prot · G309154 · 1979-12-31 00:00:00 — Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 6 Vapenexport (forts.) Fortsattesöverläggningen om utrikesutskottets betänkande 1979/80:28. Export av krigsmateriel är alltid en mycketkänslig sak. När 1978 i en motion tog ett initiativ genom att föreslåatt bestämmelserna för export av krigsmateriel skulle överses, var vi starktmedvetna om svårigheternai olika avseenden. Det är svårt att ange vilka länder det skall anses varatillåtet att exportera till. Vissa neutrala länder exporterar vi gärnakrigsmateriel till. Vi har t, o, m, själva tagit initiativ till att försökaexportera flygplanet , Till vissa andra länder skulle vi aldrig kunnatänka oss att exportera krigsmateriel. Men det finns också gränsfall, dvs,länder vilka det är svårt att avgöra om vi bör exportera krigsmateriel tilleller ej. Förhållandena i världen skiftar. Man kan exporterakrigsmateriel till ett land vid ett visst tillfälle, men så förändrassituationen i landet på ett sätt som gör att det är mycket olämpligt attexportera vapen till det. Det är alltså svårt att definiera till vilka ländervi bör exportera krigsmateriel. Det är också svårt att ange vilka slag av krigsmateriel viskall exportera. kunde vi exportera s, k, defensiv materiel, dvs,vapen som var avsedda för att fösvara det egna landet och inte för anfall. Denavvägningen är emellertid också mycket svår att göra. Vapen avsedda för försvarkan nämligen förändras eller apteras så att de kan användas vid angrepp.Problemet är detsamma med vissa för fredligt bruk avsedda anordningar. Det kangälla fordon av olika slag, flygplan och sådant, som ganska lätt kan förändrasoch användas för stridsändamål. Trots dessa svårigheter ansåg vi att det har skett såmycket på området att man måste försöka se över bestämmelserna. Till de sakersom har varit aktuella hör utbildning, patent och know-how, saker somkan exporteras och tjäna ett visst stridsändamål. Detta har knappast beaktatstidigare. Vi anser att man måste se över även dessa saker. Det är syftet medatt vi motionerade och fick till stånd denna utredning. Men jag vill inte sägaatt vi hade så stora förhoppningar att vi utan vidare klart kommer att kunnaskriva ned bestämmelser om att så och så skall det vara så är alla problemlösta. Om vi över huvud taget skall exportera krigsmateriel, kommer det attfinnas bedömningsproblem även i fortsättningen. Enligt kommunisternas motion - det harockså framhållits av - skulle man t, ex, kunna gekrigsmateriel till befrielserörelser. Men det måste bli ett väldigt svårtavgörande. Det är väl inte säkert att varje försök att förändra en regim alltidär en befrielserörelse. Det har hänt i vissa fall att ett land blir befriat ochatt det lovprisas väldigt mycket. Men kommer en annanbefrielserörelse och befriar landet pä nytt. Man får väl hoppas att det i vissaländer inte skall bli alltför många befrielserörelser. Det medför ju attmänniskorna får lida under besvärliga förhållanden. Även i andra avseenden år det svårt att klara ut vad somär befrielserörelser. Jag kan ta ett aktuellt fall: en stormakt ockuperar ochunderkuvar ett mindre land. Det kan väl tänkas att den lilla befrielserörelsesom finns kvar där skulle kunna få vapen, men jag tror att det är väldigt svårtatt i praktiken sända över vapen vid ett sådant tillfälle. Det uppkommerständigt situationer, där det är svårt att avgöra till vem vapnen skall sändas. Vpk har föreslagit att man skall ta hänsyn till staternasinre förhållanden. Det har vi välgjort i viss mån så till vida att vi inteexporterar vapen, om det är fråga om stridigheter mot andra länder elleroroligheter inom landet. att manfår hålla fast vid liknande bestämmelser också i fortsättningen. kan intebara säga att man tycker att vi skall sända vapen till den och den den befrielserörelsen, utan man får göra så noggranna överväganden som möjligt.Jag tror inte heller att vpk skulle bli så särskilt belåtet. avsvenska folket inte har samma uppfattning som vpk, skulle nog Vapenexportbedömningarna bli sådana att jag inte alls är övertygad om att vi skulle sändakrigsmateriel till de länder som vpk anser att vi skall sända den till. Jag har velat understryka de svårigheter som vi ärmedvetna om när det gäller utredningen. Men vi anser att utredningen utan attfå ändrade direktiv nu skall fortsätta sitt arbete med denna mycket intrikatasak. Därefter får vi ta ställning till vad de nya riktlinjerna kan innebära. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan, detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ESSEPETERSSON (fp): De svenska reglerna för export avkrigsmateriel syftar bl, a, till att förhindra att bidrar till denmilitära potentialen i ett land som är krigförande eller för en aggressivutrikespolitik eller befinner sig i ett område där krig hotar. Våra principerär restriktiva, jämfört med många andra länders regler. Denna restriktivitet omfattar tyvärr inte utbildning avmilitär personal. Detta har på ett häpnadsväckande sätt exemplifierats av ettsvenskt statligt företag, nämligen Telub, Företaget har ett avancerat teknisktoch militärt kunnande och har specialiserat sig på att inom denna sektor svaraför grundläggande utbildningsinsatser, Telub har kunnat sluta ett fyraårigtutbildningsavtal med den terroristliknande regimen i , ett avtal sominnebär att 80 libyer får en högt kvalificerad militärteknisk utbildning iSverige vid ett statligt företag. Detta är verkligen skandalartat. Självklartborde samma regler gälla för utbildning av militär personal som för export avkrigsmateriel, har en statsledning som för en mycket aggressivbåde in- och utrikespolitik, stöder ofta terroristaktioner världen över,som man också ger terroristerna en med statligt skydd,statschef överste åker runt och vrålar ut sitt hat mot statenIsrael och hotar ständigt den lilla judiska nationen med utplåning. Här har vialltså det som ett svenskt statligt företag har slutit ett avtal med omutbildning häri landet avett 80-tai libyer i avancerattekniskt och militärt kunnande. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att aktualiserafrågan om förbud mot export av militära utbildningstjänster, I motion 1131 tilldetta har jag tillsammans med några partikamrater krävt "attriksdagen hos regeringen anhåller om att förslag till lagstiftning med förturframläggs i syfte att hindra utbildning i av militärer från länder tillvilka vi av politiska skäl inte säljer krigsmateriel". Nr 154 Vad säger utrikesutskottet ibetänkande 28, som behandlas, vad gäller Onsdagenden denna fråga? Jo, man noterarinledningsvis "denna utbildnings eventuella 28 maj1980 användning för militäraändamål". Utskottet kan knappast mena allvar med detta sitt alltför glidande tvivel på utbildningens militära ändamål. Vapenexport '''' långsökt att högt avancerattekniskt och militärt kunnande i första hand skulleanvändas till något annat än möjligen camouflerat militära ändamål. Vidare konstaterar utskottet att krigsmaterielkommitténkommer att studera om riktlinjerna för vapenexport behöver utvidgas till attäven omfatta utbildningstjänster. Det är en angelägen uppgift för krigsmaterielkommitténatt verkligen samordna reglerna för export av krigsmateriel och militärutbildning. Detta är den grundläggande principen i motion 1131, och för framtidenär det utomordentligt angeläget att kringgående rörelser som i Telubaffäreninte blir möjliga att upprepa. Med tanke på den uppmärksamhet som den affären har fått imassmedia och i debatter här i kammaren vid olika tillfällen borde det vararimligt att frågan kommer upp till skyndsamt handläggande ikrigsmaterielkommittén, för att man skall komma fram till ett förslag som ärmöjligt att genomföra. Att vi i fortsättningen får samma regler förkrigsmateriel och militär utbildning bör vara den grundläggande inställningen. Då en pågående utredning enligt utskottet har till uppgiftatt behandla bl. a. den fråga som tas upp i nämnda motion 1131, har jag fördage. Men, herr talman, jag förväntar mig ett konkretställnin-,:-tagande från den pågående krigsmaterielkommitténs arbete, som avregeringen sedan kan föreläggas för beslut. Slutresultatet bör varaatt reglerna för export av krigsmateriel och militär utbildning samordnas i denkommande lagstiftningen. Jag konstaterar med tillfredsställelse attEsse inte framställde något särskilt yrkande. När det gäller Telubaffären hänvisar jag till den debattsom här i kammaren fördes mellan i ochhandelsministern. Men jag vill opponera mig mot uttalande attdet är fråga om utbildning i avancerad militär teknologi. Det är fråga om enfyraårig utbildning som närmast kan jämställas med vår gymnasieutbildning, ochden bygger på den grundutbildning som libyerna har i sitt hemland. Jag vill instämma i tillfredsställelseöver att direktiven nll krigsmaterielkommittén i detta avseende är vidgade, atthandelsminist rn vid denna debatt klart sade ut att också frågan om utbildningskall behandlas av utredningen enligt de direktiv som gäller. Det innebäratt denna fråga kommer att behandlas och att förslag kommer att läggas fram.Det har skett förändringar, och dessa förändringar måste självfallet resulterai att man också ser över vilka konsekvenser t. ex. denna Telubaffär kan få iframtiden. ESSEPETERSSON (fp); har, ,ett avancerat tekniskt militärt kunnande på mycket hög nivå, och det är just iavancerad militär teknologi som libyerna skall få utbildning. Och jag anser detsynnerligen olämpligt att sluta ett sådant avtal med en regim som - jag troratt även bör kunna ansluta sig till det omdömet - framstår som högsttvivelaktig utifrån de kriterier vi har när det gäller krigsutrustning. Det är riktigt att dessa regler kommer att ses över avkrigsmaterielkommittén, vilket påpekas både från utskottets ochhandelsministerns sida. Och det är självfallet angeläget att vi så snart sommöjligt får en samordning av reglerna för export av krigsmateriel och export avmilitära utbildningsinsatser. Vi skall inte ha något tomrum i lagstiftningensom i detta sammanhang ger utrymme för kringgående rörelser. Vi måste i ställetha en likadan tillämpning oberoende av om det är fråga om export av materieleller utbildningsinsatser. Även på denna punkt borde det finnas en överensstämmelsemellan utskottets talesmän och motionärerna. INGRIDSUNDBERG (m): Det är riktigt att företaget arbetarmed en avancerad militär teknologi, som även används av det svenska försvaret.Men jag vill här erinra om att den verksamheten hålls helt skild från denutbildningsverksamhet som det här är fråga om. Utbildningen motsvarar ensvensk gymnasieutbildning i tekniska ämnen och är icke i något avseendesammankopplad med Telubs avancerade teknologiska verksamhet och produktion iövrigt. Att detta avtal har slutits mellan just Teluboch hänger samman med att företaget har denna speciella inriktning,detta speciella kunnande på detta avgränsade område, som är av intresse fördenna krigiska stat. Av det skälet har man kommit fram till ett avtal, som frånalla synpunkter är förkastligt. Det borde även vara det för utrikesutskottetstalesman. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 175 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Reglering av priserna på fisk Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottetshemställan i betänkande 28 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit motion 175 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOswald begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1135 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan OswaldSöderqvist begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottetshemställan i betänkande 28 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1135 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOswald begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 7 Reglering av priserna på fisk Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1979/80:46 medanledning av propositionen 1979/80:169 om reglering av priserna på fisk m. m.jämte motion. I proposition 1979/80:169 hade regeringen () föreslagit att 1. anta i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område, 2. medge att för tiden intill den 1 januari 1981reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hängde samman samt användningen av medel fick ske enligt de grunder som förordats i propositionen, 3. godkänna vad i propositionen förordats i fråga omprisregleringen på fisk efter . Vidare hade regeringen föreslagit att tillPrisreglerande åtgärder på fiskets område för /81 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsden med anledning av propositionen väckta mofionen 1979/80:2045 av . (vpk), vari yrkats att skulle uttala att fisk borde varabaslivsmedel från skattesynpunkt och subventioneras på samma sätt som andrabaslivsmedel och hos regeringen begära erforderliga åtgärder i enlighet härmed. 1. att riksdagenskulle anta förslaget till lag om ändring i lagen (1974:226) om prisreglering påfiskets område, 2. att riksdagenmedgav att för tiden infill reglering av priserna på fisk m.m. jämte vad därmed hängde samman samt användningen av medel fick ske enligt degrunder som förordats i propositionen, 3. att riksdagengodkände vad i propositionen förordats i fråga om prisregleringen på fisk efterden , 4. beträffandesubvenfionering av fisk som baslivsmedel att skulle avslå mofionen1979/80:2045, 5. att riksdagentill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /81 anvisadeett förslagsanslag av . Reglering av priserna på fisk PERISRAELSSON (vpk): I betänkande nr 46 från jordbruksutskottet,som vi nu behandlar, tas ett nytt prisregleringssystem för fisk upp. Det sker iöverensstämmelse med vad som har skrivits i proposition nr 169 i frågan.Propositionen tycks av samtliga riksdagspartier godtas eller lämnas utan erinran.Detta tyder på en stor enighet i den förevarande frågan. Endast en motion harväckts med anledning av propositionen. Motionen kommer från vpk och gäller inteändring av regeringens förslag till reglering av priserna på fisk utan enkomplettering av förslaget. Först några kommentarer till förslagen i proposifionen ochutskottsbetänkandet. De nya riktlinjerna för reglering av priserna på fiskinnebär ju bl. a. att fiskarna jämställs med jordbrukare. Inkomstmålet förfiskarna skall vara att uppnå samma inkomst av sin näring som jämförbaragrupper. Det är samma formulering som används då det gäller inkomstmålet förjordbrukarna. Likställdheten skall också gälla den sociala standarden. Motdetta är väl inget att invända, såvitt jag kan se. Frånvaron av ändringsyrkandeni form av motioner tyder på att hela delar denna mening. Vad som kanbehöva preciseras är vad som skall förstås med jämförbara grupper. Det är f. ö.en precisering som är behövlig också i vad gäller jordbruket. Här utlovas juändå i propositionen att en sådan precisering skall ske. Man säger att det 8 protokoll 1979/80:154-155 Reglering av priserna på fisk bör ankomma på parterna att göra en närmare precisering avvilka övriga grupper i samhället som bör utgöra jämförelsenorm vad beträffarekonomisk och social standard. Jag skall övergå till att redogöra för vad vi kräver i vårmotion nr 2045. I propositionen sägs att det skall vara en strävan attavsättningen av fisk på marknaden i största möjliga utsträckning främjas. Härär motionärerna från vpk av samma mening som de som har skrivit propositionen.Men vi vill gå betydligt längre i främjandet än vad som föreslås ipropositionen. kommunisterna har drivitfrågan om borttagande av mervärdeskatten på livsmedel. Alternativet till att tabort mervärdeskatten på livsmedel är att i stället återföra samma belopp sominflyter i livsmedelsmoms till konsumenterna i form av selektiva livsmedelssubventioner.Den senare modellen har klara fördelar framför ett borttagande av momsen.Systemet med moms kan fortsätta som utan störningar. Vad det handlarom är att fastställa summan av influten livsmedelsmoms och att fördela den påde livsmedel som man \ill sänka priset på. Då når man den fördelen att frånnärings- och folkhälsosynpunkt önskvärda livsmedel kan ges en hög subvention,som andra från samma synpunkter mindre lämpliga livsmedel ges enlägre eller ingen subvention. En viss sådan omfördelning sker ju faktiskt redaninom ramen för redan utgående livsmedelssubventioner. Ett exempel på detta ärden höga subventionen på konsumtionsmjölk. Vi menar att den nu aktuella fiskenär ett viktigt baslivsmedel, som det från folkhälsosynpunkt vore angeläget attöka konsumtionen av. borde konsumtionen av bl. a. fläsk kunnaminskas. Det skulle också förbättra landets beredskap, eftersom man intebehöver importera fodermedel till fisken. Vårt motionskrav får ses i samband med ett likalydandemotionskrav, som vi har fört fram med anledning av propositionen omprisreglering på jordbrukets produkter, vilken ju kommer att behandlas senareunder detta . Utskottet hänvisar också i sin skrivning till dettaförhällande. Utskottet tillstyrker avslag på motionen med i allt väsentligtekonomisk motivering. Man säger att såväl prisregleringen som bestämmelsernarörande statligt stöd till fiskets rationalisering i sig innebär en inteobetydlig statlig subventionering på förevarande område. Utskottet hänvisartill att behandlat motioner ominförande av fisk bland de baslivsmedel som är föremål för statligasubventioner i likhet med vad som gäller för jordbruksprodukter. Efter att hauttalat att motionen inte bör föranleda någon åtgärd säger utskottetemellertid: "Utskottet kan i och för sig vitsorda det angelägna iatt konsumtionen av fisk främjas, liksom bättre kostvanor över huvudtaget." - Så långt är vi alltså överens. Är det då rimligt att komma med ett krav om återföringtill konsumenterna av hela momssumman från livsmedelsförsäljningen i landet?Det handlar ju, enligt regeringen, om att spara åtskilliga miljarder istatsbudgeten. Ja, vi anser att det är ett rimligt krav också i dagens läge.Borttagande av momseffekten på livsmedel skulle i någon mån rätta till den förarbetarklas- sen orättvisa utveckling som gettkapitalägare och höginkomsttagare fördelar som låg- ochmedelinkomsttagare fått sänkt reallön. Skall det gå att få en bred folkligförankring för en sanering av landets ekonomi, då måste bördorna fördelasrättvist och efter bärkraft. Ett viktigt led i en sådan utveckling ärborttagande av momseffekten på livsmedel. Vi kräver således att fisk skallklassas som baslivsmedel från skattesynpunkt och subventioneras på samma sättsom andra baslivsmedel. Men vi kräver att hela momseffekten skall tasbort och inte bara den som faller på just den här delen. Med detanförda yrkar jag bifall till motionen 2045. Reglering av priserna på fisk Proposition 1979/80:169 innehåller förslagsom grundar sig på avtal som träffats efter överläggningar mellan å ena sidanjordbruksnämnden och dess konsumentdelegation och å andra sidan fisketsförhandlingsdelegation - detta vad gäller det provisorium som omsluter tidenden 1 juli-den 31 december 1980. För den andra hälften av budgetåret kommer beslut attfattas , då förhandlingarna som fördes omkring årsskiftet 1979-1980ej kunde slutföras utan kommer att fortsätta med början . Det avtal som träffades mellan jordbruksnämnden, desskonsumentdelegation och fiskets förhandlingsdelegation om ett provisorium varett mycket dåligt avtal, sett ur fiskets synpunkt. Den totala ökningen av medeljämfört med var 2,5 milj. kr. Det innebär täckning för enökning av oljekostnaderna med per liter. Priset på dieselolja ökadefrån per liter 1978 till per liter 1979 i genomsnitt ochligger nu på . Egentligen var det budet oantagbart, men vi ville ändåfrån fiskets sida få möjlighet att förhandla , och om vi inte hadegodtagit denna uppgörelse hade förslaget ändå framlagts och då kanske blivitännu sämre. Det som inträffat efter denna överenskommelse gör attavtalet ter sig ännu mer olönsamt. Kostnaderna fortsätter att öka ochfiskpriserna att falla. Jag vill nämna att det norska fisket fått ytterligareca 500 milj. kr. utöver de 850 miljoner som var anslagna för innevarande år.Det betyder att det norska fisket kan konkurrera med vårt på helt andravillkor. De norska räkorna säljs t. ex. f. n. under det svenskakilopriset, och det beror på att det norska pristillägget är högreän vårt. Vi kommer att möta liknande konkurrens när det gäller försäljningen avmakrill, där säsongen nu står för dörren, och motsvarande läge kommer medsäkerhet att uppstå även beträffande andra fiskslag. Det blir en snedvridning av konkurrensen, och jag villnämna att stödet fill det norska fisket per fiskare motsvarar ungefär sexgånger det svenska. Den avslutade lönerörelsen innebär en inte obetydliglöneökning, vilket kommer att påverka fiskets kostnader. Med deframtidsutsikter som föreligger har fiskarna svårt att få kompensation fördetta. Reglering av priserna på fisk förbundit sig att inte låta de ökade priserna påjordbruksprodukter påverka priserna i konsumtionsledet. I regeringensproposition /80:181 läggs fram förslag härom, och enligt uppgifter kommerca att anslås för ökade livsmedelssubventioner, så att enprishöjning till följd av jordbruksprisregleringen i alltväsentligt kan undvikas. Hur det kommer att påverka konkurrensen mellan köttoch fisk är svårt att säga. Om fisket självt skall klara den konkurrensen, medoförändrade eller sänkta priser, blir svårigheterna stora. Jag har svårt att förstå anledningen till den märkbart negafivainställning till svenskt fiske som råder. Under ett 40-årigt socialdemokratisktstyre kom fiskarna ingen vart. Visserligen tillsattes 1975 en utredning somingav stora förhoppningar och som resulterade i proposition 1977/78:112. mennågot resultat har ännu inte nåtts, och det däri föreslagna systemet haruppskjutits två gånger. Förhandlingarna om ett normpris kommer att fortsätta ihöst. Då kommer det att avgöras om de beslut som fattades och de löftenSveriges riksdag gav fisket kommer att infrias. Kommer de attresultera i ett avtal som kan ge den trygghet och ekonomiska standard som stoltproklamerades i nämnda riksdagsbeslut? Kommer man att ge ekonomisk bärighet åtett normprissystem? Det finns många och stora olösta problem i det nya normprissystemet.Om det skall vara meningsfullt och i enlighet med beslut, måste deti en lågkonjunktur filiföras medel så att fisket får den inkomstföljsamhet sombehövs för att nå det inkomstmål om vilket beslut fattats. Motpartens bud i detavtal som strandade - kanske är det rättare att säga avbröts - innebar enminskning av stödet fill fisket med 10 milj. kr. Medtanke på de kraftigt ökade kostnaderna och de fallande fiskpriserna är det lättatt förstå att det budet inte gick att anta. Jag vill inte föregripa höstens överläggningar, men vissasaker i propositionerna inger oro. Det hade säkerligen varit klokt att redannu lägga fram ett bättre förslag fill finansiering. Det förslag som föreliggerinnebär att de 20 miljoner som fanns i den förra budgeten utbyts mot ettförslagsanslag på . höjs prisregleringsavgiften ,vilket innebär en inkomstförstärkning med 7 miljoner. En kraftigare prishöjningoch införande av prisregleringsavgift på lax, ål och foderfisk skulle ha getten betydligt bättre ekonomisk stabilitet åt systemet. De kostnader som kommerdärutöver torde få täckas med förhöjning av förslagsanslaget.