prot · G30939 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:39 1 Justerades protokollet för den 20 innevarandemånad. § 2 Meddelande om val Jagfår meddela att val av en ledamot och en suppleant i styrelsen för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond kommer all ske vid morgondagens sammanträde. §3 Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven den 23 november-den 31 december. Talmannen anmälde att () fr. o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för . §4 Föredrogs och hänvisades 1979/80:117 lillarbetsmarknadsutskotlel 1979/80:118 tillutbildningsutskottet 1979/80:119-123 tillskatteutskottet §5 Föredrogs men bordlades äter betänkanden /80:5,6 och 8 §6 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällningarna 1979/80:83-85 §7 Bostadslån m. m. Föredrogs civilutskottels belänkande 1979/80:4 medanledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m.m., såvitt avser bostadslån m. m. jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1978/79:209(budgetdepartemenlel), beslutad , såvitt nu var i frågaföreslagit att godkänna vad i regeringsprotokollet förordats i frågaom bostadslån m. m. till enskilt ägdaflerfamiljshus (punkt 1 delvis). Iregeringsproiokollet (s. 31-32) anfördes bl. a. alt vid ombyggnad av enskiltägda hyreshus lånegränsen borde höjas lill . De nya bestämmelserna bordetillämpas i fräga om ombyggnadsarbeten och energisparåtgärder för vilkapreliminärt lånebeslut hade meddelats efter utgången av . I detta sammanhang hade behandlals de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2684av Per m. fl. (s), vari föreslagils all med avslag päregeringens förslag i motsvarande eller därav berörda delar som sin mening gavregeringen till känna att lånegränsen för bostadslån borde vara 85 96, dä detgällde lån för ny- och ombyggnad av flerfamiljshus som ägdes av enskild personeller enskilt företag och sådant av enskild person eller enskilt företag ägtsmåhus som var avsett för uthyrning, 1978/79:2696 av Per-OlofStrindberg m. fl. (m), 1978/79:2697 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga föreslagits atlriksdagen skulle avslå propositionen 1978/79:209 i vad den rörde storieken avbostadslån, och 1979/80:36av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen skulle avslå propositionen 1978/79:209 i vad den rörde storleken avbostadslån (yrkande 1). 1. beträffande bostadslånets storlek alt medanledning av regeringens förslag och med avslag på motionerna 1978/79:2684 och2697 samt 1979/80:36, de två sistnämnda såvitt nu var i fråga, godkände vadutskottet förordat i fråga om enskilt ägda flerfamiljshus och småhus föruthyrning, 2. beträffande ägarlägenheler att skulleavslå motionen 1978/ 79:2696. Följande två reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , ,och (samtliga s): beträffande bostadslånets storlek, varireservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:2684 och 2697 samt 1979/80:36, detvåsistnämnda såvitt nu var i fråga, inte skulle godkänna vad iregeringsproiokollet förordals i fråga om bostadslån m. m. vid ombyggnad avenskilt ägda flerfamiljshus samt som sin mening ge regeringen lill känna vadreservanterna anfört om låneandelen vid nybyggnad av hyreshus. 2. belräffande ägarlägenheler, vari reservanternaansell att viss del av utskottets yttrande skulle ha av dem angiven lydelse. Kammaren har att ta ställning till civilutskottets betänkande nr 4.Socialdemokraterna i utskottet har i två reservationer gäll emot den borgerligamajoriteten. I den första reservationen återkommer vi till kravet pä ensänkning av den statliga lånegränsen vid enskilt byggande - och detta gällersåväl vid nybyggnad som vid ombyggnad. Vårl förslag innebär konkret attlånegränsen för denna kategori, enskilt byggande med statliga lån, sänks från92 lill 85 96. Vihar agerat så ofta i denna fråga att ett kort bifall kunde ha räckt som enmotivering. Men utskotlsmajoriietens yrkande om avslag på motionen - som bildarunderiaget för reservation nr 1 - är så torftigt att jag något måste utvecklade synpunkter vi har på frågart. Majoriteten avfärdar vårt förslag med desparsamma orden: "Några motiv för förslaget redovisas inte." Dettyder på en stor villfarelse och kan inte ens försvaras med att man inte orkatläsa igenom motionen. Värtmolionskrav är både seriöst och sakkunnigt motiverat. En av de första åtgärdersom trepartiregering vidtog var Just all höja lånegränserna vidstatligt byggande till 92 96 för enskilda byggare. Ingen förklaring gavs dengången lill denna åtgärd - inga skäl redovisades av regeringen. Det skulle baravara så. Den gängen fanns del inga motiv för förslagen. Det är möjligt att denborgeriiga utskottsmajoriteten i slutet rum har filt en förklaring. Men vikänner inte till några skäl som kan motivera en sådan åtgärd. Därför gick viden gången bestämt emol regeringsförslagei, och den inställningen äroförändrad. Regeringenville höja lånegränsen till och därmed avlasta de enskilda byggmästarna enkapitalinsats på 7 96. Några krav på byggmästarna ställdes inte, vare sigsocialt eller belräffande anvisningen av lägenheterna. Beslutet som sådant harinte heller den ringaste inverkan på hyrorna. Varje budgetår strömmar ca 30milj. de enskilda byggmästarna till mötes. Låt vara atl det är ett nära ochuppenbariigen myckel varaktigt förhällande mellan en borgeriig regering ochdessa enskilda byggmäslarintressen, men någon måtta måste det väl ändå vara pågenerositeten. Attdet måste vara någon måtta på generositeten tyckte också en majoritet i dennakammare . Då röstade en majoritet i ett tillstånd av sällsyntklarsynthet för en återgång till 85 96. Men sedan de borgeriiga ledamöterfångats in som möjliggjorde en majoritet för 85 96 kunde man bättre hålla ihopden borgerliga gruppen, och var det återigen klartecken förvakthållningen kring 92 96. Beslutet är också starkt kritiserat avhyresgästerna, men de har ingen talan när en borgerlig regering utdelar dusörerlill sina egna. Reservation2 lar avstånd från innehållet i såväl utskottets majoritetsskrivning sommoiion 2696 frän . Kravet i molionen är förslag frän regeringen ominförande av lagfartsbostäder i flerfamiljshus. Vi menar från vårl håll attutskottet borde ha föreslagit ett direkt avslag på delta krav, som liggerfjärran frän den sociala grundsyn som bör prägla svensk bostadspoli-fik. Vaddel är för kunskaper som utskottets borgare saknar i denna fräga är något av engåta för oss socialdemokrater. har i flera omgångar ställt krav avliknande slag: lagfarlsbostäder i flerfamiljshus, andelslägenhe-ler, bostädermed strimlade lån. Dessa krav har vanligtvis föga med bostadens socialainnehåll att göra. Bakom kraven finns skäl som att ägandet av bostaden ledertill ell ökal ansvarslagande och bättre vård, men däri ligger ett konstaterandei begränsad mening. Krav på ökad insyn, medbestämmande över boendel, störreansvar för bostad och fastighet liksom för kollektivet ställer vi oss allabakom, och vi hävdar att detta kan genomföras utan koppling till ägandet. Sebara på den försöksverksamhet som pågår inom delar av hyresbeslåndet eller påden verksamhet som utvecklas inom den reguljära bosladskooperalionen! 1föriängningen av ofta framställda krav pä införande avkombinationer av ägarformer döljer sig svagheterna i svenska skatteregler. Delär naturiigtvis frestande att tillgodogöra sig de frikostiga skatteavdragen,som för högre inkomsttagare kraftigt förbilligar boendet. Det skulle vararedigare och mera just om ville tala klarspråk och inte bakomkaskader av socialt välmenande uttryck och välformulerade slagord ge intryck aven social ambition på delta område. Detär detta som debatten om lagfart i hyresbostäder ytterst handlar om.Självfallet ärdet inget fel i all inhämta kunskaper, men sä mycket kan och vetde borgerliga i utskoltet om dessa krav, att det som socialdemokraterna skriveri reservationen om avslag på moderatmotionen borde ha kunnat samla en majoriteti utskoltet. Atl detta krav frän inte hör hemma i enbostadspolitisk debatt har vi självaste bosiadsminisierns ord pä. I den härfrågan delar vi hell och fullt hennes uppfattning. Med det anförda yrkar jag bifall lill såväl reservation 1 somreservation 2 i civilutskottets betänkande nr 4. TORECLAESON (vpk): Diskussionerna om en rättvis bostadsbeskattning har pågått några årutan att avgörande förändringar har sketl. Trots det myckna talet om rättvisa iboendel och om bostaden som en social rättighet har utvecklingen gått ål andrahållet. Orättvisorna mellan olika upplåtelseformer har ökat, och några neutralaskatteregler för olika boendeformer har från regeringens sida inte föreslagils. Detbetänkande vi nu behandlar tar inte upp till samlad bedömning de viktigasteproblemen i propositionsförslaget om ändring i bostadsbeskattningen och de motionersom väckts i anslutning härtill eller anknyter till frågan ombostadsfinansieringen. har fått överta en del gällanderäntebidrag och kommer väl med ett särskilt belänkande, och finansutskottetbehandlar andra delar som gäller bostadsbyggandets finansiering. Det hadenaturiigtvis varit bra alt fä en samlad bedömning, en gemensam behandling ochdebatt när det gäller dessa frågor. Ivpk-motionen 2697 i anslutning till proposition 209 har vi framfört vissaerinringar mot förslagen. Vi har yrkat avslag på propositionen och begärt nytt förslag möjligt.Vi har i molionen bl. pekat pä atl avdrag för ombyggnadskoslnader inte börfå göras i någon form och att avdrag för underhållskostnader måste begränsas.Vidare har vi pekat på faran av generella redovisningsmässiga uppskrivningaroch på alt propositionsförslagen betyder ett oacceptabelt gynnande avbostadsproduktion i enskilt vinstsyfte. Deborgeriiga partierna försöker komma förbi dagens akuta problem med tilllagandeorättvisor och ökad hyresplundring genom åtgärder som innebär ökad satsning pådet privata fastighetskapitalet. En fri marknad för bostadsrätter, möjlighetertill avdragsgilla boendekostnader liksom ett utbyggt system med äganderätts-och andelslägenheter samt en avrustning av de allmännyttiga bostadsföretageningår som de främsta åtgärderna i en borgeriig bostadspolitik. Bostädernasfinansiering - räntans storlek, lånetidens längd och systemet för belåning -har avgörande betydelse för boendekostnaderna. Det gäller atl få"billigare" pengar lill bostadsbyggande och följdinvesleringar. Dådel gällerstorleken av bostadslän anser vpk atl de privata hyreshusen iframtiden måste ställas vid sidan av den statliga lånegivningen, och vi stöderi nu föreliggande belänkande reservationen nr 1, vilken föreslår attlåneandelen för enskilt ägda flerfamiljshus skall sänkas lill vad som tidigaregällt. Jag kan hell instämma med föregående talare, , i hanssynpunkter på den frågan. Bostadsrältslägenheierär föremål för kapitalplacering och spekulation, framför allt istorstadsregionerna. Efter del all priskonlrollen på överiåtelsesunimorsläppts, har priserna för bostadsrätlslägenheler stigit långt över vad normalahushåll kan belala. Dessa lägenheter överläs av välbärgade grupper somdärigenom kan köpa sig lägre boendekostnader, möjligheter lillvärdeslegringsvinster, visst inflytande och i vissa avseenden bättreboendemiljö. Särskilti samband med ombyggnad av äldre fastigheter har del blivit allt vanligare atthyresgästerna har erbjudits alt "köpa" lägenheterna i form avbostadsrätter eller andelar. Del sker då ofta på sä sätt att fastighetslånen -helt eller delvis - delas upp mellan bostadsrätts- eller andelsinnehavarna.Syftet är atl dessa skall kunna dra av räntekostnaderna vid deklarationen avsina privata inkomster på samma sätt som småhusägarna. Systemet har som bekantfått namnet strimlade lån. Maximala skatlevinster kan det bli när det gällerhus som ägs av ett handelsbolag efter ombyggnad. Då blirnämligen också en stor del av ombyggnadskostnaden avdragsgill viddeklarationen. Systemetmed "strimlade" län riktar sig, precis som de attraktivabostadsrätterna, lill välbärgade grupper, som dels kan betala de högakontantinsatserna, dels har så pass höga inkomster atl ränteavdragen blirbetydelsefulla. Nackdelarna med denna utveckling är uppenbara. Allt flerahyreslägenheter omvandlas lill ägandeformen - utom räckhåll för vanliga hushållmed låga inkomster. De höga överlåtelsevärdena och skapandet av nyaägarlägenheler är ett stort problem som man måste ta itu Bostadslån m. m. Bostadslån m. m. I första omgångenmåste man ta itu med problemet genom all sloppa fria överiålelsevärden ochbegränsa avdragsrällen. Bostadsbristen,skatteavdragen och den fria prissättningen är det som måste angripas. Ingen avdessa företeelser hårde borgeriiga regeringarna tagit itu med. Tvärtom sökerman på olika sätt stimulera en utveckling, som innebär en ökning avutslagningen på bostadsmarknaden och en ökning av uppdelningen pä mindrebemedlade med särskilda, sämre bostäder och bostadsområden och välbärgade medbättre men billigare bostäder. hade vi en bostadsdebatt häri kammaren, därjag tog upp vad somsedan blivit alltmera omskrivet och omtalat, Tantoomrädel i Siockholm, ochkritiserade vad som är i gång där. Del gäller den mycket. omdiskuteradeomvandlingen av ca 700 hyreslägenheter lill bostadsrätter och det bidrag lillytteriigare orättvisor i boendet som detta skulle medföra. Mångaav hyresgästerna är uppenbarligen beredda alt som en möjlig utväg för all lösasina egna akuta problem acceptera ell förslag som genom förmånliga länevillkoroch ränteavdrag skulle sloppa hyreshöjningarna och sänka deras boendekostnader.Del är inte någon privat fastighetsägare som i Tanto erbjuder sådanamöjligheter ulan HSB, och Jag delar bl. a. finansborgarrådet över HSB:s agerande. Om de föreliggande planerna kommer allrealiseras, hoppas man givelvis atl det är en engångsföreteelse atlbosladskooperalionen engagerat sig på ett sådant sätt som i Tantofallet. Vissahyresgäster kommer enligt förslaget alt få stora privatekonomiska fördelargenom de, särskilt för höginkomsttagare, förmånliga ränteavdragen.Spekulationsmarknaden i bostäder får elt tillskott, och här ärHSB-boslads-räller tyvärr inget undantag. Dessutom ökar segregationen genom deskyhöga marknadspriserna, som gör Tanto till ett reservat förhöginkomsttagare. Siffrornai det presenterade förslaget för Tanto belyser detta. Insatsen skulle bli drygt1 OOOkr./m, varvid hyresgästerna skulle fä låna . Under de första årenskulle samhället, stat och kommun, genom ränteavdragen förlora /mlägenhetsyt och år, räknat med 12 96 ränta och i genomsnitt 75 96marginalskatt, eller totalt ca 5 milj. kr. Om sä mycket pengari slället satsades på fortsatt hyresboende i Tanto, skulle hyrorna alltså kunnasänkas med ca /m och är eller med betydligt mer än en tredjedel. Idetta fall måste, enligt vår åsikt, kommunen gä in och överta husen, även om detkostar ganska mycket pengar. Att stoppa hyresutvecklingen måste vara ensamhällsuppgift, liksom att ge de boende likvärdiga ekonomiska villkor och gehyresgästerna elt avgörande inflytande över sitt boende och sin boendemiljö.Det skulle kosta samhället mindre än de skatteintäkter man förlorar vid enövergäng lill bostadsrätter. Bostadsrätter med eller utan strimlade län löserinte hyresgästernas problem. För varje hus som blir andels- ellerbostadsrätlshus ökar antalet personer som kan göra sig pengar och spekulera ibostäder och minskar möjligheterna för låginkomsttagare atl skaffa sig en brabostad. Jaghar uppehållit mig vid fallet Tanto som ett typexempel på varthän vi lycks varapå väg när del gäller bostadspolitiken med de ökade orättvisorna mellan olikaupplåtelseformer. Orättvisorna i boendet kan inte avskaffas genom all manunderiältar och stimulerar ett ökat ägande av bostaden. En kraftig ökning avbostadsbyggandet, ett ökat statligt stöd till hyresboendet hos de allmännyttigabostadsföretagen, en bättre boendemiljö och ett större inflytande förhyresgästerna är den väg man måste gå. Del finns ingen annan väg atl snabbtkomma till rätta med de största orättvisorna pä bostadsmarknaden. Avvad jag nu har sagt kanske någon drar den slutsatsen att jag och mitt partiskulle vara negativt inställda till bosladskooperalionen som sådan. Förundvikande av missförstånd vill jag på en gång säga, atl det är vi inte. Inuläget, dvs. med fritt fram för spekulationer på bostadsrätter och med olikamöjligheter till mer eller mindre "strimlade" lån och ränteavdrag,vill vi emellertid inte medverka till vare sig övergång från hyresrätt tillbostadsrätt eller nya bostadsrätter i nyproduktionen. Man måsle först återinförabosladsrättskontrollagen eller liknande bestämmelser och kraftigt begränsamöjligheterna till ränteavdrag. Bostadskooperationenuppkom som del arbetande folkets svar på samhällets vägran att tillhandahållagoda bostäder till ett rimligt pris. Denna vikliga uppgift kvarstår så längebostadsfrågan inte tillfredsställande har lösts fördel arbetande folket.Skattereglernas utformning och storleken pä priserna för överiätelse i andrahand kan inte skyllas på bostadskooperationen utan på statsmakterna - även omberättigad kritik kan riktas mot bostadskooperationens brist på ellerfelaktiga agerande mot dessa företeelser. Detfinns viktiga kvalitativa skillnader mellan bostadskooperationen och privatabostadsrättsföreningar och framför allt mellan bostadsrätter ibostads-kooperationen och andelslägenheter. Värdestegringar i bostadsrätten kaninte utnyttjas sä länge man bor i lägenheten. För att man skall kunna belåna enbostadsrätt krävs lagfart - dvs. del som bl. a. är ute efter i denmotion som finns i det belänkande vi nu behandlar. Den möjligheten finns intenär det gäller exempelvis HSB-lägenhelen men väl när del gällerandelslägenheten. Moderatmotionen om s. k. lagfartsbostäder i flerfamiljshus,eller s. k. ägarlägenheler, har avstyrkts av utskottet, och det är bra. Ännubättre arom ansluter sig lill den skrivning som föreslås ireservation nr 2. Jag yrkar bifall till den. Vi har i civilutskottels belänkande nr 4 för detta riksdagsår trerelativt små bitar av bostadspolitiken att ta ställning till. Det rör i tväavseenden bostadslänens sloriek. Försl gäller det nybyggnad. Där har vi enbestämmelse om statlig belåning. Enligt reservationen 1 vill man sänkadenna lill 15 96. Den här frågan harju, som berättade om,böljat fram och tillbaka. Här har vi gjort det ställningstagandet atl det ärrimligt att förden enskilde fastighetsägaren en statlig belåning skulle kunnautgå . Alldelesoavsett vilka argument jag försöker att använda kommer inte altta någon hänsyn till dem, lika litet som kan övertyga mig omatt 15 96 vore det absolut riktiga. Därför tror jag inte att del är någon idéatt vi går in i någon lång debatt om denna sak, utan jag konstaterar altmajoriteten vidhåller sitt ställningstagande att belåningen bör vara . Päden punkten yrkar jag då bifall till utskottets hemställan. Vihar sedan haft alt behandla en liknande sak när det gäller ombyggnad av hus.Delta sammanhänger egentligen med den del av propositionen som har remitteratstill skatteutskoltet för behandling. Men vi har i den del vi haft atl behandla- i vissa delar har vi yttrat oss till skalteutskoliet - kommit fram till denbedömningen i sakfrågan om huruvida det skulle vara 15 eller belåning vid ombyggnad,att den motivering man har haft för 22-procentiga lån vid nybyggnad ocksågäller, och kanske i än större utsträckning, vid ombyggnadsfallen; det finns juanledning att här underlätta finansieringen. Detta gör all vi från majoritetenssida ansluler oss lill det förslag som finns i propositionen om 22-procentigalån vid ombyggnad. Sedan kommer den återstående delen, som mera berörskattefrågan, alt behandlas av skatleutskollel. Anledningentill all vi intagit denna ståndpunkt är naturligtvis att del finns skäl altvidla de åtgärdersom kan vidlas föratt hälla nivån i bostadsbyggandet uppe. är det dock en ganska ringa del av fierfamiljshusbyggandet som inyproduktionen utförs av enskilda fastighetsägare. Huvuddelen ligger ju påallmännyttan. Beträffandemotionerna om ägarlägenheler kan sägas att de gäller en sak .som förekommit iutskottets betänkanden under . Inom regeringens kansli har ettarbete pågätt under några är; man har tagit fram en del informationer ochsynpunkter på denna fråga. Något ställningslagande i någon riktning haremellertid icke gjorts av regeringen. Därför har vi sagt att det inte finnsnågon anledning att göra det uttalande om ägarlägenheler som föreslås imoderaternas motion, och vi vill även på den här punkten yrka bifall lillutskottets hemställan. 1sitt anförande var inne på en mängd olika områden avbostadspolitiken. Det gällde strimlade lån, HSB:s affärer i Tanto osv. Jagskall inte gå vidare in pä dem utan bara ta upp ett par av de påståenden somTore gjorde. Han säger exempelvis att regeringens strävan är att skapadåliga bostäder för dem som har del ekonomiskt sämst i det här landet och braoch billiga bostäder for de andra. Dettapåstående saknar fullständigt täckning, och del är i och för sig så horribeltatl det inte skulle behövas några kommentarer. Jag tror inte att man i dettaland skulle kunna åstadkomma någon regering som medvetet strävade efter attföra en bostadspolitik av den art som här gör en beskrivning av.Det är nog mera fantasier med politiska förtecken som sysslar med. Sedansäger han atl en riktlinje är att försöka avrusta allmännyttan - han uttrycktesig på det sättet. Då skulle jag vilja ha ett besked av om vad detär för åtgärder regeringen vidtagit som haft karaktären att försämra för deallmännyttiga förelagen, att avrusta deras verksamhet. ()replik: säger atl ändringen av den statliga lånegränsen avutskottsmajorileten anses vara rimlig. På socialdemokratiskt håll anser vi atlden är orimlig. Nusäger att del inte lönar sig för honom atl argumentera för denrimliga länegränsen därföratl ingen kommeratt tro honom. Det kan rätt i, men ändå kunde han väl ha kostat på sig atl ange några motiv för althöja länegränsen för de enskilda byggmästarna. Uttrycket rimlig är visseriigenmycket vidsträckt, det kan jag medge, men det är ändå inte godtagbart som ettmotiv för att ändra en statlig lånegräns. Närdetgäller ombyggnaderna väntade jag mig att skulle ha åtminstonenågot konkrel all säga om skälen lill den ändrade lånegränsen. Men han sägerbara att den har tillkommit för alt underiätta länen på det här området och föratt hälla uppe bostadsbyggandet. Då är min fråga ganska självklar: Kan vi här ikammaren få en redovisning av hur mänga nya bostäder som har tillkommit sedanden första trepartiregeringen, ulskotlsmajoriteten och riksdagsmajoriteienskänkte pengar till de enskilda byggmästarna för all dessa skulle öka sittengagemang när det gällde att bygga nya bosläder? Ifräga om reservationen 2 säger kort och lakoniskt: Vi tyckte attdet fanns skäl att invänta ytteriigare information; vi saknar ju ännu denredovisning som vi har beställt hos regeringen. Jag tror uppriktigt sagl inteatt , som kan mycket om bosläder, saknar denna information. Detbehövs inte mer information i den här frågan. Det är bara att se på vad somsker på bostadsmarknaden . Jag tycker det han sade är beklagligt därföratldel flnns de som betraktar utskottsmajoritetens skrivning som en eftergift pädella område till moderata samlingspartiet. Det skulle vara olyckligt om vifick denna klyvning i en av de viktigaste principfrågor som rör svenskbostadspolitik. Bostadslån /??. (vpk) replik: Jag vill till säga att jag inte har sagt att regeringenssträvan är alt skapa dåliga bostäder osv. som han påstod. kansenare gå till protokollet och se efter vad som har sagts. Vadjag har påtalat är att den inriktning av bostadspolitiken som de borgeriigaregeringarna har haft och som den nuvarande regeringen har får sådanakonsekvenser. 1 samma takt som man medverkar till, underlättar och stimuleraren övergång från hyresrätt till bostadsrätt och ägariägenheter, i precis sammatakt försämras möjligheterna för de människor som av ekonomiska skäl inteharsamma valmöjligheter och som inte kan utnyttja de orättvisa skatteavdragenoch de orättvisor i övrigt som finns på bostadsmarknaden.