prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — Våra åsikter gårisär beträffande vilka möjligheter vi anser oss ha att göra ytterligareåtaganden och att vidga verksamheten i med ett kärvt ekonomiskt läge. Vi har alltså från utskottsmajoritetens sida inte ansettoss kunna gå lika långt när det gäller samhällets kostnader på detta område somman kräver från socialdemokratiskt och kommunistiskt håll. Vi har ansett även på det här området måste medverka till att ökningstakten på samhälletsutgiftssida begränsas. Det är alltså samhällsekonomiska skäl som ligger bakominförandet av ett tak såväl för grundskolekurserna inom den kommunalavuxenutbildningen - som bekant har detta gällt redan tidigare förgymnasieskolekurserna - som för studiecirkelverksamheten inom studieförbunden.Det är också av ansvar för samhällsekonomin som vi inte har kunnat sträcka osslika långt när det gäller medelsanvisningen till studieförbundensorganisationskostnader och pedagogiska verksamhet samt till studiecirkelverksamhetensom föreslagits i skilda motioner och i reservationer av utskottetssocialdemokratiska ledamöter. Utskottsmajoriteten har här inte funnit anledningatt frånträda de i budgetpropositionen framlagda förslagen. I ett avseende har emellertid utskottet varit enigt om atten uppjustering bör ske i jämförelse med vad som föreslås ibudgetpropositionen. Det gäller anslaget till utbildningen avteckenspråkstolkar, tolkar för dövblinda och tolkar för vuxendöva. Utskottethar ansett denna verksamhet vara så utomordentligt viktig att en utbyggnadsnarast bör komma till stånd. Utskottet har därför biträtt mofionsyrkanden frånsamtliga partier om en höjning avdetta anslag. Utskottet har föreslagit 1,5 milj. kr. Utskottsmajoriteten har också föreslagit den förändringennär det gäller konstruktionen av det s. k. taket i studiecirkelverksamheten,att volymbegränsningen utformas att gälla för en tvåårsperiod. Härigenom gesstudieförbunden möjlighet att planera verksamheten på , vilket börmedverka till att minska de administrativa svårigheter som kan uppstå genom denföreslagna åtgärden. Mot bakgrund av de anföranden som BengtWiklund och hållit finns det anledning att åter understryka attdet inte är fråga om att begränsa eller minska volymen på här ifrågavarandeverksamhetsområden. Det gäller ett tillfälligt stopp, och skälet till detta äratt vår samhällsekonomi kräver en återhållsamhet på alla områden, så även pådetta. Med detanförda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. BENGTWIKLUND (s) replik: Jag förstår att som utskottetstalesman helst vill tala om någonting annat än det som är väsentligt i det härförslaget, nämligen principen om friheten och frivilligheten. säger att alla varit överens om värdet av ettomfattande stöd till studiecirkelverksamheten och folkbildningen över huvudtaget. Det är riktigt, om man ser på stödet som en enskild företeelse. Men,, om man jämför det med utbildningskostnaderna i övrigt i samhället,så finner man att det här stödet inte är så omfattande som försökerge sken av. Jag är dessutom verkligt förvånad över i det här sammanhanget med tanke på den politiska uppfattning hanrepresenterar och på att han har partikamrater som t. o. m. har motionerat omen reducering av bidraget till den fria och frivilligafolkbildningsverksamheten. Låt mig belysa detta med ett enda exempel! Det är som regeringen med olika metoderförsöker försämra villkoren för folkbildningsverksamheten i vårt land. Studieförbundenhar drabbats hårt av detta, och jag kan som exempel nämna Vuxenskolan, ettborgerligt studieförbund som har medlemsorganisationer från ochfolkpartiet. Dess studieorganisatörer runt om i landet har i olika uttalandenuttryckt sin oro för hur de praktiskt skall klara av att göra en fördelning påde omfattande verksamheter de bedriver inom förbundets medlemsorganisationer. Idet här sammanhanget är det, , inte fråga om pengar, utan det ärfråga om byråkrati och en hård administrativ styrning. Det är detta som är dencentrala punkten, och jag kommer inte att släppa den här frågan, hur mycketherr Nyhage och andra borgerliga talesmän för utskottet än talar om detansträngda ekonomiska läget. Jag har sagt till utbildningsministern att vimåste göra en annan prioritering, men jag förstår att vi inte har sammainställning till priorite- ringsfrågorna.Herr Nyhage och den borgerliga majoriteten är inte beredda att ansluta sig linje som innebär att vi i fortsättningen skall låta studieförbunden arbetafritt och frivilligt till förmån för jämlikhet och solidaritet i det härlandet. (vpk) replik: Hans Nyhage säger att det är fråga om etttillfälligt stopp till följd av det kärva ekonomiska läget. Menvad är det då som skall ske under de här två åren? Kommer vi att ha ett annatekonomiskt läge ? Väntar en högkonjunktur runt hörnet eller kommerregeringen att lägga om sin politik, så att människor får arbete och så att detansträngda ekonomiska läget på något sätt förändras till det bättre? HANSNYHAGE (m) replik: Det finns alltid områden som vi finner varautomordentligt angelägna, och jag kan försäkra att jag önskar attstudieförbunden skall kunna arbeta under de allra bästa ekonomiska betingelser.Jag har heller aldrig ansett att man skall ingripa i studieförbundensverksamhet på ett sätt som inte gagnar dem i deras arbete. Men jag inser att vii ett läge där ekonomin är kärv måste vara beredda att göra vissa begränsningarför att komma till rätta med ekonomin, och då är det väldigt svårt att säga attjust det här området helt skall ställas utanför. Trots att jag själv ärengagerad i ett studieförbund är jag därför beredd att ställa mig bakom denbegränsning som förslaget om det här taket innebär. Men förslaget handlar inteom att minska volymen, utan det är fråga om ett tillfälligt stopp vid den underinnevarande år gällande volymen. Jag kan inte förstå att principen om frivillighet ochfrihet för studieförbunden att utöva sin verksamhet förhindras genom den här åtgärden.Inom de givna ekonomiska ramarna har ju studieförbunden fortfarande allamöjligheter att verka och agera på det sätt som de finner vara rätt ochriktigt. Det finns alltså ingen anledning att tala om att vi i den bemärkelsenbegränsar principen om frivillighet och frihet. Med hänvisning till dendiskussion som tidigare fördes mellan utbildningsministern och jag verkligen att något studieförbund inte avsiktligt skall införa enbegränsning på något av de mest angelägna områdena. Detta ger verkligen intedet aktuella förslaget någon anledning till. frågade mig vad det tillfälliga stoppetinnebär och vad vi kan förvänta oss skall hända. Jag kan bara svara att om viinte är beredda att på något enda område i samhället begränsa kostnaderna, såkommer vi att få arbeta under mycket sämre betingelser än vi gör . Det är för att förhindra att vi hamnar i en ännu sämre situafion - detgäller inte minst studieförbundens verksamhet - som vi måste vidta begränsningsåtgärderav den här karaktären. BENGTWIKLUND (s) replik: Jag återkommer än en gång till ,eftersom han försöker slingra sig undan den grundläggande tanken i vårtresonemang, nämligen att man begränsar friheten och frivilligheten förbildningsorganisationerna. Genom det här förslaget begränsas ju invandrarnasmöjligheter att delta i en grundläggande alfabetiseringsundervisning - dettavägs nu emot andra vuxenutbildningsbehov. Regeringen stryker de två miljonersom skulle utgå för utbildning av fackliga informatörer inför deras medverkan iskolarbetet. Det innebär en attack mot SIA-reformen. säger att han inte vill ingripa i dennuvarande studieförbundsverksamheten på ett sådant sätt att det skulle skadaden. Men som jag nämnde innebär ju förslaget att man ställer stora grupperutanför verksamheten. Principen för denna är nämligen, , attstudieförbunden utformar program över de områden som studierna skall omfatta,man bestämmer med hänsyn till vad som är nödvändigt och möjligt hur lång tidstudierna skall bedrivas inom studiecirkelverksamhet, osv. Man anpassar helatiden verksamheten till de svårigheter som kan finnas för de människor somskall studera, och det gäller då inte bara ekonomiska svårigheter, även omdessa ofta är avgörande - kommer att ta upp justde frågorna - utan det gäller också svårigheterna för de här människorna attövervinna de sociala hindren för att utbilda sig vidare i studiecirkelverksamhet,inom KOMVUX eller inom folkhögskolan. Det är dessa begränsningar vi vänder ossemot. De blir ju följden av att man nu sätter ett tak för stödet tillstudiecirkelverksamheten. Man skapar därmed ett besvärligt administrativtproblem för studieförbunden i deras arbete som förslagetomfattar. Dessutom är jag ganska övertygad om, herr talman, att dessa åtgärderkommer att fortsätta om vi inte får en annan majoritet här i efter1982. HANSNYHAGE (m) replik: Jag vill erinra om attstudieförbunden själva har varit beredda att åta sig en frivillig begränsningav verksamheten i en omfattning motsvarande den som blir fallet genom deåtgärder som föreslås i propositionen. Studieförbunden har alltså varit bereddaatt vidta de åtgärderna. Då kan jag inte förstå resonemanget om att storagrupper skulle komma att ställas helt utanför. Det är alldeles uppenbart att enbegränsning av volymen måste medverka till vissa prioriteringar av verksamheteninom studieförbundens område, men det behöver sannerligen inte leda till attstora grupper ställs helt utanför. Jag förstår som sagt inte det resonemanget. Jag upprepar, herr talman, att om vi inte är beredda, ävenom det är smärtsamt, att göra vissa begränsningar på kostnadssidan, att åläggaoss en skärpning när det gäller samhällets kostnader, kommer vi att hamna i ensituation som är långt värre än den som vi talar om . Den situationen ärsannerligen inte särskilt allvarlig, för vad som här föreslås innebär ingenminskning av volymen. Vad som föreslås är en oförändrad volym och en höjning avde utgående anslagen. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. har i sitt betänkande1979/80:23 också behandlat frågor som gäller folkhögskolan. sedanfattade beslut om ett nytt bidragssystem för folkhögskolan som träddei kraft . De långa vinterkurserna bildar stommen i utbildningsutbudetpå folkhögskolorna. har emellertid ett rikt utbud av kurser avvarierande längd kunnat ske. Det har också blivit möjligt att ta emot eleverfrån närområdet, som inte bor på skolan. En del av kursutbudet sker i samverkanmed studieförbunden. Strävan har varit att få ett så flexibelt system sommöjligt för utbildningen som smidigt kan anpassas till det aktuellautbildningsbehovet. Det säger sig självt att det inte är lätt att finna ettbidragssystem som är helt tillfredsställande i alla delar. I stort sett haremellertid systemet fungerat till belåtenhet. Problem kan uppstå för de skolorsom nått en sådan storlek, att de drabbas av den nedtrappning av bidragen somsker när antalet elevveckor överskrider det gränstal som är satt förfullt bidrag eller när den föreskrivna balansen mellan långa och korta kurserrubbas. I sådana fall kan det hända att en skola inte kan täcka hela det behovav utbildning som kan finnas när det gäller bl. a. dagstudieelever. Det härproblemet har emellertid uppmärksammats av regeringen, och en översyn avgällande bidragsregler är i gång. Från socialdemokratiskt håll har det väckts en motion omatt stödet till dagstudieverksamheten skulle behandlas med förtur i den översynen.Utskottet menar emellertid att de förändringar i bidragssystemet som det kanfinnas anledning att göra bör ske mot bakgrunden av en samlad bedömning och hardärför avstyrkt motionen. Utskottet har i detta sammanhang också haft att behandlaen motion från vpk som har tagits upp tidigare här i debatten. Den går ut påatt folkhögskolornas styrelser skulle åläggas att teckna försäkringsskydd vidpersonskada eller sjukdom för sina elever; detta till en beräknad kostnad av1,4 milj. kr. Till detta kan sägas att staten inte för någon studerandegrupphar påtagit sig ett sådant ansvar som motionen föreslår. Däremot förekommer deti relativt stor utsträckning att huvudmannen tecknar kollektiv olycksfallsförsäkringför eleverna eller att man genom studerandeorganisationens förmedling kanteckna gruppolycksfallsförsäkring. Att under sådana omständigheter gå in medsärbestämmelser för folkhögskolans elever anser utskottet inte befogat och hardärför avstyrkt motionen. har här tidigare berört en annan socialdemokratiskmotion som väcker förslag om statsbidrag till de konsumentkooperativa organisationernaskursverksamhet. I reservationen i samma ärende menar man att detta skulle kunnaske inom ramen för det i propositionen föreslagna anslaget. Det kan ju låta sigsägas, men det skulle i så fall innebära en minskning för de organisationer somredan är med i systemet och räknar med anslag påsamma nivå som . Dessutom skulle det i förlängningen givetvis dra medsig ökade kostnader för statsmakten. Det är med hänsyn härtill som utskottethar avstyrkt också den motionen. Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Genomgående i den borgerligabudgetpropositionen har man slagit hårt på den redan svage. Man har t. ex.konsekvent motarbetat kvalitativa förbättringar av folkbildningsarbetet. Det ärnu regeringen med olika metoder försöker försämra villkorenför folkbildningsarbetet i vårt land. 1978/79 försökte man sätta ett tvåprocentigt tak förökningen av studiecirkelverksamheten. /80 gjorde man en uppräkning avfimbidraget för cirklar som motsvarade knappt hälften av inflationen. Båda dessa år gav regeringen bakläxa påförslaget. är man från utskottets majoritet trots studieförbundensihärdiga påpekanden om sin problematiska situation, som framförts både i skriftoch vid uppvaktningar, benägen att strypa studiecirkelverksamheten genom attinte kompensera den för kostnadsökningarna. Från hela landet har protesternakommit. Man har, oavsett partitillhörighet, som en enda man höjt sin röst iprotest över de begränsade anslagen. Att inte lyssnat på sitt studieförbund är verkligenbeklämmande. I fidningen Impuls står att läsa följande uttalanden från olikadistrikt: "Jag är fruktansvärt besviken på regeringen",säger distriktsstudieledaren i . "Förslaget är helt uppåt väggarna", sägerdistriktsstudieledaren i . I är man bekymrad över de ekonomiska konsekvenserna.- "Vi har många avdelningar som kör med förlust." I säger man: "Detta drabbar de enskildaindividerna och kan det betyda att deltagarantalet minskar." Allt detta - att man inte ställer upp för sitt egetstudieförbund - måste kännas hårt för . Det är väl därför som ingen fråncentern har anmält sig på talarlistan här . Ett övergripande mål för utbildningspolitiken har under enföljd av år varit att söka kompensera vuxna med kort grundutbildning. Men näranslagen urholkas ökas kostnaden för den enskilde deltagaren, och det drabbarde sämst ställda i samhället, de som nämnde: de lågutbildade,pensionärer, handikappade och invandrare. Den borgerliga utskottsmajoritetenär beredd att köra över studieförbunden och avlöva dem deras möjligheter attaktivt verka inom dessa grupper. Den allmänna politiska bilden tyder pä att vi står införstora problem inför 1980-talet. Vi har arbetslöshet - särskilt bland ungdomar-, alkoholproblem och den sociala utslagningen. Allt detta tyder på behov av enbred samhällsdebatt och en mobilisering av människorna till ett aktivtsamhälls- Nr 127 engagemang. Studiecirkeln är eneffektiv metod för att nå ut med denna Onsdaopn den debatt. Dessutom är studiecirkeln en samvaroform som skapar gemenskap : "" människor. Utskottsmajoritetens ställningstagande är uttryck för en politik som Vuxenutbildnins motverkarjämlikhetsmålet inom utbildningspolitiken och allvarligt försvårar det friaoch frivilliga folkbildningsarbetet. Vi har i vår reservation nr 2 föreslagit attstatsbidraget till studieförbundens organisationskostnader och pedagogiskaverksamhet skall räknas upp med 1 milj. kr. I reservation nr 4 föreslår vi att bidraget tillstudiecirkelverksamheten skall uppräknas med . Här villjag betona att timbidraget är den centrala ekonomiska faktorn i verksamheteninom alla studieförbund. Utskottsmajoriteten sträcker sig endast till enhöjning med . -en höjning som inte på långt när täckerkostnadsökningarna och som får till följd att studieförbunden inte kan undvikastora avgiftshöjningar. Åndå kan man konstatera att stödet till studieförbundenoch deras studieverksamhet utgör mycket blygsamma summor- detta sett mot t. ex.kostnaderna för det obligatoriska skolväsendet. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna nr 2 och 4 vid utbildningsutskottets betänkande nr 23. INGA (vpk): Det är framför allt två förhållanden som gördet nödvändigt att satsa på en ökning av den kommunala vuxenutbildningen. Fördet första måste den ojämlikhet som finns mellan de generationer som har resp.inte har fått genomgå grundskola och gymnasieskola motverkas. För det andramåste de utbildningsklyftor som är mycket markanta mellan olika genera-fioneroch olika samhällsklasser försvinna, om reformeringen av den högre utbildningenmed det s. k. vidgade tillträdet till högskolorna skall få någon praktiskbetydelse för stora grupper i samhället. Det är framför allt fråga om attkompensera de vuxna ur arbetarklassen, eftersom de alltid har varit ochalltjämt är diskriminerade i utbildningsavseende. Vuxenutbildningsreformerna har varit alltför blygsamma föratt vi skulle uppnå de fördelningspolitiska mål som man menade skulle uppnåsmed reformerna. sade i början av debatten att han var nöjdmed resultatet. Jag är inte nöjd. Utredning efter utredning visar attvuxenutbildningen inte når de mest eftersatta grupperna, och utbildningsklyftornahar inte minskat, trots de nya möjligheterna till vuxenutbildning. Man skulle utifrån två aspekter kunna dela invuxenutbildningen i en fördelningspolitisk och en serviceinriktad vuxenutbildning. Den fördelnings politiska skall stärka de resurssvaga i samhället, och den serviceinriktade skall anpassas till efterfrågan. I den senare varianten gynnas de resursstarka. Om man ser på hur vuxenutbildningen har utvecklats, kan man konstatera att det är just den senare varianten som har fått expandera. Snedrekryteringen 56 inom vuxenutbildningen är stor,precis som inom andra utbildningsområden. Ettexempel på att det är den serviceinriktade vuxenutbildningen som har fått Nr127 styra är det faktum att det största ämnet inom KOMVUX är spanska Onsdapen den Vad kan det bero på? År det semestern som inverkar, eller vill 23inril 1980 alla blitolkar i spanska? saknar, som har sagts tidigare i debatten,nära hälften av Vuxenutbildnine landets yrkesaktiva befolkninggrundskoleutbildning. De åtgärder som har vidtagits för att bygga utvuxenutbildningen och för att stimulera till vuxenstudier har varit alltförblygsamma. Den kampanj som har bedrivit för att informera omgrundutbildningen för vuxna har visat att behovet av denna utbildning ärbetydligt större än de resurser de som anordnar utbildningen har. De begränsningar i ökning av antalet gymnasieskolekursersom har gjorts har medfört att sökande avvisats frånkurser och därmed inte kontinuerligt kunnat slutföra gymnasieutbildningen eftergrundskolan. Denna begränsning, som man har sagt skulle vara tillfällig,föreslås också gälla för kommande budgetår och utökas dessutom till att gällaäven grundskolekurserna. Hans Nyhage sade att det är ett tillfälligt stopp, mendet kan man inte lita på. Helt i linje med den borgerligaåtstramnings-politiken kommer - också inom utbildningssektorn - de som redanhar de sämsta förutsättningarna att drabbas hårdast. Man kunde i går läsa i på ledarplats attstatistiska centralbyrån har gjort undersökningar av utbildning,arbetsförhållanden och kulturkonsumtion där man har jämfört LO-, TCO- ochSACO-medlemmar. Man konstaterar att hälften av just LO-medlemmarna inte harnågon annan skolutbildning än sjuårig folkskola. Man konstaterar också attsambandet är mycket starkt mellan utbildning, arbete och kulturvanor. Med sämreutbildning följer sämre arbete och passivare fritid. Man tar fram siffror somskrämmande belyser detta samband. Av LO-medlemmarna har inte en enda gångvarit på teater, inte besökt ett bibliotek, inte gått påbio och inte deltagit i någon studiecirkel . Det ärskrämmande siffror och fakta som redovisas i denna undersökning. Och enligtvad man kan utläsa av regeringens budgetproposifion och utskottets betänkandefinns det inga planer på att förändra denna situation. Den kraftiga nedskärningen av bidragen till kommunernakommer att medföra att kommunerna får svårt att anordna kurser. När det gäller grundutbildningen tycker vpk att det faktumatt någon är s. k. funktionell analfabet måste vara fillräcklig orsak för att han skall få grundutbildning. Regeln om att man skall ha kunskaper motsvarande årskurs 4 bör tas bort. Från kommunisternas sida kan vi inte acceptera några som helst begränsningar när det gäller människors rätt att lära sig läsa och skriva eller att få en grundutbildning som gör detmöjligt för dem att delta i samhällslivet, t. ex. att följa och förstå en debatt, få behållning av ett teaterbesök, läsa en bok eller fylla i en blankett m. m. Det är mycket som innefattas i detta, och det är saker som för de flesta av oss verkar självklara och som givetvis borde vara det för alla människor. Vpk menar också att man måste anslå resurser för attutbilda behöriga lärare till grundutbildning för vuxna. Om man jämförvuxenutbildningen med ungdomsskolan rent generellt finner man att det finnsbetydande skillnader när det gäller lärarresurserna. Det finns alltför fålärarledda undervisningstimmar i vuxenutbildningen, och detta har förståsskapat stora problem för de vuxenstuderande. Den kommunala vuxenutbildningen ärfortfarande mycket starkt knuten till ungdomsskolan när det gäller utformningenav läroplaner och pedagogik. För att få en fungerande vuxenutbildning sompassar just för vuxna studerande måste detta förhållande ändras, så att devuxnas behov och förutsättningar tillgodoses. kommunisterna föreslår att antaletundervisningstimmar för grundskola, gymnasiekurser och särskilda yrkesinriktadekurser skall få öka under kommande budgetår i förhållande till denfaktiska nivån från föregående år och att inga begränsningar skall genomförasbeträffande ökningen av grundutbildningförvuxna. Förde vuxenstuderande somstuderar på hel- eller deltid måste den ekonomiska och studiesocialasituationen förbättras avsevärt. Därför måste medverka tillatt alla studerande får studielön . Det behövs ocksåstudiesociala förbättringar för att man skall kunna minska de utbildningsklyftorsom finns i samhället . vill jag säga att betygsättningen motverkar detsamarbete och den solidaritet som är nödvändiga på arbetsplatserna för att manskall kunna uppnå goda resultat, gemenskap och arbetsglädje. Vi har i mångaandra sammanhang krävt att betygen skall tas bort inom hela skolväsendet, ochvi kräver också att de slopas i den undervisningsform som här och nudiskuteras. Jag instämmer i yrkande ombifall till vpk-motionerna. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. BENGTWIKLUND (s): Bara några få ord i anslutning till den debatt vi har fört. Det har gjorts en rad redovisningar av hur det förslag sommajoriteten i utbildningsutskottet nu lägger fram kommer att slå i olikasammanhang. har pekat på några konsekvenser, och jag skall taupp ytterligare bara en av dem. i - ettlän där en hel del av de aktuella grupperna av invandrare och handikappadefinns - har räknat ut att den föreslagna begränsningen istudiecirkelverksamheten skulle ha utestängt ungefären kvarts miljon från deltagande i denna. Detta är en mycket allvarlig uppgift, mot bakgrunden avden diskussion som vi här har fört. Det konstaterades också av Hans Nyhagespartivän när vi diskuterade denna fråga 1976. Jag skall urriksdagsprotokollet citera vad denne då sade: "Alternativet till ett höjtstatsbidrag" - det gällde då timbidraget -"är en betydande ökning av kursavgifterna för de Nr 127 deltagande istudiecirklarna.