prot · G309140 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad har då ett femtiotal bryggerianställda i attställa upp mot all denna högtravande och nästan människofientligakoncernvetenskap? De har sin starka vilja att skickligt och intresserat jobbavidare i sin mycket specialisertide verksamhet att producera landets mestriksbekanta och kanske allra bästa öl. Men det tycks inte vara tillräckligtstarka orsaker till att övertyga niiringsutskottet om att uttrycka sig ännunågot kraftfullare än man har gjort för att försöka bevara fler av landetssmåbryggerier. Alla vi i - och troligen de flesta västmanlänningar- ser det väl som naturligast och bäst att bryggeri får fortsätta sinverksamhet. Det är naturligast därför att är en decentraliserad men ändåytterst välbelägen plats för snabb och säker distribution av välgjorda dryckerför den mellansvenska regionen. Och det är bäst därför att där finns redan enbofast, pålitlig och skicklig personal som vi vet har en mycket högnärvarofrekvens i arbetet, om man jämför med stororterna som t. ex. Stockholm.Den har bevisligen cickså ett stort personligt intresse för sitt arbete, ochdet för en mycket god produktionskapacitet. Det erfordras endast ganska låga investeringskostnader föratt verksamheten skall kunna fortgå ännu i det . För attdäremot centralisera till torde investeringskostnaderna därbli högre, de anställdas närvarofrekvens troligen bli avsevärtlägre och distributionskostnaderna bli betydligt större. Allting fungerar egentligen mycket bra - troligen ävenekonomiskt sett - i den nuvarande verksamheten i . harfyllningsmaskiner för flaskor och naturligtvis också rengöringsmaskiner m. m.som behövs för hantering av returglas. I den mån som den allmänna förståelsenför användning av returglas i stället för burkar vinner spridning i allt vidarekretsar ligger bryggeri mycket väl till också i det avseendet. Detta äralltså en verksamhetsmöjlighet som man inte skall frånsäga sig. Bryggeriindustrin må gärna utveckla lämpliga emballage föratt underlätta exporten av drycker, exempelvis plåtburkar av lämplig metall,men för den inhemska distributionen talar mycket för att man behålleranvändningen av returglas. Detta gäller inte minst närregioner, såsom länenrunt . Bryggerier för exportprodukter bör väl däremotlämpligast vara lokaliserade nära utskeppningshamnar. Men, hen' talman, låt oss dessutom se rentsamhällsekonomiskt på frågan om närmaste framtid. Låt ossinte bara lyssna till ekonomiska rationaliseringstermer. Låt oss i stället vägaBrygginvests koncernekonomi, som man håller så styvt på, mot alla de ekonomiskabekymmer som ett eventuellt nedläggande av bryggeri skulle komma attförorsaka både stat, kommun och enskilda människor. Låt oss beakta vad detkostar. Då staten har ett så stort ekonomiskt engagemang i Bryggerier ABsom , så är det väl både naturligt och nödvändigt att tänka och handla igemensamt samhällsekonomiskt intresse åtminstone så långt som det kan ske mednuvarande lagstiftning. vet vi väl alla som har beröring med näringspolitiskafrågor att riksdag och regering saknar laglig rätt att träda iföretagsledningars ställe och besluta En av riskerna med för härd inblandning från statens sida kan ju varaatt icke statliga aktieägare reagerar negativt för att slå vakt om sinaekonomiska intressen. Detta kan naturligtvis skapa besvärliga ekonomiskaproblem i ett läge då landets ekonomi är ogynnsam. Men vi vet ju också att staten har ett uttalat ansvar försysselsättningen inom landet och att staten har både behörighet och förmåga att ta sig an hithörande frågor. Efter vad som har uttryckts i olika sammanhang har staten också viljan att skapa alternativ produktion om detta skulle vara nödvändigt som en följd av eventuella beslut om driftnedläggningar eller driftinskränk ningar. Jag har bl. a. tagit fasta på vad budgetminister - som tacknämligt nog är i kammaren just nu - har sagt här i . Han är ju med sin ministerpost organisatoriskt landets - låt mig uttrycka det så - högste "bryggmästare". Han framhöll vid dettatillfälle en del positiva saker, som jag inte i detalj skall gå in på, eftersom det skulleta . Också näringsutskottet har, liksom några fidigare talare , hänvisat till dessa uttalanden. Det heter bl. a. på s. 7 i betänkandet;"Om nedläggningar aktualiseras kommer de arbetsmarknadspolitiska medel som står till buds att utnyttjas----- ." framhåller också statens ägaransvar inombryggeriindustrin och pekar på vikten av att engagera berörd personal ialternativ produkfion eller annan sysselsättning. Även om den politiskt praktiska verkningsgraden inteskulle ha blivit högre än den nu är i betänkandet, hade jag naturligtvis helstsett att utskottsmajoriteten hade uttalat sig ännu mer kraftfullt än den gjorti sitt betänkande. Jag finner emellertid inte - det säger jag som en sortsröstförklaring - att den socialdemokratiska reservationen trots sina merlångtgående formuleringar kan ge någon större politisk effekt i de beslutandeinstanserna än utskottets uttalande gör. De praktiska genomförandemöjligheternatorde i realiteten vara tämligen likvärdiga. Det hoppas jag att man harförståelse för också hemma i Arbogatrakten. Jag förlitar mig på regeringens vilja och förmåga att föraden här frågan till en gynnsam lösning för och personalen vid Arbogabryggeri, och jag kommer därför att rösta för utskottsmajoritetens förslag. Som enskild riksdagsledamot och motionärmåste man bl. a. utgå ifrån att styrkan i den politiska plattform man innehargrundar sig på solidaritet med den riksdagsgrupp man representerar. Jag trorockså att riktigheten av en sådan inställning kommer att besannas i den härsituationen. HUGOBENGTSSON (s) replik: Det förefaller mig inte som om AndersGernandt hade läst vår reservation särskilt ingående, då han inte kan finnanågra nämnvärda skillnader mellan vad utskottsmajoriteten och vad reservanternaskriver. Jag skall läsa in bara en enda kort mening till kammarens protokoll,och om lyssnar skall han nog finna att det är en skillnad. Visäger i reservationen: "Innan har tagit ställning bör ingetbryggeri få läggas ned, såvida inte frågan om sysselsättningen för deanställdas del på ett tillfredsställande sätt är löst," Var läser motsvarande i utskottsmajoritetensskrivning? Det är vi som slår vakt om den enskilde anställdes förhållanden. Detär den stora skillnaden mellan utskottsmajoritetens och reservanternasställningstaganden. () replik; Jag har, , läst reservationenmycket noggrant, och jag har konstaterat att man där har, som jag sade i mittanförande, gått längre formuleringsmässigt. Den ser alltså mycket starkare ut,och det är mycket tilltalande för dem som vill verka i dess riktning. Jag sadeinte heller att innehållet i skrivningarna är likvärdigt, men däremot att dettagäller den politiska effekten i de instanser som har att genomföra åtgärderna,dvs. inom regeringskretsen, i Brygginvest osv. Jag tror att den formulering somutskottsmajoriteten använt i sitt betänkande - den kunde gärna ha varit någotytterligare genomarbetad, men det är för sent att göra en sådan ändring nu -har samma effekt i genomförandet. Det är effekten, inte ordvalet eller den merayviga formuleringen, som vi eftersträvar. () replik: Jag har tidigare en gång i den här debatten sagt att jag ärmedveten om att enligt aktiebolagslagen inte kan gå in ibolagsstyrelsernas ställe. Men det skulle ända vara rätt underligt, om intesåväl som styrelsen för Brygginvest skulle lyssna på vadriksdagen uttalar. skall nog ta sitt ställningstagande ivoteringen under omprövning en gång till, om han menar allvar med vad hansäger. () replik: Jag behöver intefundera mer på det övervägandet, för jag vet, lika \äl som , attriksdagstrycket går till regeringen, både reservation och betänkande. k. blockens uppfattningar flnns representerade i handlingarna. Alltihopkommer nog att läsas, och jag hoppas iitt man rent av tar hänsyn till bådaformuleringarna. Båda uttryckssätten representerar önskemål som hyses iriksdagen. PERWESTERBERG (m): Bryggerinäringen står onekligen inför enbetydande omvandling. Det var med anledning av detta vi bildadeBrygginvest, som skulle få till stånd en nedtagning av den betydandeöverkapacitet som finns i branschen under någorlunda ordnade former. Det gälldeäven att motverka ett sådant skeende att vi inom en inte alltför avlägsenframtid skulle stå med ett enda monopolföretag inom bryggerinäringen i form avPrippsbryggerierna. Vi moderater var den gången ganska kritiska till den formBrygginvest fick. Vi hade helst velat se en form av strukturfond i stället fören omvandling. Brygginvests minoritetsdelägande i ett antal privata bryggerierkan naturligtvis diskuteras. Vi har dock accepterat fakta och den situation somi dag råder. Brygginvests direktiv var att ta fram en strukturplan föratt kunna möjliggöra denna strukturomvandling på ett någorlunda vettigt sätt.Det gällde att underlätta omvandlingen och krympningen av bryggerinäringen rationell nivå. Ytterst är det här fråga om att ta konsekvensen av defidigare beslut som fattats i denna kammare vad avser alkoholpolitiken och avskaffandetav mellanölet - beslut som lett till att bryggerinäringens naturligaförsäljning minskat högst avsevärt. Att nedläggningar kommer att bli nödvändigatorde vara helt klart då det endast finns ett 70-procentigtkapacitetsutnyttjande inom bryggerinäringen. Det går helt naturligt inteatt framtvinga nedläggningar av privata företag, lika litet som det går -elleråtminstone är väldigt svårt - att förhindra nedläggningar inom såväl dennanäringsgren som alla andra. Vilka skall då stödjas inom bryggerinäringen? Ja, dennafråga har diskuterats rätt mycket inom Brygginvest. Det har, bl. a. frånPrippsbryggerierna, hävdats att rent rationellt sett skulle två tre bryggerierklara försörjningen av läskedrycker och maltdrycker i . Brygginvest hardock tagit hänsyn till skrivningar föregående år och vill behållaupp till tolv bryggerier på olika ställen runt om i vårt land. I det närmaste alla bryggerier har ekonomiskaproblem - framför allt lönsamhetsproblem, men vissa har även problem att klarasoliditeten. Brygginvests strukturplan är för dagen under beredning iregeringskanslierna. Förhandlingar med olika bryggeriföretag är ännu inteslutförda. Jag vill även erinra om att oppositionen i detta sammanhang har egnarepresentanter i såväl Prippsbryggerierna som Brygginvest. Ingen reservationhar, såvitt jag kan förstå, förekommit i frånsocialdemokratiskt håll mot den strukturplan som man där arbetat med. Vidare har oppositionen i utskottet framfört att man vill förhindranedläggningar av bryggerier man bereder strukturplanen. Jagtycker att man ändå skall ha klart för sig att av de bryggerier man närmastdiskuterar har, av en i det närmaste helt enig Brygginveststyrelse, samtligaansetts vara i farozonen som sådana bryggerier man inte tror på för framtiden. Vi kan självfallet inte dela ut någrasysselsättningsgarantier när de- gäller vare sig bryggindustrin ellervarvsindustrin. Vi kan aldrig garantera sysselsättningen på lång sikt, men självfalletskall vi vidta sedvanliga arbetsmarknadspolifiska åtgärder och göraansträngningar för att klara någon form av ersättningsindustri till de orteroch de regioner som drabbas av bryggerinedläggningar. Jag vill dock erinra omatt det gäller förhållandevis små enheter och en förhållandevis liten personalpå varje ort. När det gäller bryggerinäringen är det inte fråga om de riktigtstora konsekvenserna. Vidaretycker jag att det är helt naturligt att det inte är vare sig ellerregeringens sak att fatta beslut om enskilda företags nedläggningar ellersatsningar. De besluten måste vi med förtroende överlåta till våra representanter i vederbörande styrelser och till företagsledningarna. Jag ber att få yrka bifall till näringsutskottets hemställan. Jag har begärt ordet med anledning avmotionen 1774 av och mig. I den har vi yrkat att hosregeringen begär förslag som säkerställer driften vid bryggerier iTorsby. , så ock här , har man talatmycket om sysselsättn ingsläget i . Vi vet alla att det ärbekymmersamt. tillhör ju stödområde 5 och är en av de kommunersom har det svårast i . En nedläggning av bryggeri skullemedföra att 40-50 personer skulle mista sin sysselsättning. I förhällande tillortens storlek är detta lika mycket som om man skulle ta bort all varvsindustrii . Vi måste ha klart för oss att på en ort som drabbas defriställda hårt. En nedläggning vore också ett hårt slag för kommunen, somförlorar skattepengar. Alternativa sysselsättningar finns inte. Enligt min uppfattning måste det vara fel att centraliseraindustrier i allmänhet och en så tung industri som bryggeriindustrin isynnerhet. Man får ju tunga, hårda transporter och dyrbara frakter. Vi motionärer ställer helt upp för att klarasysselsättningen för de anställda vid i . Det gör allariksdagsledamöter i oavsett partitillhörighet. Men frågan är: Hur kanvi göra det på bästa sätt? Vi motionärer tycker inte särskilt mycket omutskottsbetänkandet och inte heller om reservationen. Varken utskottets förslageller reservationen ger någon fullständig garanti för den utveckling som viönskar. Eftersom är ett fristående bolag, som till ägs av staten,ärdet bolagsstyrelsen som skall besluta. I betänkandet har angivits de formellaskälen härtill, och det är väl så att inte kan gå in ibolagsstyrelsens ställe. Utskottet synes ha en positiv inställning men kommerlikväl fram till ett avstyrkande av motionen av formella skäl. Vi motionärertycker att något mer konkret skulle ha kunnat sägas från utskottets sida. Jag ser att den ansvarige ministern är inne i kammaren.Och innan vi går till votering vill jag gärna ha svar på ett par frågor som jagriktar till budgetminister . Kan vi räkna med att sysselsättningen säkerställs vidPripps i ? Kan vi räkna med att bolagsledningen, eventuellt i samarbetemed regeringen, ger jobbarna en alternafiv sysselsättning om det skulle gå såilla att läggs ned? Kan vi räkna med att besked om detta i så fallges innan - mot alla tips - läggs ned? Jag vill gärna, herr talman, ha svar på de frågorna innanjag ställer något yrkande. ELVYNILSSON (s) replik; Jag kan inte låta bli att förvånas över centernsdubbelspel i den här frågan. I motion 1774, som väcktes , har man bl. a.begärt att skall ge regeringen i uppdrag att säkerställa driften vidPripps bryggeri i , Man motiverar det främst med attsysselsättningssituationen är så prekär som den är i . Man harockså många andra som jag tycker förnämliga motiveringar till yrkandet, bl, a,det som tog upp i sitt anförande , att det är olämpligt attcentralisera en näring som den här på grund av transportkostnaderna. Men när vi nu kommer till realbehandlingen i kammaren ochnär vi har en reservation som helt stöttar upp den här motionen, då går manifrån sina egna krav. Om man från sida fullföljer sina ståndpunkter,så kan vi skapa garantier som räddar bryggeri från att läggas ned. Jag kan som sagt inte låta bli att förvånas över det härförfarandet, och jag hoppas att och kanskeytterligare någon mer på Värmlandsbänken stödjer reservationen, så att vi fåren garanti för att i och sysselsättningen där kan bibehållas. () replik: Jag fattar inte vad menar medatt vi driver ett dubbelspel. Det är väl bara fråga om vad som ger det bästaresultatet för jobbarna i , Vi skall inte stå här i kammaren och käfta ipolitiska termer om denna fråga - det gäller vad som ger resultat för jobbarnai , Det är också fråga om hur snart det kan ske. Det är detta bedömningen gäller, och det är därför som jaghar ställt de här frågorna till budgetministern, som jag hoppas få svar på, () replik; Vi skall lyssna mycket uppmärksamt på det svar som viförväntar oss att få av budgetminister . talar sig varm för sysselsättningen inorra . I konsekvens med det bör givetvis sedan röstaför s-reservationen. Det har tydligen varit förenat med åtskilligt bekymmer förherr , vilket framgick av hans inlägg här , att komma fram till hurhan skall ställa sig i den här frågan. Något mer konkret borde ha sagts ibetänkandet, säger . Ja, kan tänka sig något merkonkret än formuleringen just i den socialdemokratiska reservationen? BERTILJONASSON (c) replik: Vi måste ju ändå ha klart för oss vad som står i reservationen:"Regeringen bör för presentera en strukturplan och ettåtgärdsprogram för sysselsättningen på de berörda orterna." Det är sådantsom måste ta tid. inte ettdugg om vad det leder till. Kan man då fä ett rakare svar, som vi finner mer positivt,så måste man ju gå på den vägen, om man vill hjälpa jobbarna i . har i sitt betänkande giviten omfattande redogörelse både för bryggeriindustrins situation och förBrygginvests strukturplan samt redovisat sina egna bedömningar på ett såallsidigt och nyanserat sätt att jag inte hade tänkt medverka i debatten. MenBertil ställde ett par konkreta frågor till mig, som jag ändå villsvara på. Den utgångspunkt som jag har haft och har- den harredovisats både i en proposifion tidigare och i ett stort antal frågesvar här ikammaren - är att vi bör söka skapa överlevnads- och utvecklingsmöjligheter förflera företag och produktionsenheter inom branschen. Av Brygginvestsstrukturplan framgår att produktionskapaciteten inom branschen f. n. utnyttjasbara till . Därför är strukturförändringar nödvändiga. Mot den na bakgrund har företagsledningen vid PrippsBryggerier förhandlat med personalen på fyra orter. Jag vet attföretagsledningen i dessa förhandlingar - i de fall det har varit nödvändigtatt lägga ned eller begränsa verksamheten på några orter - har haft såsomutgångspunkt att söka medverka till alternativa sysselsättningar. När det gäller vet jag att företagsledningen utgångspunkten att maltdryckstillverkningen dess värre måste läggas nedhösten 1980. Men räknar man med att läskedryckstillverkningen viddetta företag kan fördubblas och att några ordinarie anställda inte skallbehöva friställas. I ett par fall kan pensionering bli aktuell, och i någrafall kan visstidsanställda kanske inte få fortsatt anställning. Men deordinarie anställda skall beredas fortsatt sysselsättning vid företaget. Deninriktningen har företagsledningen. Företagsledningen har även sagt att denvill bilda en arbetsgrupp med uppgift att söka förlägga annan verksamhet tillTorsby. Jag kan naturligtvis inte ge svar som det tillkommerföretagsledningen att ge efter förhandlingar med personalen och beslut istyrelsen. Men jag vill betona att företagsledningens bestämda inriktning ärden att man skall kunna fortsätta tillverkningen i och behålla denordinarie personal som finns i företaget. Det är den målsättning och deninriktning som företagsledningen har i de nu aktuella förhandlingarna.Självfallet är min förhoppning att verksamheten skall kunna fortsätta. Detöverensstämmer med de intentioner som jag har givit uttryck för i kammaren vidflera tidigare tillfällen. BERTILJONASSON (c) replik: Jag vill gärna tackabudgetministern för det svar han har givit. Jag tycker att det har klargjort enhel del, även om det delvis innehöll sådant som kommit fram tidigare idebatten. Med tankepå sysselsättningsläget i har jag varit mycket fundersamöver hur skulle ställa sig. Om jag nu har förstått Nr 140budgetministern rätt, menar han att bryggeri i inte skallläggas Torsdaeen den ner och att sysselsättningen där kommer att säkras.Det blir inga nämnvärda g j-. friställningar,och om någonting oförutsett skulle hända, skall man ordna Det är vad vi har fått till svar här, Brvsseriindustrin och jagräknar med att budgetministern kommer att stödja alla åtgärder som man villsätta in för att klara sysselsättningen. I så fall har vi ändå fått ett bifalltill vår motion. Som jag sade i en replik till , måste detta tid att få fram en strukturplan och ett åtgärdsprogram enligtsocialdemokraternas reservation. Dessutom är det väl så att det kan bli vilkenutgång som helst. Man har resonerat om detta förut, och jag har sett en deltidningsuppgifter om att Beijerinvest eventuellt skulle dra sig ur och att detfinns risker för att , sysselsättningen äventyras. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets förslag, då jag finner att det ger mer resultat och ger resultatfort. () replik; Mot bakgrund av de nya uppgifter som budgetministernlämnade är det ändå mer förvånande om inte kan ställa upp påreservationen, där vi helt enkelt kräver att i skall varakvar. Kravet i reservationen sammanfaller ju med det löfte som budgetministernhär uppenbarligen ger inför . Jag skulle vilja ytterligare fråga budgetministern, om vifår räkna hans uttalande som ett konkret löfte att i får varakvar. Enligt uppgift skall ha ett sammanträde . Kan vidå förvänta oss att fattar beslut som innebär ett löfte om attbryggeriet i får vara kvar, att nedläggningshotet är borta och att man ikommande MBL-förhandlingar skall komma överens om planerna på en fördubbling avläskedryckstillverkningen, osv.? Budgetministerns inlägg gav sken av detta, ochBertil har också tolkat budgetministerns uttalande på det sättet. Låt mig tillägga följande med anledning avvad nu säger. Kan vi förvänta oss, frågar , attföretagsledningen fattar beslut av visst slag? Jag vill då upprepaatt det inte tillkommer mig att formulera några beslut som företagets ledninghar att fatta efter överläggningar med de anställda. Företagsledningensinriktning vid de överläggningar som pågår är emellertid att i samband medatt maltdryckstillverkningen måste läggas ned skall man fördubblaläskedryckstillverkningen och att ingen av de ordinarie anställda skall behövafriställas. Detta är den inriktning som företagsledningen nu har försitt arbete. Jag skulle tro att den kommer att återspeglas i det beslut som man har att fatta . Men det är alltså inte min uppgift att i förväg ange vilka beslut som 127 Som jag har sagt här i kammaren vid många tillfällen: Detär inte regeringen som fattar besluten. Företagsledningen gör det. () replik: Budgetministern ger här en redovisning bl. a.av läget beträffande förhandlingarna i detta ärende. Det är ändå dessa jag trorpå och som jag menar skall kunna ge ett snabbare resultat, och det är därförsom jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Jag utgår då ifrån attregeringen och inte minst budgetminister gör vad på dem ankommer föratt föra detta i hamn. () replik: Det är ju väsentligt att veta vilken vikt vi i detta fallskall tillmäta ord häri kammaren. Vad betyderdet att han geross den föreställningen att i skall vara kvar? Där har manhitintills levt i den föreställningen att vad som föreslås är att bryggerietskall vara borta 1982. Man har fattat ett beslut om attmaltdryckstillverkningen skall bort. I MBL-förhandlingarna har inte nämntsnågonting om fördubbling, garanti, att antalet sysselsatta skall varaoförändrat osv. Det är väsentligt om vi får uppfatta det som IngemarMundebo sagt som ett löfte, att han har sådana uppgifter att vi kan fara hemtill Torsbyborna och säga; Vi behöver inte vara rädda ! bryggerifår vara kvar. Jag har redovisat företagsledningensuppfattning i de överläggningar som pågår. De ståndpunkterna är inte nya fördagen, som antyds här, utan man har arbetat med dessa under den senaste tiden.Det är också med detta underlag man går till beslut . Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. RAULBLUCHER (vpk): "Detta är början till slutet förTorsbybryggeriet." Så uttryckte sig ordföranden i LO-distriktom aktuella planer på att lägga ner maltdrycksfillverkningen vidbryggeriet i . Den bedömningen skiljer sig som framgår radikalt från denbedömning som budgetministern har refererat här. Det pågår, som nämnts tidigare av här, f. n.förhandlingar mellan företaget och de anställdas företrädare enligt den s. k.medbestämmandelagen om de aktuella inskränkningarna i . Alltför mångafackliga företrädare har redan tidigare befunnit sig i den föga avundsvärdasituation som Torsbyarbetarnas förhandlare nu är inne i. Framför allt närförhandlingar enligt MBL har gällt långt framskridna planer på att lägga nereller flytta tillverkning så har det visat sig att lagen är verkningslös somskydd för deanställdas intresse att få behålla arbeten i sin hemort.