prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — En bilmodell kan inte ersätta den svenska bilindustrin , det är inget ordentligt alternativ. Rationaliseringsvinsterna kan manredan nu i mycket stor utslräckning tillgodogöra sig genom samarbete i frågaom underieveranlörer till bilindustrin. Jag yrkar bifall lillutskollets hemställan. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Det är tydligt atl Per och jag inte har riktigt sammauppfattning om vad som behövs när det gäller den svenska bilindustrin. PerWesterberg har en syn på bilindustrins framtid som inte ens delas av PehrGyllenhammar frän . Man kunde se pä TV i går-och läsa i tidningarna - atthan inte ansåg lägel vara speciellt ljust inför 1980-lalel. PerWesterberg ansåg att man skulle behöva vidta åtgärder av samma slag somvidtagits i övriga . Utredningen från statens industriverk visar juockså atl de bekymmer som finns gäller både svensk bilindustri och övrigvästeuropeisk bilindustri. Frågan är då om vi tycker alt det är bra alt svenskindustri mer och mer ökar sitt samarbete med utländska kapitalintressen ochalltså inte längre kommer alt kunna påverkas av exempelvis oss iden här kammaren. Industrin kommer då all ha ägarinlressen som inte ens finnsi . Vi från vpk anser inte en sådan utveckling vara positiv. Vi serockså risker för all bilindustrin hamnar i en varvssitualion. Därför tycker vialt del är vikligt atl staten agerar redan nu och nationaliserar bilindustrin. PER (): Jag kan förstå om hyser vissa betänkligheter inför1980-lalet. Men Jag är helt övertygad om att såväl som hansmotsvarigheter inom är väsentligt mer optimistiska än vad manvar för ett par är sedan. Detfinns enligt min mening inga egentliga skäl som talar för en socialisering avsvensk bilindustri. Det har förekommit misslyckanden lidigare med statligabilföretag av typen TJorven; det var ju knappast någonling som gagnadesysselsättningen. SlND-rapportenär gammal, och den har redan skadat svensk bilindustri. Jag lycker all vi skallbegrava den för atl slippa diskutera den så myckel längre; del är gammaltmaterial som är inaktuellt. Samarbetetmed för att se till alt vi kan ta fram nya bilmodeller för svenskbilindustri pä väsentligt gynnsammare grunder än lidigare är verkligen ägnatatt befrämja sysselsättningen i och garantera den svenska bilindustrinsframtid. Del är däremot ingen socialisering. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Om nu lägel är så ljust som Per Weslerberg påslår och del kommer att gåså bra, kan Jag ändå inte se atl en nationalisering av bilindustrin skulleförsämra det läget. PERWESTERBERG (m): Läget har förbättrats väsentligt, och jag tror all del kommer attförbättras ännu mera,om är redo att hjälpa till med atlanpassa svenska lypprovningsregler för bilar, svenska avgasreningsregler förbilar m. m. till inlernalionella förhållanden. Det kommeratt stärka svenskbilindustri. Menalt nationalisera den och endast vilja utveckla en bilmodell kommer medsäkerhet att minska sysselsättningen och försämra svensk bilindustriskonkurrenskraft . MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag tänker inte fortsätta deballen. Jag vill bara påpeka atl jag intenågon gång i något av mina inlägg har sagl all vi skall tillverka endast enbilmodell. Del är möjligl alt del är en riktig utveckling, men jag har intesagt det, sä jag tycker det är fel av Per alt lägga de orden i minmun. Jagkan alltså inte se vad det skulle kunna vara för negativt i atl nationaliserabilindustrin. Utvecklingen -om den nu är positiv- kunde ju i sä fall fortsätta. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels del av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskoilets hemställan i belänkandet nr 5röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandei. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Marie-AnnJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 311 Nej - 17 1979/80:4med anledning av motioner om utlänningslagen m. m. § 23 På förslag av tredjevice talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skulle fortsättas vid eltsenare sammanträde. §24 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:62 om förlängning av nuvarande ordning för finansiering av energispariån lill utgången av §25 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:74 av Lars-OveHagbeig (vpk) lill statsrådet om slugbyverksamhelen ifiällomrädena: F. n. bedrivs en ohämmad exploatering avfjällväriden. utbjuds i slora annonser andelar i privata fritidshusbl. a. i och Granfjälls-slöten i , i Vemdalsskalet, iTänndalen, i m. fl. Våra mest eftertraktade naturområdenblir privata stugbyar. De penningstarka personerna bereder sig tillträde tillde attraktiva fjällområdena. Allemansrätten sätts ur spel. Deprimära rekreationsområdena, som sagt skall skyddas, hotas nu av denprivata slugbyverksamhelen, som knaprar pä dessa miljöer. Uppgiftertyder pä alt antalet fritidshus ökar kraftigt. Exempelvis är den genomsnittligaökningen pér år av antalet fritidshus i kommun, över 100 %i Åre och i kommun. Penningslarkaintressen kan i motsats till kommunerna köpa upp åtråvärda naturområden ochexploatera dessa. Kommunerna tvingas i de flesta fall vara åskådare till dennarovdrift på naturen. Statliga pengar måste tillföras kommuneroch folkrörelsernaföralt de skall kunna skapa en ny inriktning av rekreationspoliliken. , forskare vid Tekniska högskolan i ,har i 6/79 presenterat elva punkter som, om de förverkligades,skulle avvärja hoten mot allemansrätten. Följande punkter för RonnySvensson fram: stopp för allaprivata hus som inte har färdiga husstommar. Bygg- och planslopp i minsl tvåår i syfte atl utreda hur bebyggelsen skall se ul, lokaliseras, dimensionerasoch ägas. Stopp för alla privata markköpinom alla primära rekreationsområden, om marken skall användastillfrilidshusellerliknande. gällaskogsbolagen och deras rätt att bygga privata fritidshus i varje form. Omprövning av alla fysiskadetaljplaner-även dem som fastställs- för att garantera riktlinjerbeträffande användningen av våra gemensamma naturresurser. Skärpning av skatten pårealisationsvinst i samband med försäljning av fritidshus och fritidshuslomter. Statlig hjälp av störreomfattning för att snabbt få fram genomtänkta planer för i första hand deprimära rekreationsområdena, men även andra efterfrågade naturmiljöer. En ny form av prövning av allaplaner i dessa områden. Den skall garantera atl våra nationella intressen ochriksdagens beslut blir tillgodosedda. Kanske bör ochrekrealionsberedningen i regeringen se byggplanerna innan de godkänns. Ett kraftigt utbyggt stöd lillkommunerna och andra allmännyttiga organ och stiftelser, så att de kanorganisera och förvalta de anläggningar som behövs för övernattning ochkommunikationer inom attraktiva naturområden. Snar utbyggnad av kollektivatransporter till och från samt inom attraktiva områden som t. ex. de primärarekreationsområdena. Statliga subventioner sommöjliggör atl vanliga människor utan kapital kan åka till och vistas i primärarekreationsområden. De allmännyttiga byarna får inte ha för höga hyror, somannars starkt diskriminerar stora grupper. Omfattande regionalpolitisktstöd lill de kommuner som inom sina gränser har primära rekreationsområden. Omdetta sker får de lokala politikerna inte några sysselsätlningspolitiska motivalt tillåta privat speku-lationsverksamhel i form av privat stugbyggande. Dessaelva punkter är en god plattform för en ny inriktning av fritids- ochrekreationspoliliken i värt land. Medhänvisning till det anförda vill Jag ställa följande frågor till statsrådetDanell: Är regeringen beredd atlomedelbart vidta åtgärder för att stoppa exploateringen och spekulationen iSälenfjällen, norra fjällvärld och övriga fiällomräden i värt land? Är regeringen beredd atl tainitiativ för alt hävda allemansrätten i fjällvärlden enligt interpellationenselva punkter, bl. a. byggslopp för privata hus, omprövning av befintliga planer, ekonomisktstöd till kommuner och allmännyttiga organ, subventioner lill vanliga människorför att kunna vistas i primära rekreationsområden, m. m.? 1979/80:75 av RuneGuslavsson (c) till industriministern om åtgärder för alt räddasysselsättningen i m. fl. Företagsledningen inom harbeslulal all föreslå slyrelsen alt driften vid fem av förelagels enheter skallupphöra. De enheter som berörs är Delary bruk i kommun med 95anställda, Emsfors söderom med 210 anställda. Fridafors sydväst om med 315anställda, bruk söder om med 160 anställda samt sulfitenheienvid bruk, där 50 av 410 anslällda berörs. Tolall riskerar således ca830 anställda atl friställas genom nedläggningen. Anledningen till denna åtgärdär de svårigheter som skogsindustrin upplevt som en följdav den djupa lågkonjunkturen och de bestående problem som denna medfört förindustrin. Den svenska skogsindustrin har även genom den växande konkurrensenfrån utlandet fäll allt svårare att hävda sig på världsmarknaden. Vikan nu emellertid skönja en förbällring i Södra Skogsägarnas resullal jämförtmed 1978. Lönsamheten bedöms dock fortfarande vara otillfredsställande, ochuppenbara risker för en ny lågkonjunktur föreligger med stora svårigheter somföljd. Förelagsledningen inom anser därför att strukturellaålgärder måsle vidlagas som iryggar förelagets framtida fortbestånd. Till dellakan läggas all tillgängen pä råvara i framliden synes komma atl bli enbegränsande faktor för skogsindustrins volym. Fränskilda häll görs därför den bedömningen all en slrukturomdaning inomskogsindustrin är oundviklig. Om en sådan omdaning skulle vara oundviklig,kommer det alt innebära stora påfrestningar för såväl de orter som de enskildamänniskor som direkt drabbas. Det krävs alt såväl företag som samhället isådana situationer tar sitt sociala ansvar och medverkar till lösningar som gerde drabbade människorna nya försörjningsmöjligheter och därmed de drabbade orternaen reell möjlighet alt upprätthålla en tillfredsställande servicenivå. Alternativasysselsättningsmöjligheter måste därför skapas, om de aviseradenedläggningarna av enheterna inom kommer lill stånd, för atttillförsäkra dem som då drabbas en tryggad försörjning. Medhänvisning lill del anförda villjag till industriministern ställa följandefråga: Vilkamöjligheter ser statsrådet att skapa aliernaliva sysselsättningsmöjligheter ide orter som drabbas av de aviserade strukturella åtgärderna inom ? 1979/80:76 av Marie-AnnJohansson (vpk) lill industriministern om vissa sysselsättningsproblem i Boråsoch : Del multinationella bolaget hotar med altlägga ned tillverkningen i . Del amerikanska moderbolaget hotar attinte längre skjuta lill något kapital och att inie gå i borgen för nya län.Risken är därför stor att sysselsättningen för 950 anställda vid förelaget är ifarozonen, något som skulle drabba en bygd som redan fält utslå mångaföretagsnedläggelser de senasle decennierna myckel häri. Boråsoch är, som alla vet, centrum för tekoindustrin. Tekoindustrinhar haft stora svårigheter under fiera årtionden och många förelaghar lagls ned. Det har skapat slora svärigheler i denna del av landet. Man harav det skälet också aklivi arbelal för atl få till stånd en mera differentieradsysselsättning i och . Hotet mut sysselsättningen vidFirestone i är därför mycket allvarligt. Motbakgrund av det ovan anförda vill Jag därför ställa följande frågor lillindustriministern: Vilka omedelbara initiativ ärindustriministern beredd all la för all rädda sysselsällningen vid iViskafors? Vilka ålgärder anserindustriministern nödvändiga för att sysselsällningen vid företagbelägna i inte skall vara beroende av beslut fattade i andra länder,med andra lagar och utan någon insyn eller påverkansmöjlighet från svenskthäll? 1979/80:77av i (vpk) lill industriminisiern omsysselsättningsproblemen i : Företagsledningen'vid halvslatliga Oxelösundplanerar alt minska grovplällillverkningen med ell bortfall av ca 400arbetstillfällen som följd. Återigen drabbas en typisk"en-indusiri-ort" genom atl den hell dominerande industrin görnedskärningar. Redanden nuvarande stålpoliliken har svåra följder för gruv- och stålorterna medplanerade eller väntade minskningar av arbetstillfällen. Oxelösundsledningensplaner är ännu ell stort steg på den "awecklingsväg" som lades fastnär antog slruklurplanen för handelsstålet och tillskapade dethalvprivata . 1interpellationssvaret om de mindre handelsstålverken sade industriministerÅsling all han kommer alt "noga följa utvecklingen inom handelsstålsindustrin,inte minst vad gäller sysselsättningen". Vidare sades: "Såvälsamhället som företagen måste medverka lill atl sysselsättningsförändringarinte medför oacceptabla konsekvenser för de anställda och för de orter somberörs." Motbakgrund av det anförda vill Jag ställa följande frågor till industriministern: Anser industriministern att enneddragning med 400 arbetstillfällen i är acceptabel för de anställdaoch för orten? Vilka åtgärder ämnar industriministern föreslå föratl rädda jobben i ? \919/H0:lSav Lars-OveHagbeig(vpk)U\\ industriministern om utvecklingen inom handelsstålsindustrin: Ledningen för del halvslatliga har signaleratåtgärder som på ett drastiskt sätt ytteriigare skulle försämrasysselsättningsläget vid järnverken i Domnarvet, och , åtgärdersom går längre än den strukturplan som den arbetar efter. Deålgärder som planeras är bl. a. minskning av grovplällillverkningen i Oxelösundoch en lidigareläggning av malmmelallurgins nedläggning i Domnarvet.Dessa ålgärder innebär stora personalinskränkningar. I det senare fallet tänkerman inte ens följa beslut att ge malmmetallurgin i Domnarvet eltnådeår, vilket redan anslagit pengar till. Åtgärdernamotiveras med atl lönsamhet inte går alt uppnå .under de närmaste åren och att1980 skulle bli ett besvärligt ekonomiskt år. Del rör sig alltså om kortsiktigaålgärder som fär följdverkningar på lång sikt. Redanden nuvarande strukturplanen är en katastrof för stål- och gruvorterna. Luleåfäringen förädling av någorlunda omfattning. Domnarvet blir ett tunnplåtverkutan rästålstillverkning. fär förlila sig på grovplåten. Demellansvenska gruvorna drabbas hårt. Blölbergsgruvan är redan ur drift. Enligtdenna strukturplan skall 4 000 Jobb bort. De nu planerade åtgärderna är ett ledi samma politik, en fortsättning pä en stälpolitik som innebär atl medinhemsk råvara - malm - kan få sin handelsslålsinduslri utslagen. 1slället för all gå vidare pä avvecklingslinjen måsle del till en ny inriktningav stålpoliliken: - Decentralisering i slället förcentralisering av verksamheten. Bygg stålverken i Domnarvet, ochOxelösund med integrerad produktion från råstälsframslällning lillfärdigprodukt. Satsning på teknik som möjliggör en sådan produktionsinriktning. - Satsning pä betydligt högrekvalitet, förädling och specialprodukter. - En handelspolitik som slår vaktom handelsstålsindustrin, mot multinationella stäljällar, vilka spekulerar iatl snabbast möjligt slå ut övrig handelstålsinduslri. SSAB-ledningenhar i runda lal fäll i sin hand av skattebetalarna. Dessapengar skall inte användas för att lägga ned svensk handelsstålsindustri, utananvändas för framlidsinvesteringar. Riksdagensuttalade mål för är företagsekonomisk lönsamhet inom 5 är. Både dennaföretagsekonomiska politik och ledning måste nu ersättas med ensamhällsekonomiskt inriktad stålpolitik och en ny företagsledning. Struklurplanensmål och inriktning har aldrig accepterats av de arbetande. Den har påtvingatsdem. Metalls i Domnarvet beslutade all göraen egen utredning om malmmelallurgin och nya processers framtid inom ochDomnarvet. Vid strukturplanens fastställande inom "mutades" defackliga representanterna med ett s. k. fackligt tillägg att sysselsättningenskulle hävdas pä varje ort. Dessutom förespeglades de atl den utredningindustriminister tillsatte -Rehnbergska utredningen - skulle undersökahur delta skulle gä till. Nublev inte ulredning något av detta, men ledde ändock lill vissabeslul i som skulle minska de anställdas problem vidstrukturförändringarna. Även mot detta bryter SSAB-ledningens planer. -som är halvslatligl - styrs av kapitalistiska lönsamhelskrav. Konsortieavtaletmellan staten och de privata ägarna i - och -innehåller denna målsättning. Detta avtal måste upphävas och omförhandling ske,där de privata intressena tvingas bidraga medekonomiska medel för atl bekosta en framtida svensk handelsstålsindustri. Medanledning av det anförda villjag ställa följande frågor till industriministern: Avser industriminisiern atlingripa för att halvslatliga inte ytteriigare skall försvaga svenskhandelsstålsindustri? Är SSAB-ledningens planeradeålgärder förenade med det sociala ansvar som rimligen bör åvila företag som harstatligt ägande och där skattebetalarna har satsat betydande kapital? Avser industriministern altutkräva ekonomiskt ansvar för framtid av de privata intressena inomSSAB? Avser industriministern att tainitiativ för en förnyelse av svensk handelsstålspolilik eftersamhällsekonomiska utgångspunkter, satsning pä integrerade stålverk ochförädling samt nödvändiga omförhandlingar mellan staten och privatkapitalet iSSAB? 1979/80:79 av () till jordbruksministern om användningen av kadmium i porslinsindustrin: Användning och import av kadmium har förbjudits fr.o. Detta har i hög grad oroat bl. a. den svenskaporslinsindustrin. De svenska tillverkarna , Höganäs-Keramik ochRörstrand-Hackefors har ingett ansökan om dispens hos produktkonlrollnämnden(PKN). PKN har i regeringsbeslut givils befogenhet all meddela dispens frånförbudet. Enligt beslutet kan dispens meddelas "om användningen avkadmiumhallig vara är av väsentlig betydelse frän allmän synpunkt".Förutvarande Jordbruksministern påpekade vid beslutets fattande att eventuellaövergångssvårigheter för näringslivet skulle kunna av genom PKN:sdispensgivning. Statsrådet påpekade också, att "godtagbara ersättningsmedelför kadmium finns på de flesta användningsområdena". Nämndaföretag har begärt företräde hos PKN i ärendet, varvid en enda representanttilläts företräde. Vid besöket gavs dock inga besked om möjligheterna tilldispens. Andelenkadmium som används av den keramiska industrin i är myckel låg -uppskattningsvis några promille av den totala användningen i landet. ex.Rörstrands och Hackefors sammanlagda tillverkning rördel sig maximalt om 2 kgper år. Delkadmium som används i keramiska färger är bundet i ett silikalglas ellerinkorporerat som en del i kristallstrukluren. Enligt bestämmelserna i ej per liter av godsets rymd utlösas från godset vidurlakning i rumstemperatur med en 4-procenlig vattenlösning avättiksyra. All tillverkning som sker hos Rörstrand och Hackefors ligger underdenna gräns. Kadmiumär en oersättlig beståndsdel i de mönster som östgötska Hackefors specialiseratsig pä sedan ett tjugotal är och som man har goda utsikter att föra ut påexportmarknaden. Företaget, som sysselsätter ett trettiofemtal personer ochräknar med en viss utökning, ser sin framtida verksamhei och sina exporlplanerhotade genom kadmiumförbudet. Förelagel har gjort nyinvesteringarpå mellan 1,5 och 2 milj. kr. Tyngdpunkten i förelagels verksamhei ligger påblomdekorer, bl. a. den s. k. gröna vinrankan. Kadmium krävs för färgerna roll,grönt och gult. Någol ersättningsmedel för kadmium finns inte. Liknande problemdrabbar övriga porslinsfabrikanter. OmPKN ej medger dispens kommer de svenska förelagen att fä svårigheter atlkonkurrera pä exportmarknaden, då utländska tillverkare ges designmässigafördelar. Konkurrensen på den svenska marknaden skulle komma alt ske på olikavillkor, då förutsättningarna för svenska kontrollmyndigheter att konstaterakadmium i importerade varor torde vara små. Branschens förelag skulle sålundadrabbas av en drastisk minskning av sill hillillsvarande soriimenl. Följdenbleve en nedgång i försäljning, produktion, lönsamhet och sysselsättning. Jaganhåller om kammarens tillstånd att till jordbruksministern få ställa följandefrågor: att de små kvantiteter kadmium som är aktuella inom porslinsindustrin utgör en hälsofara, som motiverar ett fasthållande av förbudet i della sammanhang? beredd alt verka för alt dispens medges för de berörda porslinsföretagen? § 26 IVleddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:153av i HJärtum (c) till industriministern om nedläggningen avnybyggnadsverksamheten vid AB Varf LillaEdets kommun har under den senasle veckan drabbals av ivä för kommunen negativabesked. bruk, som redan under de senasle åren skurit ner tillverkningenoch friställt ca 175 man, bör enligt en ulredning inom läggasner hell. Varf bör enligt del belänkande som kommissionen för mindre ochmedelstora varv lagt fram avveckla nybyggnadsverksamheten. Detta har iverkligheten redan skett. Enligt fackföreningsordföranden gjorde förratrepartiregeringen med industriminister i spetsen en uppgörelse omdetta med Varvs och Varfs ägare. Får Jag med anledning avdetta påslående fråga industriministern: industriministern medverkat tillalt Varf lagt ner sin nybyggnadsverksamhet redan innan utredningen varklar? 1979/80:154av (vpk) till jusiilieminislern om regeringens prövning avvisst lillsländsärende: Regeringen gav lillsländtill i all producera bensylprodukier vid en planerad anläggning iSlora i Ale kommun vid . EKAhade anhållit om koncessionsnämndens tillstånd att producera bensylproduklerna.Bolagel begärde i sin ansökan all ärendet skulle handläggas så, alt beslutkunde fallas så som möjligl. Bolaget skriver:"Förutsättningen härför är givetvis alt regeringen meddelar undantag frånprövningsskyldigheten enligt 136 a § byggnadslagen." Regeringenmeddelade inte undanlag frän prövningsskyldigheten, utan gav i slället bolagellillsländ alt producera bensylprodukier i anläggningen. Med anledning av delanförda vill jag fråga Justitieministern: Anserjustitieministern alt regeringsbeslutet är lagenligt, och om så ej är fallet,vilka åtgärder ämnar justitieministern vidtaga? 1979/80:155av () lill socialministern om gravida kvinnors rätt lillsjukpenning: En nu 35 är gammal av dåvarandesocialvårdskommitten uttalad definition av begreppet sjukdom såsom "varjeonormalt kropps- eller själstillstånd, vilket icke sammanhänger med den normalalivsprocessen" förorsakar uppenbarligen synnerligen otillfredsställandeföljderförsomliga kvinnorsom under sin tidiga graviditet drabbas av lillgraviditeten knutna komplikationer. I den mån dessa leder lill arbetsoförmåga,sä alt kvinnorna måste sjukskrivas, är det nämligen inte säkert atlförsäkringskassan medger sjukpenning. Mot denna bakgrund villJag ställa följande fråga: Är socialministern beredd föreslå sådan ändring ilagen om allmän försäkring som undanröjer lolkningssvärigheterna avseendegravida kvinnors rätl lill sjukpenning vid arbetsförmågenedsättandegravidiletskomplikalioner? 1979/80:156 av OlofPalme (s) lill statsministern om förstärkning av statsinkomsterna: står nu inför uppgiften alt behandla ettregeringsförslag om skallerna . Om della förslag genomförs kommerunderskoltel i slalsbudgeten att öka ytterligare. Dendärigenom fördjupade statsfinansiella krisen gör det än mer ofrånkomligt allslalsinkomsierna förslärks. För all kunna bedöma skalleomläggningenskonsekvenser för avtalsrörelsen och dess allmänna fördelningspolitiskaeffekter är det nödvändigi all och löntagarna redan i samband medbehandlingen av skalieförslagei får besked om vilka ytteriigareinkomst-förslärkningar som regeringen räknar med all genomföra. Jag vill därför frågastatsministern: Vilkainkomstförstärkningar planerar regeringen all genomföra som ell Nr 35 led i en politik för alt minska det allvarliga underskottet i statensbudget? Torsdaeenden ' '" regeringen fast vid de utfästelser attinte höja momsen som de tre 22november 1979 regeringspartierna gjorde i valrörelsen?