prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Mycket lyder just nu pådetta, men vi vet av tidigare erfarenheter att snabba kast kan komma med mycketkort varsel, och vi vet också att de kan gå i båda riktningarna. Avgörande förvad man kommer fram till i sina bedömningar är vilka antaganden man gör när detgäller de svenska varvens andelar av världsmarknaden och givetvis hur stordenna bedöms bli. Varje procentandel betyder som bekant miljontals timmar förvarven. I regeringsförslaget talar man om en nybyggnadskapacitet för desvenska storvarven pä 4,9 miljoner direkta timmar för vart och ett av åren1980-1984 och 6,5 miljoner limmar för vart och ett av . I detförslag vi presenterat från socialdemokratiskt håll har vi räknat med 0,7miljoner nybyggnadslimmar för Oresundsvarvel, som vi föreslär skall finnaskvar. Pä grundval av vad jag anförde menar jag att det ställningstagandetär lika trovärdigt som propositionens. En grundförutsättning för våra överväganden har varit attelt slruklurbe-slut pä detta område inte får baseras på de allra närmaste årensförväntade marknadsutveckling. Vi skall komma ihåg all varvsnäringen är en tungindustri som inte kan utvecklas genom snabba kapacitetsförändringar ellerproduktionsomläggningar. Detta leder oss fram lill att strukturomvandlingenmåsle planeras noga, oeh den måste också vara långsikfig. Vi accepterar, som redan har framhållit,nödvändiga kapacitetsminskningar. Men vi hävdar alt neddragningarnaskall ske pä ett sådant sätt och i en sådan takt att de varken skadarföretagens överlevnadsförmåga eller utsätter de anställda och berörda regionerför oacceptabla påfrestningar. Del är bl. a. dessa bedömningar oeh synsätt somlett oss fram till atl Öresundsvarvet skall finnas kvar som nybyggnadsvarv -jagåterkommer emellertid till den frågan. Vi måste vara beredda att geordentliga resurser för utveckling av nya produkter och verksamheter vidvarven. Gör vi inte del, slär vi undan möjligheterna för dem innan några besluthar fatlats. Målet måste vara atl ge vår varvsnäring en långsiktig ochkonkurrenskraftig produktionsinriktning och struktur. Men efter dennanödvändiga omställnings- och utvecklingsperiod måste företagen ha nått ensådan styrka alt de kan bära sina kostnader. Regeringen föreslär i propositionen alt Öresundsvarvet iLandskrona helt skall avvecklas. Hur avvecklingen skall ske anger manemellertid inte. Delta verkar att helt bli en sak för Svenska Varv. Ipropositionen säger man endast att avvecklingen bör ske i den takt som nyaarbetstillfällen kan skapas för de anställda vid varvet. I struklurplanenframhåller man emellertid atl avvecklingen bör vara avslulad 1983.Industriministern binder sig dock inle tidsmässigt. Den produktion som skall ske färinte skada andra enheter inom Svenska Varv eller övrig svensk industri, heterdet vidare i propositionen. Man har faktiskt anledning alt frågaindustriministern vad man då skall syssla med. För mig är detta en gåta,eftersom man inte tycks få konkurrera med något företag inom landet. Regeringen har räknat med att avvecklingskostnaden skullekomma att uppgå till 782 milj. kr. Jag tror alt om detta alternativ skullegenomföras, så kommer kostnaderna att bli avsevärt större. Jag tror inte helleratt det skulle bli möjligt alt genomföra avvecklingen så snabbi som SvenskaVarv har förutsagt. framhåller utskottsmajoriteten atl det behövs klarabesked med hänsyn till planering och annal, oeh man kommer sä fram lill attavvecklingen skall vara genomförd till utgången av 1985. Man framhåller ocksåatl samordningen med Varv skall fillämpas om del visar sig ekonomiskt ochrationellt. Det förefaller mig som om utskottsmajoriteten inte riktigt vet vadden talar om, för i så fall borde den väl ha kunnat precisera sig. Såväl industriministern som har tidigare idebatten sagt att tillfället nu är lämpligt att skära ned vid varven ochavveckla Öresundsvarvet därför att arbetsmarknadsläget är lämpligt. Och iLandskrona skulle det, jämfört med mänga andra kommuner i det här landet, varasärskilt lämpligt -om jag förstod dem rätt. Jag kan för både industriministern oeh ochäven för kammarens övriga ledamöler tala om hur arbetsmarknadsläget iLandskrona ser ut. Jag hade nämligen kontakt med arbetsförmedlingen där i går. Man talar om alt det finns 450 anmälda arbetslösa vidarbetsförmedlingen i och att det finns 468 anmälda lediga platser.Men börjar man sedan titta på de 468 anmälda lediga platserna finner man attdet bara är 170 av dem som är fasta heltidsjobb. 21 är fasta deltidsjobb, och106 av de 468 är vikariat pä dellidsjobb. Resten är huvudsakligen jobb som stårtill buds för ungdomar . När man sedan börjar se litet grand på vilka del är somefterfrågar arbetskraft och vad det är för typ av arbetskraft som efterfrågas,då Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. konstaterar man atl Oresundsvarvel är ett av de företagsom anmält behov av arbetskraft. Man söker inte mindre än 30 svetsare, 8rörarbetare och ytterligare några. Det finns en annan industri i kommunen somefterfrågar ett par svarvare. Så ser del ut. Och när Oresundsvarvel, som hotas avnedläggning, är ute på arbetsmarknaden och efterfrågar arbetskraft skall detses mot bakgrund av vad förelaget har utsatts för genom först den strukturplanför Svenska Varv som presenterats och sedan den proposition som kommit. Väldigtmånga har naturligtvis känt sin sysselsältning hotad. Personer som inte varitorlsbundna har så fort som möjligt försökt skaffa sig ett annat jobb. Talet om alt arbetsmarknaden skulle vara så väldigt bravill jag med detta bestämt ha dementerat. Men har ju vid någottillfälle talat om att det finns gott om jobb för yrkesarbetare uppe i ,oeh det är kanske dit arbetarna skall flyttas - det är kanske tanken bakom eraresonemang på den här punkten. Företagsledningen vid Öresundsvarvet har i samverkan medde anställda utarbetat en egen plan för en radikal omstrukturering ochnedbantning av varvet. Planen innebär atl den olönsamma delen av verksamheten vidvarvet -nyproduktionen - skall skäras ner mycket kraftigt. nivå på 1,9miljoner direkta limmar skall dras ner lill . del förväntas denna neddragning kunna kompenseras genom ökade satsningar päindustrisidan och inom reparationsverksamheten. Sammantaget innebär dock planenen minskning av antalet direkta timmar frän drygt 2,2 miljoner lill 1,3miljoner. Härigenom skulle sysselsättningen vid varvet dras ner med omkring 1000 personer till omkring 1 800. Frän socialdemokratiskt håll anser vi att såväl ekonomiskasom regionalpoliiiska och sociala skäl talar för att Öresundsvarvet skall gesmöjligheter till fortsatt drift och därmed överlevnadsmöjligheter i enlighetmed den plan som man där har utarbetat. Jag är självfallet medveten om att den fortsattaverksamheten innebär elt risktagande. Men det är ett risktagande som finns iall industriell verksamhet och också inom övriga delar av varvsindustrin.Utvecklingen kan bli en annan än vad vi tror oeh önskar. Lönsamheten kan blisämre än vad man har kalkylerat med, men den kan också bli bättre. Men om detvet vi givetvis ingenting, det vet vi först när vi har facit i hand. Menjag vill ändå hävda att det inte finns någon anledning att tro att utvecklingeni delta avseende skulle bli sämre än i regeringens alternativ. Om satsningenlyckas finns förutsättningar för en fortsalt långsiktig industriell verksamhetvid Oresundsvarvel i . Sannolikheten härför ökar genom att planeninnebär en diversifiering av verksamheten. Jag är medveten om att konkurrens de olika svenska varvenemellan bör undvikas och att varje varvsenhet skall specialisera sig så långtsom möjligt. Enligt den plan företaget har tagit fram, och som vi fränsocialdemokratiskt håll ställer upp på, skall varvet koncentrera sig påsupplyfartyg, mindre och medelstora färjor och speciallransportsyslem, därfartyget är en av länkarna. Deaktuella fartygen är inte av den typen atl de har planerats in vid de andra Nr 164 varven,främst naturligtvis av den anledningen alt de inte passar in där. fortsattverksamhet vid Oresundsvarvel enligt denna plan kommer inte heller 5 jpj]g80 att utgöranågot hot mot de andra svenska varven. Och jag vill bestämt framhålla att det resonemang som harförts från olika Vissa varvsfrågor håll, om all 700 000 nybyggnadslimmarvid Öresundsvarvet skulle hindra etl j genomförande av struktureringen avsvensk varvsindustri, är något som man inle kan ta på allvar - det får niursäkta. Det framgår ju inte minst av vad jag tidigare anfört om prognosernas tillförlitlighet. Jag måste dessutom säga alt jag tycker atl del är mycketunderliga uttalanden och påståenden som Svenska Varvs styrelseordförande har gjort i av . Han säger där: "Ska vi nu klara Oresundsvarvel, och det med så litenskada för dom andra varven som möjligt, måste vi ha ytterligare en miljard frånstaten - och Öresundsvarvet läggs ändå ner 1985." Det är kanske den miljarden som har resoneratom . - Litet längre fram i samma intervju säger apropåÖresundsvarvets möjligheler alt skaffa order, att Öresundsvarvet får skaffasig order självt. Jag skulle vilja uppmana ordföranden i Svenska Varv allsluta med alt vid alla tillfällen vara negativ mot företaget. Arbeta för det istället och ge företagel resurser så att det kan utvecklas! När man sedan läser ett TT-meddelande från i går finnerman att industriministern har gått ut och sagt atl om Öresundsvarvet skalldrivas vidare så kommer detta alt innebära att alla de små privata varven - somockså räknas upp - kommer atl konkurreras ut. Och skall delta förhindras måsteman skära ner i , och . Jag hade ändå föreställt mig att debatten iden här frågan skulle kunna föras pä elt sakligt plan, men detta tycks nu varafullständigt omöjligt. Ni har satt i system atl försöka skrämma och ocksåvilseleda människor i förhoppning om atl ert förslag skall kunna bli genomfört.Jag kan mycket bestämt säga till människorna i alla de utpekade varvsorterna:Ni kan vara fullständigt lugna. Öresundsvarvet kommer inte alt ta elt enda jobbfrån er. Fär jag sä i korthet återknyta till det förslag som jaghär har presenterat. Delta är i långa stycken identiskt med de förslagsom SIAR-gruppen tagit fram, särskilt vad det gäller produktvalet. SIAR-gruppen är ett konsultföretag vilket och1979 arbetade för företagets räkning och som det sistnämnda året överlämnade en rapport vilken godkändes av och utgjorde underlag för Öresundsvarvets längsiktsplan 1979-1983. I denna förutsågs en viss ytterii gare reducering av antalet anställda, som styrelsen bestämde sig för atl följa utredningens förslag lill produktionsinriktning. har det underliga inträffat atl ordföranden i Öresundsvarvet, tillika VD i , har ställt sig bakom företagets långlidsplan som fastställdes men ställt sig bakom en strukturplan för Svenska Varv ' Vissa varvsfrågor, m. in. där sammaföretag föreslås avvecklas. Jag har svårt atl hänga med i svängarna, oeh minuppfattning att förslaget om Öresundsvarvels nedläggning rätt igenom är dåligtgrundat förstärks allteftersom tiden går och uttalanden görs frän olika håll. Genom de spekulationer som pågått rörandeÖresundsvarvets framlid har företaget utan tvivel hamnat i en känsligsituation. Om varvet skall fordeva, vilket jag pläderar för och räknar med, såkrävs det kraftfulla åtgärder för att snabbt återställa förtroendet hos såvälkunder som anställda. Den avtappning av kvalificerad arbetskraft som blivit etlresultat av slrukturplanens och propositionens förslag om nedläggning måsteomedelbart avbrytas. Jag kan nämna att i är har 225 personer slutateller sagt upp sig. Delta skall jämföras med en siffra på knappt 300 personerunder hela . Företaget måste tillföras kvalificerade resurserför förelagsledning, marknadsföring och ulveckling i övrigt. Det är ocksånödvändigt atl elt ömsesidigt förtroendefullt förhällande återskapas mellanföretaget och koncernledningen. Det förhällande som råder vill jagnärmast beteckna som ett ställningskrig. De konsekvenser dagens beslut i varvsfrågan kommer att fåpå sysselsättningen i berörda varvsregioner kommer att vara stora, dellaoavsett om beslutet följer den borgerliga utskottsmajoriteten eller desocialdemokratiska reservationerna. Störst blir dock följdverkningarna pådetta område om man följer den borgerliga utskottsmajoriteten, som tar till enstörre neddragning av varvskapaciteten än vad vi från socialdemokratiskt hällkan ställa oss bakom. Den stora skillnaden ligger som bekant i atl vi inle kanställa oss bakom propositionens och den borgerliga ulskottsmajoritetens förslagom en avveckling av Öresundsvarvet. Det mest anmärkningsvärda då det gällersysselsätlningsansvaret är den syn som kommer till uttryck i propositionen pådessa myckel känsliga frågor. Där avspeglas den borgerliga synen, som menar altstatsmakterna har ett begränsat ansvar för sysselsättningen. 1 den månsysselsättningsfrågorna över huvud taget tas upp, sker det i form av allmännaresonemang och utan att konkreta åtgärder anges. 1 några fall sägs atl om förslagtill åtgärder för den övertaliga personalen skulle behövas, återkommerregeringen i sä fall . Jag hade ändå förväntat mig att den borgerligautskottsmajoriteten på ett mera påtagligt sätt skulle förstå situationen och tatag i frågan. Men som framgår av rnajoritetsskrivningen hänvisar utskottet lillvad del betecknar som den självklara utgångspunkten - atl man skall anlita demedel som samhället redan har lill silt förfogande. Men så kommer det en litenbrasklapp, då utskottet säger: Utskottet vill emellertid inte förneka att detkan finnas skäl lill vissa särskilda insatser när del gäller varvsorlerna medhänsyn till de omfattande friställningar del gäller. Utskottet kan länka sigatt man även prövar mera okonventionella lösningar för att pä elt snabbt ochpraktiskt sätt skaffa arbeten ål övertalig personal. Och så avslutas del helamed uppgiften att regeringen har uppgivit att den ämnar återkomma till dessa frågor, och därmed känner sigutskottsmajoriteten till freds. Vi har i vär reservation 8 framhållit, vilket jag villunderstryka, att den fortsatta omstruktureringen av den svenska varvsindustrinkommer alt fä allvarliga konsekvenser för sysselsättningen i varvsregionerna.Jag vill erinra om att vi i dessa områden har en besvärligarbetsmarknad med vikande induslrisysselsättning. Och enligl länsstyrelsernasprognoser kommer denna utveckling att fortsätta underförstå hälften av1980-talet. Del kan inte vara rimligt att nu skall fatta beslut omvarvsindustrins storlek och struktur utan att fä uppgifter om vilkaåtgärder regeringen föreslår för att upprätthålla sysselsättningen och dämpaden sociala oron på de berörda orterna. Om propositionens oeh utskoltsmajoritelens förslag följsoch läggs ner, kommer konsekvenserna att bli förödande förLandskrona kommun och också för regionen. Varvet har till följd av det beslutom nedskärningar som fattades 1978 successivt dragit ner antalet anställda fråndå ungefär 3 500 till strax under 2 800. För kommunen har detta kommitalt innebära en befolkningsminskning med ca 1 200 personer.Detta är en hög siffra i en kommun med endast knappt 38 000 invånare. Och detkommunala bostadsbolaget i har över 400 tomma lägenheter. Följer man nu utskottsmajoriteten, försvinner även dekvarvarande 2 800 arbetsfillfällena. I propositionen lämnas inte något förslagbeträffande nya sysselsättningsskapande åtgärder, och det görs f. ö. inteheller i utskottsmajoritetens skrivning. Intresset att hjälpa kommunensinvånare och kommunen verkar minst sagt ljumt. Kan del möjligen bero på i kommunen har en stabil socialdemokratisk majoritet? Det är en ful tanke,men jag har inte helt kunnat frigöra mig från den. Vi upprepar i vår reservation 8 vad vi också framfört imotionen 2019, nämligen att det krävs ett handlingsprogram med förslag tillstatliga åtgärder oeh insatser för att skapa ny sysselsältning på varvsorterna.Regeringen bör alltså vidta åtgärder för att lösa de sysselsättningsproblem somblir följden av en oundviklig neddragning av kapaciteten vid Oresundsvarvel. Omriksdagen skulle besluta om en nedläggning av Öresundsvarvet vägar jag faktisktinle tänka tanken fill slut hur utvecklingen skulle bli i kommunen. Skall allayrkesverksamma tvingas att lämna kommunen? Inle heller våra förslag om etl tillskott av 25 milj. kr.till var och en av de regionala utvecklingsfonderna i ,och för att stödja konkreta industriprojekt som pågåri varvsregionerna ställer utskottsmajoriteten upp på. Jag måste säga att jagär minst sagt förvånad. Vi har i vår motion 2019 tagit upp frågan om denyrkesutbildning som i olika former förekommer vid varven. Även med en krympandesysselsättning måste branschens behov av yrkesutbildad arbetskraft tillgodoses- delta givetvis inle minst av det skälet atl varven slår inför uppgiften altfortsätta omorienteringen av verksamheten mot nya områden. Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. ges sorn bekant utbildning för en rad olika yrken. Även omman givelvis tagit sikte på det egna behovel, så har de plåtslagare. svetsare,rörläggare, snickare och elektriker - för atl nu nämna några av deyrkeskategorier som utbildats vid varven - i många fall efter genomgången utbildningkommit att fullgöra sin yrkesuppgifl i andra företag än varven. Dennautbildning är alltså inte bara en varvsangelägenhel, utan den måste betraktassom ett allmänt samhällsintresse. Det är därför som vi i motionen och i vårreservation nr 9 framhåller det ytterst angelägna i att verksamheten färfortsätta. framhåller utskottsmajoriteten atl utbildningen vid destora varven kan vara en tillgång för atl klara och överbrygga den nuvarandevarvskrisens följdverkningar. Men man kan inte ens sträcka sig så långt somtill alt göra elt särskilt uttalande. Vi kräver i vår motion all erforderliga åtgärder vidtasför att säkerställa en fortsalt utbildningsverksamhet. Vi har i alla sammanhangunderstrukit vikten av att ungdomar erhåller utbildning. Det kravet är minstlika stort . Det är mot denna bakgrund som vi kräver atl regeringen skallta de initiativ som krävs för att säkra utbildningens fortlevnad. Ivarvsorterna har denna utbildning betytt en framtid för många ungdomar. Omdenna möjlighet försvinner är risken att ungdomsarbetslösheten ökar verkligenstor pä dessa orter. Vi kräver därför atl gör ett uttalande av dennainnebörd. Detta betänkande rymmer många andrabetydelsefulla frågor - frågorna om varv och anställningsgaranlin föralt nu peka på några. Men andra talare efter mig kommer att belysa dessafrågor, varför jag nu nöjer mig med det anförda och yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationer som fogats till utskottets belänkande. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. JOHANOLSSON (c) replik; berörde arbetssituationen iLandskrona. Jag har självfallet också tagit reda på de aktuella siffrorna, ochjag vill något kommentera dem. När del gäller Landskronaomrädel, sä redovisade man iapril 691 lediga platser. Del är en ulveckling som innebär atl antalet platserär så stort som - alltså en kraftig förbättring närdel gäller antalet lediga platser i området. Antalet arbetssökande var 438,vilket är bara hälften av vad man hade . Det visar vilkenförbättring arbetsmarknadslägel har genomgått . Jag kan nämna atl för ligger siffran förantalet arbetslösa på i relation lill befolkningen i åldrarna16-74 år. Det är en lag siffra - alla län norröver har högre siffror påexempelvis 1,8, 1,9, 2,2 och . Det äi alltså en i jämförelse med landet iövrigt gynnsam bild man visar upp, och det styrker vår slutsats alt tidpunktenär lämplig alt falla del här beslutet, som pä sikt syftar till atl skapa enbättre situation och en lönsammareindustri i än vad fallet blir om man fortsätter den Nr 164 olönsamma verksamheten i fartygsproduklion. Häråberopade uttalanden frän bl. Svenska Varv i 5 jypj jggg Jag skall inte la ställning till de uttalanden som görs dä och nu, menjag kan ha förståelse för att man inom Svenska Varv, som har det här Vissavarvsfrågor, problemetinpå sig och som har ansvaret, som har fäll räkna med en , , förlustutvecklingde som uppgår till . anställdoch år, är allvarligt bekymrad och verkligen har bemödat sig om atl lägga framen strukturplan som äntligen skulle ge bättre förutsättningar för Vad gäller sysselsättningen, så uttrycker sig ju utskottetkonkret. Det må vara att man i propositionen kanske svävade en del på målet,men vi har sagt klarl ut att om man fattar det här beslutet åligger delregeringen att efter hand utvärdera alla de förslag som ställts och även, harvi sagt, förslaget om bidrag lill utvecklingsfonderna i området. Efter denutvärderingen får man lägga fram de förslag som är erforderliga för all mötaomställningen och omstruktureringen vad gäller Öresundsvarvet. (vpk) replik: " Jag sympatiserar med mycket i , och del är inle min avsikt att onödigtvis söka sak med honom. Vi harju ett gemensamt intresse och en gemensam fiende här , oeh självfalletkommer vpk att rösta för alla yrkanden som på något sätt är bättre änregeringens. Men eftersom åberopade en av de socialdemokratiskareservationerna vill jag ändå ställa en liten kritisk fråga. Ni säger i reservation 1 när det gäller den utvärderingsom Svenska Varv avser att göra 1984: "Del finns anledning understryka attdel kan komma att erfordras fortsattakapacitetsneddragningar och/eller nedläggningar av hela varvsenheter.Utskottet föreslår ett uttalande av av här angiven innebörd." Varför skriver ni sä? Är inte det sä atl säga alt slå motden långsiktighet som ni själva i ord säger är önskvärd? Är inte detta attskapa onödig otrygghet oeh osäkerhet ute på varven, där man kanske behöverlängre lid pä sig, mera tålamod och resurser för alt genomföra omvandlingen? Ärdet verkligen nödvändigt att på det här sättet gå de borgerliga till mötes meddetta tal och detta hot om eventuella neddragningar och nedläggningar? Är det så att vi inom arbetarpartierna som opposifion motregeringen bara skall skilja oss från den borgeriiga regeringen när det gällertidpunkten för slakten sä att säga, tycker jag skillnaden är alltför liten. Jag vill fråga varför ni inte i dennaprincipiellt viktiga reservation, som är er första, kunde ha markeratskillnaden klarare. anförde atl det skulle varafelaktigt att, när man fattar beslut i kammaren, skilja ut frågan om strukturen från den del av beslutet som rör effekterna på arbetsmarknaden. Det är en gammal 61 Vissa varvsfrågor, m. m. hävdvunnenprincip pä svensk arbetsmarknad alt strukturbeslul skall kunna fattas utan atlnödvändiga anpassningsåtgärder fördröjs till följd av attarbetsmarknadssituationen inle är klarlagd. Del är därför vi byggt upp delskyddsnät vi har på svensk arbetsmarknad. I värt förslag räknar vi medatt dessulonr göra en utfästelse om anställningsgaranti, vilket skulle göra detmöjligt för den enskilde arbetstagaren på Öresundsvarvet att känna trygghetinför den nödvändiga omställningen. Med den ytterligare garantin är detnaturligtvis ingenting som hindrar att man följer den hävdvunna principen ochfattar beslut om strukturen när del måsle göras och att de arbetsmarknadspolifiskakonsekvenserna las när situationen kan överblickas. Sedan säger att marknaden inomskeppsbyggnadsindustrin är på väg uppåt. Visst finns del tendenser här och varpä att del lättar. Det som sker på offshoremarknaden har också haft sinbetydelse inom varvsindustrin, det är alldeles klart. Men överkapaciteten ivärldens varvsindustri är oförminskat mycket hög. har stärkt sinställning lill följd av valulakursutvecklingen. Med tanke på värt föreståendevarvsbeslut är det naturiigtvis intressant att jämföra relativakonkurrensläge med andra varvsnationers. Där måste man tyvärr konstatera, HugoBengtsson, all svensk varvsindustri inte haft en utveckling som gynnar våramarknadsförutsättningar. Dess värre är det den enkla sanningen. har kommenterat som arbetsmarknad.Det intressanta här är hur arbetsmarknad ser ut i jämförelse medarbetsmarknaden på andra orter. Som jag sade i mitt huvudanförande är faktisktsituationen i , liksom i , klarl mycket bättre än i deflesta andra regioner i vårt land.