prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — Fjärde AP-fondens inhopp päfastighetsmarknaden genom att köpa aktier i - man köpte av aktierna lill kursvärdet - medförde atl Fabegesaktiekurs steg enligt Affärsväriden. För min del skulle jag dock intemed bästa vilja i världen kunna påstå alt fjärde AP-fondens inhopp påfastighetsmarknaden är att betrakta som offensiva industrisatsningar. Men detär alldeles klart att ulan pengar är inte fiärde AP-fonden, och därför vill Jagfråga : Kan man betrakta det som en offensiv investering när mangår in pä fastighetsmarknaden? Men,herr talman, det är viktigt atl kapitalmarknadspolitikens inriktning slår isamklang med den allmänna ekonomiska politikens inriktning. Eftersom den senareär avhängig av den existerande ekonomiska problembildningen, finns detemellertid ändå visst fog för påståendet att kapitalmarknadsutredningen inteensam kan ligga lill grund för kapitalmarknadspolitikens riktlinjer. Dettavåren av anledningarna till att den finansiella analysen i långtidsutredningen1978 gavs ett så stort utrymn-ie-långt mera omfatlande än i lidigarelångtidsutredningar. 1 ett "medelsikligt" perspektiv gavs såledesinte bara en bild av ramarna för den allmänna ekonomiska utvecklingen ulanockså en lämligen ulföriig analys av den finansiella uivecklingen och dekredilmarknadsproblem som måste lö.sas för att den eftersträvade utvecklingenskulle underlättas. Vidutformningen av kapitalmarknadsproposiiionen fanns sålunda tillgäng till ettförnämligt underlagsmaterial: dels kapitalmarknadsutredningens genomgripandeanalyser av den existerande insliiuiionella strukturens funktion och brister,dels långtidsutredningens färska analys av såväl de reala som de finansiellaramarna för utvecklingen . Detär tveksamt om en föredragande någonsin skulle kunna ha ett bättre underlag änbåde en färsk bedömning av de framlida ramarna för det samlade agerandet hoskapitalmarknadens institutioner och en genomträngande analys av dessainstitutioners begränsning och möjligheter. Delbör tilläggas alt det naturligtvis i och för sig är sant att vi har vissaicke önskvärda fenomen på kapital- och kreditmarknaden som ännu inte var fulltutvecklade när kapitalmarknadsuiredningen skrevs och som heller intebehandlades i långtidsutredningen . Dessa fenomen, son-i dock inte berörs avsocialdemokraterna i deras motion, har i de fiesta fall sin orsak iskattesystemets brister. De är också i de fiesta fall f. n. föremål förseparata utredningar eller inomdepartementala analyser. NärJag lyssnade lill anförande kunde Jag inte riktigt känna igenden historieskrivning han gav när det gäller forskningen och de mindreförelagen. sade - och delta är en vanlig myt frånsocialdemokraternas sida - atl det hade gjorts så litet när det gällerforskningen och de mindre företagen. BådeJohan och Jag har suttit i en hel del utredningar, som initierades avden tidigare industriministern . . Vi har även suttit iföretagarföreningen, och vi har sysslat med dessa frågor under ett fiertal århär i kammaren. De tillskott som de socialdemokratiska regeringarna ville getill de mindre förelagen i form av lån, servicehjälp osv. var ytterst blygsammai förhållande till det som ges . De regionala fonderna har tillförtsbetydande personalresurser och beiydande kapitalresurser. Detta har,tillsammans med den koppling som görs med Investeringsbanken när det gällerlånefrågorna, varit av avgörande betydelse för de mindre förelagen. Jaghäller med om atl vi måsle satsa mycket på forskning. Framförhällningär ulomordenlligl viktig. Men dä frågar man: Satsar vi sä väldigt dåligt här iSverige pä forskning och utveckling i förhållande lill omvärldensindustriländer? har säkerligen en uppfattning om detta. Är detfel del som skrivs i om forskning och ulveckling iindustriländer? Vi fick pä IVA:s lilla julfest enredogörelse för vad hade kommit fram till. Det visade sig där all Sverigelåg i topp om man undantar de amerikanska försvarsforskningarna. Sedan komstatistiska centralbyrån med en rapport som visade ungefär sammaresultat. Viskall inte förtrollas, utan självfallet skall samhället hjälpa till påforskningsområdet. Väsentliga insatser har också gjorts under senare är. Jagsalt i STU-ulredningen, och jag har därför ett ganska klart begrepp om hurmycket de socialdemokratiska regeringarna satsade i förhällande till bruttonationalproduktenoch i förhållande lill vad samhället satsar . Delta är emellertid pengar som går åt - del finns utrymme för attutnyttja dem. Visom fört de näringspolitiska debatterna här i kammaren märkerhur svårt del är att vara innovatör. Vi flr i regel höra samma gamla argument.Sådana argument kommer självfallet både frän borgeriigt häll och frånsocialdemokratiskt håll. När det gäller industripolitiken har man här ikammaren inte så där riktigt klara uppfattningar om hur marknaden fungerar.Detta är emellertid väsentligt. riktade en bitter kritik motregeringarna och för atl de gjort alldeles för litet for attstimulera industriinvesteringarna. Här har samhället gått in med olika formerav skattelättnader för investeringar, t. ex. genom investeringsavdrag. Man harvidare geU investeringsbidrag, och det har förekommit andra typer av statligastödåtgärder. Företagen har alltså fåll olika morötter för att investera mera. Dåkan man också fråga sig: Vad beror del pä att man inte får hästen att dricka,när man har en stor ho med vatten? har sagt här tidigare att delsaknas verkligen inte pengar i bankerna. ochjag .som sitter iInvesieringsbankens styrelse harju litet hum om hurdet ligger lill i Invesieringsbanken.Jag kan nämna att vi fick in mer pengar i inbetalningarav räntor och avbetalningar på lån än vad vi kunde låna ut. Det är en statistiksom är lätt tillgänglig. Men det har vänt , och man fårju varaväldigt tacksam för atl industrin har större intresse av reella inve.steringaroch inte bara av lån till rörelsekapital. Mendet är inte en riktigt sanningsenlig beskrivning som ger när hansäger atl den dåliga investeringslusten har berott pä den borgeriigaregeringen. Jag tror fastmer att det har berott pä att man haft kapacitetsutrymmesom inte utnyttjats. Jag kan som exempel la de år då man inom bl. a.massaindustrin byggde upp enorma lager, medan massaindustrin iVästeuropa förlorade en marknad som motsvarar . Det innebar atlden industrin som ju haft problem - vilket vi väl känner till - fickytteriigare problem. Jagskall sä, herr lalman, gå över till de reservationer vid näringsulskotteisbetänkande som nämnde att jag skulle ta upp, nämligenreservationerna 1 och 2. Ireservationen I behandlar de socialdemokratiska ledamöterna allmännapensionsfondens förvaltning. I propositionen harju föreslagits en gräns vid för allmänna pensionsfondens innehav av aktier i elt och samma bolag, och idet fall dä företag har aktier med olika röstvärden avser 10-procentsgränsenröstetalet. Det här är en fråga som vi tidigare diskuterat vid ett fiertaltillfällen, och det har varit förslag om en 5-procentig gräns. 10-procentgränsenanser vi emellertid vara rimlig, och har man ett 10-proceniigt aktieinnehav iett förelag kan man stärka del förelagel väsentligt. Ireservationen 2 begärs ytteriigare 1 miljard lill fondstyrelsens förfogande, såatt man skall fä möjligheter au på ett mer väsentligt säll vara med och placerai aktuella projekt under de närmaste åren.- Det var mot den bakgrunden Jag nämndenotisen i Affärsvärlden, av vilken det ju framgår att det finns pengar iAP-fonden så alt det räcker . Det behövs alltså ingetomedelbart tillskolt, och skulle elt sådant behövas får regeringen aktualiserafrågan. Den uppfattningen har majoriteten i utskottet. Iutskottsbetänkandet redovisas kommunisternas motion medanledning av kapitalmarknadspropositionen. Man är allmänt kritisk mot pensionsfondensinriktning och verksamhet, och Per IsraeLsson har Ju här framfört vpk:ssynpunkter. Inomutskottsmajoriteten har vi uppfattningen att den verksamhet och inriktning somfonden har finns det inte någon anledning alt ändra på. De yrkanden och demotiv som förs fram i vpk-motionen går ut på att man skall satsa påsamhälleliga investeringsprogram av olika slag. Det är klart att det är viktigtatt vi har som kan satsa på olika typer av företag. Vpk villatl satsningarna bara skall gälla statliga företag, men vi anser all allaföretag skall få del av fondens kapitalresurser. Det är självklart vikligt atl man har en väl fungerande kapitalmarknadi landet, som skall skapa utrymme även för industrins satsningar. Jag håller gärnamed och andra som varit kritiska mot den lågainvesteringstakten. Att denna är elt problem vill jag hålla med om. Nuräckerdet förvisso inte med alt skapa utrymme. Det måste-även om att lönsamhet inte har någon större betydelse - finnas morötter somlockar till framtidssatsningar, till realinvesteringar, utvecklingsinsatseroch marknadsföring. under den här debatten har det Ju talats om dekraftiga nedgångarna i realinvesteringarna . Dessa ärnaturiigtvis, som Jag sagt, en följd av det dåligakapacitets-utnyttjandet i industrin. Kapacilelsulnyttjandet harökat , menosäkerheten om framtiden kvarstår. Tillväxttrenderna frän 1950- och 1960-lalenhar trots allt brutits. Många gissningar om är ganska pessimistiska.Med den längsta och djupaste lågkonjunkturen efter kriget i färskt minne är detinte konstigt om många drar sig för att satsa framål med lånade pengar. Minslutsals är att även om vi har en väl fungerande kapitalmarknad här i landetkrävs det en ökad självfinansiering i företagen - både genom större vinster ochgenom en ökad nyemissionsverksamhet. Det aren viktig uppgift för politiker attklargöra vinstens roll i detta sammanhang och finna ökad förståelse förattökade vinster Just nu inte nödvändigtvis skapar något större utrymme för ökadelöner. Vinsterna kan verka höga jusl , särskilt om man sätter dem i relationlill vinsterna de närmast föregående åren. Faktum ärju alt vinstnivångenomsnittligt setl inte är särskilt hög i industrin. Vissa bedömningar förverkstadsindustrin tyder t. ex. på att man , som ju ändå anses vara eltmycket gott är, har ungefär samma vinstnivå som 1976. Det borde inte behövariva upp någon allvariig fördelningspolitisk debatt om företagens vinster. Meddelta, herr talman, vill jag yrka bifall till näringsutskoilets hemställan påsamtliga punkter. Under detta anförande övertog tredje vice lalmannenledningen av kanmiarens förhandlingar. THAGEPETERSON (s) replik: Jag berörde tydligen så många ömma punkter för att hanhelt kom ur gängorna och glömde alt föra fram sitt eget budskap. Hankoncentrerade sig i sitt anförande mest på angrepp på socialdemokratin och pävad Jag fört fram. Näringsutskottetharju, , goda möjligheteratt följa fjärde AP-fondens verksamhei.Vi har haft sammanträffanden med fondstyrelsen, och man gav oss en ulföriigföredragning . Mig veterligi ställde inte då någonfräga om det problem som han nu tog upp. Han tar ett placeringsfall lill intäktför att angripa fondens verksamhet. Det är litet betecknande, lyckerjag. FjärdeAP-fonden harju engagerat sig i byggnads- och byggnadsämnesindustrin, järn-,stål- och metallverk, kemiskteknisk industri, trä-, massa- ochpappersindustri, i verkstadsindustrin och i rörelsedrivande investmentbolag.Allt annat upptar endasi . De fall som tog upp liggertydligen inom de där . De fallen tar han upp utan att ange attvårt förslag ligger på för all göra del möjligl att läcka ettsvårt finansieringsproblem i svensk industri, behovet av riskkapital, och attge fjärde ordentliga möjligheter att planera sinverksamhet. Enannan sak var företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vi harbakom ossnågra årdå företagens forsknings-och utvecklingsverksamhet har stagnerat och t.o. m. gått tillbaka. säger att vi i Jämförelse med andra länderändå ligger högt. Jag visste inte att den borgeriiga ambitionen var att fä nedden svenska nivån på utvecklingsområdet till andra länders. Är det denambitionen man har, förstår jag ett och annal i den borgeriiga politikenbättre. Mendetta är ett farligt resonemang. Stöttandet av forsknings- ochutvecklingsverksamhet-vare sig det gäller den som äger rum i industrin ellerden som äger rum på institutionerna - ärju vår satsning på framliden. Jag är enaning oroad över förnöjsamheten hos och övriga borgerligaföreträdare när de säger alt investeringarna är tillräckliga, atl utvecklingennär del gäller forskning och teknik är bra och att utvecklingssidan ärtillräckligt tillgodosedd. Var skulle vår industri ha stått om vi intehade satsat pä framtiden, om vi inte hade tagit till vara de olika idéer ochuppslag som kommit fram i industrin genom atl stötta utvecklingsverksamheten?Investeringssidan och forsknings- och utvecklingssidan är några av de allratyngsta bitarna i svensk industripolitik. PER (vpk)replik: tog bara uppen del av vad Jag sade. Han log inte uppbankerna, men han tog upp AP-fonderna. sade atl ulskotlsmajoriteten anser att de nuvarande AP-fondernafungerar bra. Vi anser för vår del alt de frän de anställdas synpunkt skulle kunnafungera bättre och mera offensivt i den samhälleliga näringspolitiken, omfonderna omorganiserades pä det sätt som vi har föreslagit: en gemensam fondmed elt ökat majoritetsinflytande för de fackliga organisationerna. Sedankom in på hur man skall fä i gång investeringar med pengarna.Del måste finnas morötter som lockar om del skall göras framlidssatsningar, somhan uttryckte sig. Han liknade också investerarna vid hästar som inte villdricka vatten. Jaghar redan i mitt första anförande framhållit att vi harolika filosofier. Vivill ha en ulveckling mot en planerad ekonomi, där man satsar pä det som ärnyttigt för folkel och ser till vad som behöver produceras och inte lill vadsom för tillfället är mest lönsamt. Där går våra uppfattningar isär, och detgör all vi hamnar på olika linjer. Jag vidhåller yrkandena frän milt förstaanförande. ()replik: När man är tredje, fjärde eller femte talare i en sådan härnäringspolitisk diskussion, som även berör AP-fonderna och anslag till dem,finner man som regel atl tidigare talare har skummat av det mesta. Det kan mandå lämna ät sidan. Jag underiät alltså alt upprepa vad som redan var sagt. Mittanförande var inte inriktat pä alt skälla på socialdemokraterna. Jag tog baraupp de motsättningar som trots allt finns mellan våra båda synsätt. ThagePeterson anser uppenbarligen att den industriella expansionen skall stimulerasfram framför allt av politikerna. Det lyckerjag hans anförande givit beläggför. Jaghar inte i mitt inlägg varit speciellt förnöjsam vare sig med industriinvesteringarnaeller med insatserna pä forskningsområdet. Jag är den förste atl understrykahur viktigt det är med en ytterligare satsning på bägge dessa områden. Jag troralt man från borgeriigt håll vill starkt understryka atl sådana behövs. Nuskall Jag gå tillbaka till olika länders forskningsnivå, något som i och försig är rätl intressant. talade om nivån i och . framgår atl när samtliga länders satsningar pä forskning ochulveckling inom industrin sjönk 1975 hade de svenska satsningarna den ovanligatrenden alt de ökade. Av och även av statistiska centralbyrånsrapport kunde man dra den slutsatsen att vi låg väl till - och vi skall liggaväl lill, eftersom vi är beroende av att ha ett försprång pä olika sätt i frägaom forskning och utveckling. och vpk förespråkar en planekonomi, som går ut på ett förslatligandeav samtliga företag. Ni har motionerat om ett förstatligande avWallenbergsgruppen och samtliga större basindustrier här i landet. Däravföljeratt UtskotlsmaJoriteten haren hell annan uppfattning. 1 utskottet har niinte fått något gehör för era synpunkter. Det finns inte heller någon anledningför oss inom ulskoltsmajoriteten att utveckla någon större filosofi och bemötavpk än jag har gjort i detta anförande. KNUTWACHTMEISTER (m): En del skattefrågor i proposition 165 om den svenska kapitalmarknadenhar hänvisats till skalleutskoitei. Eftersom vi inte har fogat någonreservation till skatteutskottels betänkande, skall jag begränsa mig till attsäga några ord om ett av oss moderater avlämnat särskilt yttrande. Allaansvariga politiker torde vara av den uppfattningen att det är livsviktigt förvårt näringsliv aU ha en väl fungerande kapitalmarknad. En viktig del av dennaär aktiemarknaden. Ingen lär kunna bestrida att vi har Slora problem närdet gäller denna aktiemarknad. Förtroendet för aklieägandel såsom sparform harotvivelaktigt minskat, och det beror inte bara pä atl en hel del förelag harhaft sä låg lönsamhet att de inte kunnat lämna någon utdelning. Eu annal skältill spararnas bristande vilja att investera i aktier är utan all tvekan deogynnsamma skattereglerna - regler som gör det mera fördelaktigt alt spara iexempelvis premieobligationer än i aktier och där investeringar i improduktivaföremål såsom frimärken, konst och ädla stenar ter sig mer lockande. Visserligenhar det gjorts en del för att förbättra aktiespararandels villkor, men denviktigaste reformen, den atl avskaffa dubbelbeskattningen på aktieavkastningen,har man ännu inte lagit itu med. I proposition 1979/80:58 om fortsattreformering av inkomstskatten har emellertid budgelministern skrivit att hannästa år ämnar återkomma med förslag till åtgärder för att öka intresset föraktiesparande med - och det är min kommentar- förhoppningsvis bättreskattevillkor. Motbakgmnden härav och i väntan härpå har vi moderater i skatteutskottet intereserverat oss lill förmån för vårens moderatmolion med krav på atl slopadubbelbeskattningen. Därför, herr talman, harjag inget särskilt yrkande i dennafräga. Jag nöjer mig med aU understryka vikten av atl någol verkligen görsnästa är och yrkar bifall till skatteutskottets hemställan i dess belänkande nr10. Varken propositionen 1978/79:165 i den del som remitterats tillskatteutskottet eller propositionen 1979/80:32 har mött några störreinvändningar i utskottet, även om slopandet av fondstämpeln och emissionsstämpelninnebär skattebortfall som kan beräknas till 60 milj. kr. Utskottet harkommil fram till att de praktiska vinsterna med borttagande av stämplarnamotiverar åtgärden och motiverar skattebortfallet. a. kan vi peka på de nyas. Medanledning av anförande vill jag bara tillägga att utskottetsavslagsyrkande på moderalmotionens krav om dubbelbeskattningens avskaffandevid aktieutdelning inte bara är eU formellt avstyrkande i avvaktan på enutredning eller i väntan på att en proposition skall effektuera motionskravet.Utskoltet som sådant avvaktar vad en förutsättningslös utredning kan komma framtill eller vad som kan komma i en proposition, och för socialdemokraternas delskulle jag vilja säga att det går åt utomor- 5 protokoll 1979/80:46-47 dentligt starka skäl föratl ändra nuvarande princip som för korl tid sedan granskals avförelagsskalteberedningen. Jagdelar åsikt att det är fel relationer mellanbeskaliningen av aktier och beskattningen när det gäller placeringar i diamantero. Jag är helt överens med honom om alt ändringar måste komma till sländ,men de kan komma lill stånd pä många olika sätt, och vi får se när den dagenkommer på vilket sätt vi skall kunna lösa problemet. Jagber atl få yrka bifall till skatleutskollets hemställan i belänkandet nr 10. Jag skall i mill inlägg göra några kommentarer lill civilut-skoiietsyttrande till finansutskotiei och finansutskottets förslag lill riksdagenbelräffande totalfinansiering av bostadsbyggandet. I vissa avseenden ärutskotten ense, men i vissa avseenden har förslagen fått olika utformning. Enighetråder om au del nuvarande systemet fungerar relativt bra , och med ledning avdetta vill finansulskollet att propositionens förslag om finansieringssystemetäven fortsättningsvis skall gälla. Här har civilutskoltel uttryckt en annanuppfattning i yttrandet till finansutskottet, nämligen alt det definitivabeslutet inte borde las nu på gmnd av det uppdrag om översyn av systemet somman föreslär att skall ge regeringen. I praktiken har det dock intenågon betydelse, eftersom nuvarande system kommer atl gälla intill dessriksdagen får möjlighet atl ta ställning till det förslag som man begär fränregeringen. Delråder också enighet om atl de administrativa formerna ibostadsfinan-sieringssyslemet bör ses över. har sagt atl härvidkan övervägas om de statliga bostadslånen skulle kunna överföras lillinstituten. Det är vagt uttryckt och bör, som jag ser det. ge utrymme förtolkningen all alternativa möjligheter kan tänkas. Finansulskottethar i sitt förslag också tagit upp frågan om byggnadskre-ditiven. Någon ändringi formerna bör inte ske, säger man. Den viktigaste frågan är dock inte formen,för den måste antagligen vara kvar alldeles oavsett vilket syslem vi har, ulaninnehållet i kreditivgivningen-om kreditiven skall vara en särskildfinansieringsform endast eller samordnas med den slutligafinansieringen, villkoren kostnadsmässigt , osv.Civilutskoltel har inte yttrat sig särskilt över den frågan, eftersom denknappast kan förbigås i ett integrerat och samordnat finansieringssystem. Oavsettom nu följer det förslag som framlagts av majoriteten ifinansutskottet eller reservanternas förslag på den här punkten kommer det attske ett tillkännagivande till regeringen om utredning angående lotalfinansieringav bostadsbyggandet. Ävenom jag, som framgår av del jag sagl , hade önskat atl finansutskottetsförslag varit annoriunda i vissa avsnitt, så avser Jag att vid voteringen följadet ställningstagande som har gjorl i finansutskottet. 1 della anförande instämdeSven (). PERBERGMAN (s): Jag har varil med i väldigt länge - kanske alltför länge -och jag tyckte alt Jag hade upplevt det mesta. Men det jag upplevde Jusl nu varväl något av del jag hade hoppats få vara befriad från. Jagvet inte hur Jag skall tolka deklaration när han sade alt hanskulle följa ståndpunkt i finansutskottet. Viträffade en uppgörelse i civilutskoltel, och den byggde pä det faklum alt visom träffade uppgörelsen var kunniga i frågan. Vi hade tillsammans varil medoch utrett den, och vi blev sedan eniga om att civilulskottet skulle föreslåall man borde komma fram till en, som det hette, integrerad och fullständigfinansiering - som ibland kallas en totalfinansiering. Jaghar ingen anledning att tvivla på att menade detta när hanverkade för den uppgörelsen i civilulskottet. Och alla våra samtal därefterstärkte mig i den föreställningen. Med min kännedom om egenskaper hyser Jag stor tillit och förtroende för honom och harhaft anledning göra del. Men jag blev väldigt bekymrad , närjag hörde vadKjell sade - atl han ändrat ståndpunkt. Jaghar mycket svårt -jag måste säga det - att tro att del är fråga om enåsiklsförändringhos . Jag kan inte tro det. I sä fall borde jagha fått veta det tidigare på något sätt. Det måste vara något annat somhänt-och hänt . Och det är detta jag är lilet bekymrad över. Detär klart: Livet i kan väl vara hårt och kantigt, det vi sysslar medverkar kanske ibland litet omänskligt, och det är inte allt som lätt allJobba. Men Jusl detta alt vi kan umgäsfrill, tala öppet och lila på varandra ide olika frågorna ärdet som gör umgänget här litet mänskligare och lättare föross. Jagkan bara som en förklaring se den ömtålighet den sittande regeringen har medsilt bräckliga underlag. Och detta är märkligt, eftersom regeringen och statsministerngick ut och sade att man skulle söka breda lösningar, gå över blockgränsernaoch över huvud taget vara tillmötesgående för all finna lösningar. Härfanns just en sådan lösning, byggd på saklig diskussion och inte på politisktlakiikspel, intriger och finuriigheter. Del var en klar, rak och enkelfrågeställning som hade penetrerats bl. a. av och mig iboendeulredningarna. var också med där och uttalade klart sammauppfattning. Det var alltså ingenting som låg dolt någonslans. Vivet också att inte var ensam i om sin åsikt då. Vitalar visserligen aldrig om vad vi har för oss i våra resp. partier, men vi velJu ändå väldigt myckel om det. Jag har fått många vittnesbörd av minapartivänner om hur centerpartister tycker i den frågan. Jag har naturiiglvisockså fått sådana vittnesbörd direkt -jag vissie ju de åsikter som fanns blandcivilutskottels centerpartister.