen, herr talman: med bruk och missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel är det största problem vi har , där kampen måste föras på bred front. Där utgör hemmet, skolan och föreningslivet tre viktiga resurser. Vad jag efterlyser är bl. a. föräldraansva ret. Hur skall vi få föräldrar titt ta sitt ansvar, inte bara för egna barn och ungdomar utan även för andras? Vi politiker är ju inte bara beslutsfattare - vi är ju också opinionsbildare och medmänniskor. Man klarar inte all solidaritet 66 och medmänsklighet överskattsedeln. Alla människor har ett personligt Och det ansvaret måste vi la som politiker och sorn medmänniskor isamhället. Jag tackar statsrådet för svaret. Tack vare att min fråga placerades iir i dagensinterpellationsdebatt kan jag mera utförligt beröra de alkoholpolitiskafrågorna. Tack för det, och jag tackar talmannen för denna välvilja. Det har snart gått tre ar sedan fastlade dealkoholpolitiska målsättningarna. Det skedde efter ett tioårigtutredningsarbete. Massmedia fixerade riksdagsbeslut kringmellanölsfrågan och hur enskilda riksdagsledamöter röstade. Därmed fick vi ensnedvriden massmediabild av problemens art och storlek. Vi visste redan då att även om alla landets sjuksängartogs i anspråk, skulle inte alkoholproblemen kunna vårdas bort. Det enda somhjälper är förebyggande åtgärder. Vi visste redan då ittt alkoholbruket ökade enormt. IStockholms skolor är endast en av tio 15-åringar absolutist. Dessa unga människor dricker naturligtvis inte försällsktipels skull, man vill bli berusad. Man grundlägger sina tilkoholvanorlångt innan den personliga framtidsoron har blivit aktuell. Det räcker sålunda inte att tahr orn alkoholens farlighet.Nu gäller det verkligen alt ändra attityderna. Vi visste redan då att av i undersöktanykterhetsvårds-fall var 500 av 4 000 döda sentire. Kommer delta högadödstal att gälla även , innebär det alt två tredjedelar av 20-årigatunga missbrukare här i aldrig kommer att uppleva sin 50-årsdag. Inteens 10 av 100 kommer alt uppleva sin pensionsålder. I samband med den alkoholpoliliska målsättningsdebaltenden avslutade jag mitt anförande med följande; "Det finnsinget enkelt genialiskt grepp för att komma till rätta rned alkoholbruket. Vimåste satsa på en alkoholpolitik som är en blandning av gamla restriktioner ochnya positiva inslag, där folkrörelserna kan bli det trovärdigainstrumentet," Tyvärr blev det inte någon folkrörelsesatsning. Allt harstått kvar vid det gamla och inkörda. Problemens svårighetsgrad har inteförändrats. Regeringarnas samlade grepp har också lyst med sin frånvaro. Vihar t. o. m. haft en statsminister som sagt att alkoholenär en del av vår kultur och kommer så att förbli. Det har inte alltid blåst såförliga opinionsvindar som det gör . Det är självklart att det är regeringoch riksdag som har det övergripande ansvaret för alkoholpolitiken i vårt land.Glädjande nog talas det i massmedia i klarspråk om hur situationen iverkligheten är. Fakta staplas numera på varandra. Alla synes vara oroliga fördagssituationen. tog sitt beslut om den framtida alkoholpolitikeni . Redan då hade vi chansen att åstadkomma en ändring. uttalade rnan att alkoholfrågorna i fortsättningen infogas isitt sociala Om åtgärder mot missbruk av alkohol Nr 54 sammanhang och att ett klart måluppställs för en flerårig insats syftande till Måndnppn den '' begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och till attkomma f'" '"''' '""'alkoholmissbruket. Lät rnig slå fast följiinde; Det talades om att det var ett khirt mål att Omåtgärder mot begränsa konsumtionen och att komma till rällti medalkoholmissbruket. Det missbruk av alko- '" faktiskt en renodladriksdagsbeställning om förslag till fleråriga insatser. Vi har haft tre socialministrar sedan det aktuellariksdagsbeslutet togs, och vi har haft otaliga riksdagsdebatter.