prot · G30942 · 1979-12-31 00:00:00 — Iandra stater i , där återtagningen sker pä speciella insamlingsplatser, liggerretursiffran på ca 50 96. I stater där inga aktiva insatser gjorts ärrelursiffran betydligt lägre. Motbakgrund av de erfarenheter som gjorts i kan det med andra ord finnas skälför oss alt hysa stor oro. avser aluminiumin-tressenterna häri landet atl starta en s. k. försöksverksamhet vad gäller insamling avtomburkar från hushållen. Enligt uppgift kommer försöksverksamheten att ske iVarberg under medverkan av en styrgrupp, som det sä vackert heter, medföreträdare för bl. a. , och . Låtmig återkomma till några reflexioner när del gäller formen för myndighetersmedverkan i ett sådant här projekt. Först måste jag få ge uttryck för min minslsagl beiydande förvåning över all man i del här läget kan tala omförsöksverksamhet i ordets egentliga mening. Klart är ju nämligen attburkfabriken redan är under uppförande. Det är dessutom fräga om en mycket storinvestering. Jag har sett siffror på mellan 100 och 200 milj. kr. Vad den exakiasiffran är vet jag inte, men den är i varje fall mycket hög. Jag skulle viljase den som - om försöksverksamheten inte faller väl ul - kan stoppatillverkningen av aluminiumburken. Följden blir i så fall inte bara enavskräckande stor kapitalförstöring. Förväntad sysselsättning äventyras ocksä,och berörda företag, kommuner och anställda kommer helt naturligt att reagera. Jagvill därför fråga jordbmksminislern: Hade det inte varit rimligt - det är enbåde principiell och praktisk fråga - att genomföra en verklig försöksverksamhetinnan beslutet om fabrikens byggande fattades? Statsrådets iinterpellationssvaret gjorda hänvisning till beslul i anledning avpropositionen 1975:32 kan få sin rätta belysning genom ett kompletterande svarhär i kammaren. Menar jordbruksministern för resten au uttalande"att det är producenten som i första hand har ansvaret för att avfallettas om hand på ett riktigt sätt från miljö- och resurssynpunkt" kan kommaatt infrias i fråga om aluminiumburken? Vad jag kan förstå hänger det hell ochhållet på kommunerna om detta skall ge resultat. Det är på kommunerna som manhar byggt upp hela återtagningen av tomburkar. I sakens nuvarande läge är detockså av direkt intresse att fä höra om jordbruksministern tycker att det ärtillfredsställande atl en -jag upprepar -s. k. försöksverksamhet bedrivs i baraen enda kommun, som dessutom lär varji utvald av PLM. Det svaret avvaktar jagmed stort intresse. En enda kommun skall alltså ge svar på frågan om det gåratt klara återtagningen av aluminiumburkar. Jag har hört alt man i dennakommun, som skall vara en Omtillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium 0/77 tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium s. k. försökskommun, ocksäskall bygga den fabrik som skall svara för nedsmällningen av det återtagnaaluminiumet. Jag har här inga kommentarer, men det kan kanske vara av intresseatt konstatera delta. Sånågra ord om myndighetsmedverkan i sammanhanget. PLM har i olika skrivelser ochpå annal sätt framhållit att olika myndigheter, med intressebevakning påområdet, har ställt sig positiva lill den nya burken. Det har också nämnts alljordbruksdepartementet varit välvilligt. Hurdet är med den saken kan kanskejordbruksministern utveckla litet närmare. Det är ju särskilt intressant molbakgrund av , som Jag uppfattar det, äriigt menade stora intresseför miljövårdsfrågor. Har verkligen varit med ochvälsignat och släppt fram verksamheten på del här sättet? Sålill myndighets eller - låt mig säga - verks sysslande med en sådan här fråga.Jag lycker au detta har sin både principiella och praktiska sida. Jag harförsökt få klarhet i hur en av de åberopade myndigheterna, nämligennaturvårdsverket, handlagt frågan. Och del skall jag säga som representant förmedborgarna att del minsann inte är så lätt att fä fram dylika uppgifter. Menpå olika vägar harjag dock fåll besked om alt frågan i varje fall inte varitföremål för behandling i verkets styrelse. Del är också tveksamt i vilkenutsträckning som generaldirektören har varit underrättad. Enligt min mening ärdet aktuella ärendet av sådan betydenhet att det rimligen borde ha varitföremål förstyrelsebehandling. Vad harvi annars styrelsertill?skullejag viljafräga. Detta är en fråga - jag upprepar det - som långt in harkonsekvenser som vi knappast kan ana. Men den är tydligen inte värd behandlingi styrelse. Jag skulle faktiskt sälta värde på att få del avstatsrådels uppfattning på denna punkt. Låtmig bara med ett exempel belysa varför jag anser den akluella frågan vara såviktig, framför allt ur miljösynpunki. har 1976 redovisat skräpmängden vid vissa vägar i och då kunnatkonstatera all är 1975 - det var dä man gjorde undersökningen - var andelendryckesförpackningar 12,6 96 av den totala skräpmängden, varav returflaskornavar representerade med 0,7 96 och stålburkarna med 7,2 96. skall vi minnasatl aluminium är oförstörbart lill skillnad från plåt, som rostar ochförsvinner med liden. Vi kan ulan all skräckmäla lätt se framför oss berget avaluminiumburkar i vår nalur - längs våra vägar, i skogsbackar, vid sjösträndereller var som helst. Vi ärju så stolta över all vi här i landet enligt vårlagstiftning kan hålla naturen öppen för våra medborgare. Det är ingen skön synman här kan se framför sig. Eller vad tycker miljöministern? Denårliga konsumtionen av öl och läskedrycker i är . av allt detaljhandelsförsåll öl och av läskedryckerna säljs i burk.Burken har alllsä en myckel stor andel . Denna utveckling kanförväntas fortsätta med den politik som PLM nu valt med aluminiumburken. Närman talar om aluminiumburken som returnerbari emballage bör man komma ihåg altburken måste gå vägen över skrot lill ny process för framställning av ny burk. "Åierburk", som man i sitt förföriska material valt alt kalla den, ärdärför ett ord som i sammanhanget har något av kejsarens nya kläder över sig.Returflaskan däremot går direkt tillbaka från detaljhandeln till förrengöring och tappning och sedan tillbaka igen till konsumenten -genomsnittligt 30 gånger räknar bryggerinäringen med. Isamband med /PLM:s agerande för all få fram en ny förpackningsvariant avengångsiyp harjag funnit del anmärkningsvärt atl man inte tar någon hänsyn tillde samhällsekonomiska konsekvenser beslutet innebär. Energidelen borde hautvärderats bättre med tanke på den energisiiuation hela västväriden jusl nuhar, en situation som i framliden väl kan länkas förvärras. På den punkten ärjordbruksministern - skulle jag vilja säga -besvärande tystlåten i sitt svar. material som PLM presenterar när det gäller energikostnaderna koncentrerarföretagel sin redovisning lill alt gälla återvinning av aluminiumburken. Dettainnebär all de som lar del av presentationen får uppfattningen att vi nu nåttfram till ett energisnålt material. Det är enligt min bestämda mening fel. Vidbedömningen av energikostnaderna skall både produktionen av burkarna ochåtervinningen ingå. Jagvisar här på bildskärmen ett stapeldiagram som belyser kostnadsrelationen. Delhar framtagiis av STU, slyrelsen för teknisk utveckling. Vikan i de nedåirikiade staplarna se energiförbrukningen för45-centilitersburkarav aluminium återlämning-observera 70 96, enmycket hög siffra. Det innebär en energiförbrukning på 2 kWh per 100hektoliter. PLM har vidare underlåtit atl presentera en jämförelse medflergångsglas, dvs. Om man granskar bilden ser vi att del vid 15användningar av relurglas - alltså färre användningar än vad som faktisktförekommer - skulle kräva 96 procents återiämnande av aluminiumburkarna förall komma ned i samma energiförbrukning. Var och en förstår att det är omöjligtatt komma upp i 96 procents återlämnande. Kostnadernai kronor och ören, som också framgår av diagrammet, är ju dessutom lill klarfördel för returflaskan. Diagrammet visaralt returflaskans kostnader vid 30returer blir ca . Kostnaderna för burken kommer inte ensi närheten av detta belopp utan blir myckel högre även vid 96 procentsåtervinning. Jagskall inte ånyo åberopa , men tidningen har på ett mycket målande sättbeskrivit kostnaderna och energiförbrukningen. Jag har ingen direkt uppfattninghururvida man i det fallet lyckats göra en korrekt presentation, men den ger ialla fall en mycket illustrativ belysning av vad jag har sagt. Detskulle vara intressant att få jordbruksministerns kommentar till dessa av STUlämnade uppgifter. Enligt min mening talar de i varje fall inte tillaluminiumburkens fördel. Enannan sak värd att nämna äratt den aluminiumplåt som erfordras förburktillverkningen inte kan valsas fram i ulan måste importeras.Det kan vara iniressani atl i delta sammanhang omtala att svenska uppfinnarearbetar med en burk som baseras pä pappmaterial. Man har varil i Omtillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium 0/77tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium kontakt med PLM, som intevisat något som helst intresse för saken. Jag kan givetvis inte bedömaproduktens värde. Men vederbörande uppfinnare har visat mig korrespondens medförpackningstillverkare på andra håll i världen, vilka uttalat sitt sloraintresse för burken. Uppfinnarna har dock velat alt burken skall komma tillproduktion i det här landet, vilket Jag tycker är en myckel fin inställning.Jag hoppas alt de skall nå framgångar i de strävandena. Wårby tittar nu påförslaget, och jag hoppas i det fallet på en positiv utgång. Avslutningsvisvill jag ta upp en tredje aspekt på den aktuella frågan - den första gälldemiljöförstöringen och den andra energiförbrukningen. I min interpellalion pekarjag på risken av en ytteriigare snedvridning av konkur-rensförhällandena ibryggerinäringen genom införandet av aluminiumburken. På grund av Prippsvåldsamma volymmässiga dominans på den svenska marknaden kommer man att kunnatillgodogöra sig helt andra och fördelaktigare priser på aluminiumburken än desmå bryggerierna med sina avsevärt kortare serier kan göra. Enligt uppgift rördel sig om fiera öre per burk. Exakt hur mycket del kan gälla vet jag inte, mendet är fråga om betydande belopp. Detta förhållande kan komma atl medföraödesdigra konsekvenser för de mindre bryggerierna. Har möjligenjordbruksministern någon mening om detta? svar skulle onekligenintressera-inte minsl mol bakgrund av uttalade vilja tillvaklslagning om de mindre och medelstora företagen. Tillsist en fråga i direkt anslutning till sisla meningen i interpellationssvaret.Jordbruksministern säger där: "Regeringen kommer alt noga följautvecklingen på detta område och är beredd all vidta erforderliga åtgärder föratt säkerställa atl en sådan återvinning kommer lill stånd." Jag frågarnu: Är statsrådet beredd att här och ge några exempel på sådana åtgärder?Utan några sådana konkreta exempel måste jag tyvärr säga attinterpellationssvaret förutom att vara knapphändigt också är i sak direkt ointressant.Men jag hoppas att jordbruksministern skall ge mig anledning att slippa hysaden uppfattningen. säger alt detta kanske är en av de allra störstaenergipolitiska och miljöpolitiska frågor som har diskuterats på senare tid.Jag håller med honom i del avseendet -det aren mycket stor och viktig fråga.Det torde också framgå av det svar Jag har gett honom. HerrAlsén frågar: Får del gå till så här? Är delta en rimlig ordning? Om jag hadetyckt att det här var en rimlig ordning skulle inte ha fått det svarhan har fått. Av svaret framgår alldeles klart att regeringen är beredd attvidta erforderiiga åtgärder föratt komma till rätta med återvinningen. Och delärett svar som får nöja sig med . Jag tycker alt han borde varaglad över all svarel är så pass klart som del är. Sedanfrågar : Vad menar ? Vilka åtgärder kommerregeringen alt vidta? Låt mig då erinra om alt vid tillkomsten av lagen omhälso- och miljöfarliga varor förutsäg alt lagen skulle kunna användas i fråga omengängsförpackningar. Det är tveksamt hur pass användbar lagen är i detta fall,eftersom den bara ger möjlighet alt meddela föreskrifter som betingas av hälso-och miljöftira. Detfinns naturligtvis ekonomiska styrmedel. Man har exempelvis möjlighet attkraftigt höja förpackningsavgiften för aluminiumburkar. Men man kan också länkasig en annan utformning av ett avgiftssystem. Kanske visar del sig alt eltregelrätt panisystem skulle vara del bästa. Härpå tyder erfarenheterna frånUSA. Dettamåste på någol sätt utredas, och det är min avsikt alt försöka fä till stånd enutredning. En tänkbar åtgärd är naturligtvis att låta en utredning om styrmedelför alt säkerställa återvinning av aluminiumburkar även undersökamöjligheterna alt genom förbättringar hålla kvar ett retursystem för öl- ochläskförpackningar. HerrAlsén ställde en rad frågor till mig. När det gäller naturvårdsverketshandläggning vill jag säga att della är en fräga för naturvårdsverketsstyrelse. Det är exempelvis en fräga för den ledamot av naturvårdsverketsstyrelse som är närvarande i kammaren , nämligen . Påståendetatl skulle ha varit välvilligt inställt till den härfabrikationen - .som så målande beskrivit, en beskrivning som Jag istora delar kan instämma i - är felaktigt. har ickevaril välvilligt inställt. Men vi saknar de medel som skulle behövas för attdirekt stoppa ett sådant här fabriksbygge. Detta är en fråga för förelaget attbedöma, varvid man har att ta hänsyn till den risk som ligger i att ekonomiskastyrmedel kan komma att införas. Omtillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium HANS ALSEN (s) replik: Jag har bara fått replik, eftersom en annan värderad ledamot avkammaren har begärt ordet. Jag har alltså på mig, och Jagkanske skulle ha behövt några till. Jagkonstaterar att statsrådet nu exemplifierade med vissa åtgärder. Det är Jagtacksam för. En del av dessa ålgärder kan vara radikala, t. ex. att införa enhög pant. Men dä äventyras hela projektet - det skall vi vara medvetna om. Manhar inte räknat med sådana kostnader när man kalkylerat med att deri här burkenskulle bli lönsam. Del är det som är problemet. Vi vet när det gäller glasfiaskoratl man måste komma upp i en pant på åtminstone för all det skall genågon effekt då del gäller återiämnandet. Omjag förstod statsrådet rätt borde jag av svaret kunna utläsa att det föreliggerviss tveksamhet beträffande den här försöksverksamheten. Framför allt - ochdet lyckerjag är viktigt - var statsrådets svar klariäggande så till vida altPripps och i första hand PLM här tar på sig ett stort ansvar. Det är viktigtatt man inom de båda förelagen är medvelen om det. Jag är inte alldeles säkerpå att så är fallet. Jordbruksdepartementethar inte varil välvilligt inställt lill del här, säger jordbruksministern. Menjag har läst promemorior från PLM där detta klart uttrycks, men det är möjliglalt det dä gällde det Jordbruksdepartement som leddes av den nuvarandeJordbmksministerns företrädare. Det är väl troligt 0/7?tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium atl det är så, för vibyter ju som bekant regeringar ganska ofta , vilket i sig medförmånga problem. Såtill resonemanget om . Om Jag förstår Jordbmksminislern rätlär vi överens om att del här rör sig om en mycket viktig fräga. Jag drar därförslutsatsen att statsrådet - även om han av rädsla för att utöva någol slagsministerstyre inte uttalade det-ändå hyser meningen aU frågan ärav en sådanstorieksordning aU styrelse rimligen borde ha behandlat den. Fråganom kommunernas beredskap fick vi inget besked om. Finns den ute i landet iövrigt? I det sammanhanget har vi också frågan om som en endaförsökskommun. Jag tycker alt det vore värdefullt om statsrådet ville redovisasin synpunkt på ocksä den frågan. För mig innebär nämligen försöksverksamhet ien enda kommun en alldeles för begränsad åtgärd för att man verkligen skallkunna tala om ett försök med någon som helst mening. Närdel gäller energiförbrukningen och STU:s utredning skulle jag vidare varatacksam om statsrådet någol ville beröra den aspekten. I interpellationssvaretfinns ingenting som egentligen klarlägger vad stalsrädet har för uppfattning omvådan av en sådan här tillverkning från energiförbmknings-synpunkl. Frågan omenergiförbrukningen är ju ändå ett av de stora problemen i dagens samhälle. Detvore därför av stort värde om statsrådet ville ge några synpunkter pä hur på frågan utifrån den aspekten. Jag tycker nog att hårdrar mitt svar. Jag har givit klartbesked om vad detta innebär ur både energi- och miljösynpunkt. Men jag skall geytterligare några korta kommentarer till de olika frågorna. Konkurrenssynpunkterna:Här har att ingripa. Strukturfrågorna:Här har vi Bryggeriinvesl, som har ansvaret för strukturen. Försöksverksamheten,och frågan om det är rimligt med bara en försöks-kommun: Lät mig som minpersonliga uppfattning säga atl det nog hade varit rimligt alt ha försöksverksamheti flera kommuner och all pröva olika syslem. I det sammanhanget vill Jag återkomma till det herrAlsén sade om kostnaderna. Han sade: Kostnader för detta harju företagel interäknat med, och då går inte kalkylen ihop. Då vill jag säga lill attefter det svar som jag har givit så borde företaget veta att de härkostnaderna kan komma atl uppstå. HANS () replik: Jag är tacksam för den komplettering som jordbmksminislern gjorde.Kvarstår dock min uttalade uppfattning att det hade varit värdefullt omstatsrådet utvecklat sina synpunkier lilet tydligare och litet mera omfattande,men jag har också viss förståelse för att ärendet har sin känslighet, och jag skallrespektera del. Jag vill i sammanhanget upprepa det påpekande jag gjorde om atlvi ganska har haft regeringsskifte och fått ny ledning ijordbruksdepartemenlel, och jag kan tänka mig atl det blir svårigheter vidsådana här övergångar. Frånkonsumentsynpunkt - och jag vågar påstå också från handelssynpunkt, frånmiljövänners synpunkt och från mänga andra intressegruppers synpunkt - noterarJag emellertid med lillfredsställelse atl den nuvarande Jordbruksministern,även om det kommer in i elt alldeles för sent skede, ämnar ägna denna frägamycket stor uppmärksamhet. Jag noterar alt jordbruksministern icke kommer atlunderlåta atl använda de medel som står regeringen till buds i avsikt atleliminera de slora risker som denna produkt har för miljön, för energiålgångenoch för de små bryggeriernas situation på marknaden. Detvar iniressani alt höra atl jordbruksministern delar min uppfattning om alt enförsöksverksamhet i en enda kommun är alltför begränsad för alt kunna ge detutbyte som vi har tänkt oss. Jag förväntar mig verkligen att i varje fallföreträdare för , som ju ingår i den s. k. styrgruppen, ochdess styrelse-en representant flnns ju häri kammaren och kommer väl atl yttrasig om - ser till atl vi får en försöksverksamhet som blir meraklargörande än den som är tänkt att genomföras i en enda kommun. Jag kommeratt med stort intresse åhöra vad representanten för naturvårdsverkels styrelsehar att anföra på den punkten. Vadsedan gäller frågan om energiförbrukningen lyckerjag kanske inte att statsrådetutvecklade silt resonemang pä den punkten tillfredsställande. Att gä närmare inpä denna fråga behöver, som Jag ser det, inte innebära att man upprepar sigintill tjatighet, för frågan om hur vi skall ha det med vår energi i framtidenintresserar Ju hela det svenska samhället . Jagvill ställa en rak fråga lill statsrådet: vi verkligen använda en ökadandel av vår energi lill alt tillverka ell dryckesemballage som ur flerasynpunkter är tvivelaktigt? Är det en riklig hantering i en besvärligenergisituation? 0/7? tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium Låt mig dä förtydliga mig ytterligare och säga när det gälleråtervinningen, alt Jag nog tycker alt minst 70-80 96 måste samlas in för allåtervinnas, om man skall kunna uppnå ett hyggligt resultat. Ifråga om energisynpunkterna har Jag den uppfattningen att den härtillverkningen är synnerligen energikrävande. För den händelse intehar läst forskningsrapporten beträffande bryggeriernas fömackningar vill jagockså gärna citera följande ur denna: "----- ett införandeav den heldragna Al-burken utan atl man redovisat ett praktisktrealiserbart retursystem vore ett första rangens slöseri. Om alla öl- ochläskförpackningar vore tillverkade av aluminium och skrotpriset-- salts sålågt som /lon och man ej återvann burkskrotet som råvaraskulle åriigen råvara för ca gå föriorad. skulleenergimängden likaledes förslösas." 0/7? tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium Talmannenanmälde alt anhållit atl till protokollet fä antecknat alt han inteägde rätt till ytteriigare replik. PÄRGRANSTEDT (c): Debatten har förflutit en ganska läng stund sedan jag begärde ordet,och Jag vill därför något summerande konstatera att frågan omaluminiumburkarnas effekt är hell beroende av hur del går med återvinningen.Om man inte lyckas få lill stånd en acceptabel återvinning, innebäraluminiumburkarna stora miljöproblem och ett oförsvarligt energislöseri. Fårman däremot en långtgående återvinning, kan ett införande av aluminiumburkensåvitt jag förstår t. o. m. innebära en viss förbättring Jämfört med nuläget,eftersom vi inte har någon fungerande återinsamling av de bleckburkar som vi nuhar och inte heller någon fungerande återvinning av dessa bleckburkar. Som Jagser det måsle således vår inställning lill aluminiumburken helt och hållet bliberoende av om en så fullständig återvinning som möjligt kan komma till stånd.Jordbmksministerns ullalande i slutet av interpellationssvaret, där han sägeratl regeringen är beredd alt vidla erforderliga åtgärder för alt säkerställaalt en sådan återvinning kommer till sländ, tolkar jag därför som myckelhoppingivande. De ytteriigare kommentarer som Jordbruksministern har gjorl har stärkt mig i övertygelsen alt regeringen verkligen kommer att se lillall återvinningen kommer lill stånd, även om det i praktiken skulle innebäraalt hela projektet äventyras. Härfinns del två vägar som man i första hand kan tänka sig. Den ena är atl man utei kommunerna får lill stånd en ordentlig sopsortering och upphämtning avvärdefullt avfall, som alltså skulle inkludera dessa burkar. Den andra - ochdet är kanske något som under alla omständigheter behövs -är atl man sätter ettsådant värde på burkarna i form av pant eller skatt att starka ekonomiskadrivkrafter åstadkommer att burkarna återställs till butiken eller till någotuppsamlingsslälle. Om man satte en tillräckligt hög pant på burkarna skulle detgivetvis därmed för returglasen uppstå ett annat konkurrensläge. Risken förattaluminiumburkarna skulle ersätta inte bara de burkar som används utan ocksåreturflaskorna skulle förmodligen bli ganska liten, om man skattevägen eller påannat sätt införde en tillräckligt hög pant. Jagtolkar alltså det svar som lämnats här i kammaren sä alt regeringen kommer alttillse att vi uppnår en återvinningsgrad som ligger i varje fall på den nivåsom jordbruksministern nämnde här. Sedan farväl PLM tänka över om de ekonomiskakonsekvenserna av ett sådant system är acceptabla för företagel eller om manbör frångå det här projektet. HANS (): PärGransiedl är såvitt Jag vet ledamot av styrelse.Jag beklagar all han inte fann anledning att på någol säll kommentera detförhållandet att naturvårdsverkels styrelse med sin borgerliga majoritettydligen icke har setl del som motiverat atl ta initiativ för alt behandla denna fråga ochså all säga hålla i den från styrelseutgångspunkt. Mol den bakgrunden lyckerjagatt resonemang blir en smula sangviniski, när han - pä sammagmnd och med samma värdering som jordbruksministern hade-säger beträtlandeeffekten av aluminiumburken i form av nedskräpning, energiåtgång osv. atl manskall avvakta frågan om huruvida man kan uppnå en hög ätervinningsgrad. Om maninte gör det -jordbruksministern talade om en återvinningsgrad på 70-80 96, ochherr instämde i detta - då fär burken en mycket besvärande effektfrån de här olika synpunkterna. Nuhar man startat en "försöksverksamhet" - man har tänkt att en sådanskall äga mm i en enda kommun, och det vill jag inte beteckna som försöksverksamhet- och det sker i en styrgmpp med naturvårdsverkels deltagande. Det är alltsådet faktiska förhållandel.