prot · G30997 · 1979-12-31 00:00:00 — sitter dessutom i skoldelegalionen, som håller på med enutvärdering av resursfördelningen. Kan man inte tänka sig att en liten paus i påminnelserna om dessa 100 miljoner - förslaget liggerfaktiskt i i alla fall - och i stället väntar tills vi får enordentlig utvärdering av hur resursfördelningen slår? () replik: Nej, någon paus tänker jag inte göra, BrittMogård! Kampen för en bättre arbetsmiljö i skolan kan man inte göra någon pausi. Med det här förslaget visar vi att vi är konsekventa i våruppfattning att arbetsmiljöfrågorna är viktiga i skolan. Varförföreslår vi då de 100 miljonerna och den här tekniken via länsskolnämnden? Jo,därför att man i skolan tidigare har haft väldigt fin erfarenhetav de s. k. SÅS-medlen, medlen för särskilda åtgärder på skolområdet. Del varvisserligen mycket mindre pengar än de föreslagna 100 miljonerna, men redan med10,15 och upp till 30 miljoner gjordes fina insatser medSÅS-medlen. Vi tror att man med samma teknik, där man riktar in sig påspeciella problem, kan göra en god insats med 100 miljoner. Sedan är det ju så att vi allesammans har i stort settsamma ekonomiska ram, men vad det handlar om är att göra prioriteringar inomden ramen. Vi socialdemokrater prioriterar alltså skolans problem. () replik: från början alt det här är en märklig debatt - ömsom talar deborgerliga företrädarna om problem och ömsom säger de att del är så bra. Och såsäger hon att hon håller med när hon konstaterar att båda harrätt. Men vad var del då som var så märkligt? Det finns ju myckel som är braoch det finns också många problem, . Att vi konstaterarbådadera tycker jag är helt logiskt och konsekvent. Det är alldeles riktigt att vi har myckelgoda erfarenheter av SÅS-medlen. Del var de goda erfarenheterna som gjorde altvi införde del nya statsbidragssystemet med en behovsstyrd resursfördelning.Det är exakt samma teknik. Om man så vill, kan man säga alt SÅS-medlen harutökats i betydande utsträckning, och i stället för att gå vialänsskolnämnderna går de direkt till kommunerna. villalltså att 100 milj. kr. skall gå till länsskol- nämnderna,alt fördelas efter behov. Om man ser genomsnittligt på denna, som det kanlyckas, ganska enorma summa, finner man att den räcker till för att anställaytterligare en vuxen person vid var fjärde skola i del här landet. och hennes parti gör stor affär av detta och säger alt dessa 100miljoner skall öka personaltätheten i skolan. Hur man än räknar lär det intebli någon betydande personalförstärkning i problemskolorna - så få är dessatyvärr inte. () replik: Jag tycker att det egentligen är litet ynkligtatt skall förringa en insats på 100 miljoner. Gör något själv då,skulle jag vilja säga! Vi är överens om SIA-stalsbidraget, för vilket de godaerfarenheterna av SÅS-medlen låg till grund. Men för den skull kan man ju viljaha en ytterligare förstärkning av detta bidrag. Ett sätt att förstärka det äratt gå över dens. När talarom denverkar det som om det är någonting som stannar inom länsskolnämnden. Att mangår över länsskolnämnden beror på alt det är så pass stor skillnad mellankommunerna. Det här ger en möjlighet att fördela mer pengar till de kommunersom har de största problemen. Jag tycker alt , som borde känna tillStockholms läns problem alldeles särskilt, i stället skulle vilja öka den härresursen, som kan ge olika myckel åt kommunerna. Inte minst i den här regionenskulle man då kunna ge särskilt mycket till de kommuner som verkligen har storaproblem också i skolan. Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö MÄRTAFREDRIKSQN (c): Jag vill helt spontant föra in någrasynpunkter i den här debatten - jag kom in i kammaren för att sitta somåhörare, eftersom det alltid är så få ledamöter i kammaren en sådan här dag. Debatten, som gäller ett ålgärdsprogram mot våldet iskolan, har betecknats som märklig. Jag kan möjligen bidra till alt göra den änmer märklig - dock inte enligt min åsikt. Det finns många grundläggande orsaker till att del ärotrivsamt i skolan och till att där förekommer våld och bekymmer av allehandaslag. Jag vill här la in frågan om kostens betydelse för att människorna skallmå bra, ha det bra och vara bra. I en rapport kan man läsa att av elevernagår till skolan utan att äta någonting och sedan kanske äternågonting som ger bara ett mindre gott tillskott av näring. Hur skall elevernadå kunna vara bra i skolan, uppföra sig bra och trivas i skolan? Lärare, elever och föräldrar skall ha möjlighet alt skapa en bra arbetsmiljö. Den här debatten gäller lärarnas arbetsmiljö,men det är ju fråga om hela arbetsmiljön i skolan. Men om eleverna kommer tillskolan hungriga med en sugande känsla efter någonting, så måste denna känslayttra sig i någonting, kanske i samarbelssvårigheler. Jag har velat framföra dessa synpunkter, och jag kräveringet svar . Måhända tycker ni att det här är märkligt, men det göringenting bara ni Nr 97 funderar över om det kan ligganågonting - och kanske inte så litet - i del jag den rt in i debatten . Överläggningen var härmed avslutad. Om utformningen av visst informa tionsmaterial " utformningen av visstinformationsmaterial Statsministern ordet för alt besvara () anmäldafråga, 1979/80:345, och anförde; har frågat mig vilka krav sombör ställas på tryckt information som utsänds till hushållen för att del klartskall framgå alt materialet inte kommer från officiell myndighet. Som antytt i sin motivering kan frågor avdel angivna slaget prövas enligt marknadsföringslagen när det rör sig om reklamför varor och tjänster. Sådan prövning har också ägt rum i några konkreta fall. Rör del sig däremot omåsiktsinformation, t. ex. information av politisk karaktär, ärmarknadsföringslagen inte tillämplig. Del finns inte heller i övrigt, t. ex. itryckfrihetslagstiftningen, några regler som i sådana fall ställer upp krav avdet slag som nämner. Enligt min uppfattning skulle sådanaregler innebära ett opåkallal ingrepp i tryckfriheten. INGRIDSUNDBERG (m): Jag ber alt få tacka statsministern för svaret. Om del hade varit en tryckfrihelsfråga, hade jag ställtden till justitieministern. Hade det varit en fråga som gällde marknadsföringslagen,hade jag ställt den till handelsministern. Men jag såg detta som en fråga ommoral, och därför ställde jag den till statsministern. Jag är med andra ord inte nöjd med svaret. Jag hadehoppats att statsministern själv skulle ge uttryck för hur man skall görabedömningar i det här fallet. Låt mig la ett par exempel - och jag skall här inte iförsta hand la broschyren som har gått ut till dem som bor inom frånBarsebäck. En barnmatslillverkare skickar ut informationsmaterial, som gerintryck av all komma från , med uppmaning till mödrarna attsluta amma, eftersom amningen skulle kunna ge cancer i brösten, och i ställetanvända en mjölkersältning. En bilfirma, som tillverkar bilar med små hjul, gerintryck av all informationen kommer från , och man pekarpå den starkt ökade olycksrisken för bilar med stora hjul. I samtliga dessa fall rör det sig om åsiklsinformation.När del gäller bilen kan jag möjligen säga att reklamen går alt fälla enligt marknadsföringslagen. Men i samtliga fall gäller det ändå alt pracka på människor åsikter genom användning av skrämsel - och ge intryck av att informationen kommer frän officiell myndighet. Vi harkanske alla sett broschyren Om kriget kommer.,Givilförsvaret har aktualiseratframtagandet av ett nytt beredskapsmaterial mot bakgrund av hur världen ser uti dag. Också hos oss kan det behövas information om hur man skall uppträda ikrissituationer, inkl. en kärnkraftsolycka, och den informationen skall kommafrån myndigheter. Men att försöka - som man i broschyren från linje 3 hargjort - ge intryck av officiell publikation är alltså, som jag ser det, enfråga om moral, om dålig moral. Jag skulle önska att statsministern log avståndfrån detta agerande. Här är det infe fråga om tryckfrihet eller otillbörligmarknadsföring, det är en fråga om anseende. Man talar om förakt för politiker,och enligt min uppfattning är det just sådana här skrämselaktioner som kanskada - inte bara politiker ulan samhället självt i dess myndighetsutövande. Jag har inte här för avsikt att kommentera trovärdigheteller trolöshet i det material som har sänts ut - eller de påståenden som hargjorts - inför folkomröstningen. Jag skall inte heller kommentera det heltlagenliga i alt använda slalsrådsartiklar i uttalanden och skrifter som riktarsig fill särskilda målgrupper, varvid man också kan få den uppfattningen alldet är fråga om myndighetsutövande. I stället skall jag begränsa mig till vad min frågaytterst gällde, nämligen om det är rikligt att skicka ut - under förespeglingav att den kommer från officiell myndighet - en broschyr som börjar på följandesätt: "NIÄR BOSATT INOM RISKOMRÅDE. Myndigheterna lar numera risken för stora reaktorolyckorpå fullt allvar. Vid förhöjd beredskap vill tjänstemännen vid StatensStrålskyddsinslitut ha utrymningsplaner upp fill frånvarje-kärnkraftverk." ., osv. Det är många, många människor som har ringt mig om den härbroschyren, och samtliga har fattat det så att den har kommit somsamhällsinformation. Om utformningen av visst informationsmaterial De första exemplen som tog -ivarje fall ett av dem - kan, anser jag, prövas enligt marknadsföringslagen. Sedan säger att hon skall återkomma tillvad hennes fråga gällde. Det hade ju då gått bra att formulera den fråganskriftligen och inte utforma den så allmänt som gjort. Mot denallmänna bakgrund som angavs i den ställda frågan har jag svarat. tar upp denna broschyr. Del kan inte haundgått - och inte heller någon annan - att det står klart ochtydligt i broschyren att den kommer från linje 3. Det står dessutom i texten: "Du har fält denna information från kärnkraft (linje 3). All information i foldern är hämtad från Strålskyddsinstilulets utredning och från den Statliga reaktorsäkerhetsut redningen -- ." Jag tycker alt del kan finnas skäl, ulan att göra någravärderingar, alt till kammarprotokollel läsa in också de delarna av broschyrenoch inte bara de partier som läste upp. Om utformningen av visst informationsmaterial Sedan är det precis som jag sade i mitt svar så, alt mandå man behandlade de här sakerna kom fram till alt för varor och tjänsterinrätta ett system enligt vilket reklam kunde prövas. När det gälleråsiklsinformation har man kommit tram till att del inte skall prövas, och jagbetraktar förändringar t. ex. i tryckfrihetsförordningen som opåkallade mot denhär bakgrunden. Det är min bestämda mening. Jag delar statsministerns uppfattninghärvidlag - också jag betraktar förändringar i tryckfrihetsförordningen somfullständigt opåkallade. Jag tycker att vi här i skall vara stoltaöver den tryckfrihetsförordning som vi har. Men det hindrar inte attstatsministern både som slatsministtr och som enskild människa kan anläggasynpunkter på vilka medel som är inte tillåtliga men lämpliga, önskvärda elleromoraliska i en kampanj där åsikter spelar en mycket stor roll. I det här fallet skickades broschyren ut i ett bruntkuvert på vilket det stod: Viktig information till hushållen i händelse avkärnkraftsolycka. Pä kuvertet stod vidare postverket, tillslutet enligtpostverkets medgivande osv. På baksidan står - och jag vill gärna ha in del också iprotokollet: , . Men del slår med såliten stil att det för mig vore fullständigt otänkbart att utan ordentligaglasögon kunna läsa vem som är avsändaren. Många ser praktiskt tagel inte vaddet står. Och det är lagligt, det är riktigt. Men vad som gör del säosympatiskt är all innehållet i detta kuvert har en enda uppgift, och det äralt skrämma människor. Vi har rätt att skräm.ma människor - vi kan använda allalänkbara medel. Men jag hade ändå hoppats alt statsministern skulle ha kunnatuttrycka en enda synpunkt om att det i alla fall inte är lämpligt att användamyndigheters agerande eller myndigheters material eller sådant material som gerintryck av att komma från myndigheter för att skrämma människor. Jag kan inte dra någon annan slutsals än attnär läser vad som står att läsa i slrålskyddsinslitutetsutredning Effektivare beredskap och när hon läser partier från den statligareaktorsäkerhetsutredningen, då blir hon skrämd. Men om dessa officiellamyndigheter delger och mig denna information i vår egenskap avbeslutsfattare här i , vad är del för fel om samma informationförmedlas till allmänheten inför folkomröstningen? Men svaret pä kanske ändå ligger i vad hon själv gav uttryck ål här . Hon och andrahar blivit skrämda av vad officiella utredningar har meddelat beslutsfattarna. INGRIDSUNDBERG (m): Det är säkerligen många som skulle kunna bliskrämda av någonting i prakfiskl laget samtliga utredningar. Visst finns detmyckel, inte minst i dehär utredningarna, som kan verka skrämmande. Men vad det här rör sig om är altge intryck av att informationen är direkt riktad till den enskilde frånmyndigheterna. Sedan anger man var informationen är hämtad, men del är intefråga om några citat - den är hopträngd, populariserad och sammanställd. Den ärinte ett konkret och direkt referat av olika avsnitt i utredningar. Man kan givetvis använda nästan samtliga utredningar tillatt, som jag sade tidigare, sätta ihop skrämselpropaganda. Men jag är glad,herr talman, att vi har fått dessa synpunkter framförda. De kan kanske ändåutgöra ett memento , när organisationer eller enskilda försöker attge intryck av att ge information från officiell myndighet. Om sjukförsäkringsförmånerna vid arbete i annat nordisktland Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Omsjukförsäkringsförmånerna vid arbete land Socialministern erhöll ordet för att besvaraIngrid () anmälda fråga, 1979/80:346, och anförde: har frågat mig om jag anserdel riktigt att svensk person, anställd av svenskt förelag och bosatt ochbeskattad i , saknar möjlighet till ersättning vid sjukdom, havandeskapoch barnsbörd, därför att han utför sill arbete i annat nordiskt land. På socialförsäkringens område finns ett omfattandenordiskt samarbete. Delta har kommit fill uttryck i den nordiskaIrygghetskonvenlionen och en därtill anslutande överenskommelse år1975 om förmåner vid sjukdom, havandeskap och barnsbörd. En grundläggande tankei dessa överenskommelser är alt betraktas som en sammanhållen enhet ursocialförsäkringssynpunkt. Detta innebär i princip att medborgare i något av denordiska länderna vid bosättning, arbete eller vistelse i något av de andraländerna blir tillförsäkrad bl. a. sjukförsäkringsförmåner enligt det landetsregler. Överenskommelsen från om förmåner vidsjukdom, havandeskap och barnsbörd innehåller ett undanlag från huvudregeln.Undanlaget innebär all en arbetstagare som vistas i annat nordiskt land änbosättningslandet för att , som regel högst ,arbeta för ett förelag som har sitt säte i bosättningslandet, under denna tidskall slå kvar i sjukpenningförsäkringen i bosättningslandet oavsett att hanarbetar i ett annat land. I annat fall blir det alltså sysselsättningslandetssocialförsäkringssystem som skall tillämpas. fråga synes avse sådana fall där delgäller arbete i annat nordiskt land . I dessafall har alltså vederbörande rätt till ersättning vid sjukdom, havandeskap ochbarnsbörd enligt de regler som gäller för medborgarna i det land där hanarbetar. Jag villtillägga alt ett förslag till ny nordisk konvention om social trygghet Om sjukförsäkringsförmånerna vid arbete i annat nordisktland läggs frami dagarna. De grundläggande principerna angående sjukförsäkringsförmånerna äremellertid oförändrade även i den nya föreslagna konventionen. Jag skall be att få lacka socialministern försvaret. Jag är särskilt glad över att jag riklat frågan inte bara tillsocialministern ulan också fill den nordiska samordningsministern. Detförhåller sig nämligen inte så som socialministern säger i svaret. Jag har här en dom i ett ärende från södraförsäkringskassan som gäller två fall. Socialministern säger i näst sistastycket i sitt svar: 'Tngrid fråga synes avse sådana fall där detgäller arbete i annat nordiskt land ." -Det är förhållandet i de här två fallen. Socialministern fortsätter: "Idessa fall har alltså vederbörande rätt till ersättning vid sjukdom,havandeskap och barnsbörd enligt de regler som gäller för medborgarna i detland där han arbetar." I artikel 8 i överenskommelsen mellan , ,, och slår följande: "Den som är bosatt i ett av defördragsslutande länderna men utför arbete som anställd i ett annat av ländernaskall dock, där ej annat följer av tredje stycket, vara tillförsäkradsjukpenning för anställningsinkomsten i sysselsättningslandet.'' I de två fall som jag åberopar är personerna anställda iett svenskt förelag och bosatta i . Det svenska företaget betalarsociala avgifter. Personerna i fråga betalar skatt i , men de pendlaröver till och utför för del svenska företagets räkning arbete i Danmarkunder som är och där utsträckningen över tolvmånader inte är oförutsedd. Från dansk sida har man vägrat att betala utersättning vid sjukdom, havandeskap och barnsbörd. Dessa personer är alltsåicke försäkrade. Om man nu tittar i 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring,finner man alt den säger, att "svenska medborgare, så ock de som utan attvara svenska medborgare äro bosatta i riket" omfattas avförsäkringen.Enligt förarbetena till lagen om allmän försäkring är grundtanken medförsäkringssystemet att för sjukdom m. m. försäkra dem som enligt 1 kap. 3 §AFL omfattas av försäkringen. Här har det alltså blivit ett glapp som drabbarytterligt få personer, nämligen - som jag redovisade här - dem som är anställdaav svenskt företag och arbetar i annat nordiskt land och därvid icke får sjukpenningi något av länderna. Jag vore nu glad, om socialministern i samband med det nyakonventionsförslag som skall läggas fram kunde hinna beakta de här fallen, såatt det inte blir något glapp i försäkringen. Jag kanske senare kan återkomma till vad Nordiska rådetskulturutskott säger om de här sakerna. Avsikten med den överenskommelse som finnsmellan de nordiska länderna är all ingen skall så alt säga kunna falla mellanstolarna i del här systemet. har givit ett exempel på allsådant ändå kan inträffa, och jag vill gärna säga alt ett liknande exempel logsupp vid den sammankomst som de nordiska samarbelsministrarna hade medföreträdare för arbetsmarknadens parter i i . Dettahar lett fram till att man, i medvetande om alt människor har fallit mellanstolarna trots de gällande reglerna, har tagit kontakter mellan riksförsäkringsverketoch sikringsslyrelsen, som del heter i , för all klarlägga tillämpningenav reglerna i den nordiska överenskommelsen, och handlingar i målet är alltsåunder arbete. Del är både min förhoppning och min målsättning alttvistigheter av det här slaget skall kunna lösas, antingen i enlighet med deregler vi har , genom att man klarlägger förutsättningarna i resp. länder säalt inte sådana här saker skall kunna uppkomma i fortsättningen, eller, om detvisar sig nödvändigt, genom alt man i den nya konventionen gör ytterligareklarlägganden för att människor skall få den rätt de har enligt degrundprinciper som överenskommelsen med de nordiska länderna bygger på. Om planerad försäljning av patrullbåtar till Jag tackar socialministern för det härklarläggandet, kanske särskilt för del löfte jag kan lägga in i uppgiften vid utarbetandet av den kommande konventionen mellan de nordiska ländernaskall la hänsyn till sådana här fall. Faktum är emellertid alt man påjurislhåll anser att det kommer att fordra en ändring av artikel 8. Som den nulyds - del finns också domfall på del - kommer resultatet nämligen att bli attde här gränsgångarna faller emellan. Jag hoppas all jag kan tolka socialministerns uttalandeså, alt man, om så skulle befinnas nödvändigt, är villig alt göra en sådanförändring i denna överenskommelse mellan de nordiska länderna. Överläggningen var härmed avslutad. §8 Om planerad försäljning av patrullbåtar till Handelsministern erhöll ordet förall besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:337,till utrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern omhan anser att försäljning av svenska patrullbålar till slår iöverensstämmelse med beslut om reglerna för svensk vapenexport.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. Enligt vadjag har inhämtat är ifrågavarande patrullbåtar av samma typ Om planerad försäljning av patrullbåtar till somanvänds av det svenska . Det är en helt civil konstruktion som byggsi plast. Byggnadstiden är omkring 14 månader. Först omen sådan båt beslyckas räknas den som krigsmateriel. Qm en ansökan om utförseltillstånd för patrullbåtar somklassas som krigsmateriel skulle inges, kommer den alt prövas enligt deriktlinjer som har antagils av . (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret på minfråga. Det var dock inget bra svar - det var synnerligen oklart. Från vpk har vi vid upprepade tillfällen påtalat Sverigesinkonsekventa och felaktiga politik vad gäller vapenexporten, en politik som idetta fall liksom i så många andra fall dessutom strider mot beslut.Vi tog upp den frågan i samband med exporten av patrullbåtar fill ochvi tog också upp den i samband med exporten av krigsmateriel till ,där dessa båtar används för att begå folkmord bland befolkningen i . Nugäller det alltså . Enligt de riktlinjer som har fastställt förvapenexport får inte krigsmateriel sändas till en stat som har inre väpnadeoroligheter. I förekommer en organiserad befrielsekamp, ledd av PFLO.Därtill kommer att efter vad som har hänt i skall nu rusta upp Oman.Man skall förlägga baser dit, och en försäljning från av dessapatrullbåtar bidrar därmed till att rusta upp en av stormakterna. Området kring är dessutom på grund av oljanett av världens strategiskt mest känsliga områden. Det är också ett av världensoroligaste områden, där vad som helst kan hända. Det framgår också av en skriftsom har givits ut av utrikespolitiska institutet, där man lar upp den kraffigamilitära upprustningen i området. säger att det är fråga omcivila båtar. Enligt vad jag har inhämtat är de bestyckade. Här står alltsåuppgift mot uppgift. Del finns emellertid en passus i de bestämmelser somriksdagen har fastställt som säger att för militärt bruk utformade fartyg ochbåtar inte får exporteras utan tillstånd. Att det här är fråga om sådana båtartycker jag är uppenbart. Man kan alltså inte krypa bakom argumentet att de inteskulle vara bestyckade. Överläggningenvar härmed avslutad. § 9 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Industriministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels () den 12februari anmälda fråga, 1979/80:319, dels (c) den 21 februarianmälda fråga, 1979/80:349, och anförde: har frågat mig vilka insatserregeringen är beredd att vidta för att trygga de 250 arbetstillfällena vidRecord AB, . har frågat mig om jag är beredd att medverkatill alt trygga sysselsättningen för de anställda hos och Blom-RosaAB. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. har inställt sina betalningar. Företagethar drivits med stora förluster och har intekunnat fullgöra sina åtaganden i form av amorteringar och räntor pålokaliseringslån och industrigaranlilån. Inte heller har bolaget kunnatfullgöra inbetalningar av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Statenssammanlagda förfallna fordringar pä bolaget uppgår fill omkring 9 200 000 kr.Med hänsyn härtill och till att bolaget har stor sysselsättningspolitisk ochregionalpolitisk betydelse är rekonstruktion av nödvändig. Jag kan inte uttala mig om vilken form för en rekonstruktion som är lämpligast. Detär också för tidigt att göra något uttalande om eventuella insatser frånstatens sida, eftersom man inte kan ha någon uppfattning om behovet avsådana insatser. har jag erfarit att bolaget förnågra dagar sedan försattes i konkurs. Det ankommer på konkursförvaltaren altförsöka finna köpare som är beredd att fortsätta verksamheten. Företaget harinte fäll något regionalpolitiskt stöd eller industrigaranlilån. Något ärendeom detta företag har inte aktualiserats hos industridepartementet. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i STIGALFTIN (s): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga.