prot · G309134 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:134 Förhandlingarna leddes till en början av förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. § 2 Återkallande av proposition i viss del FÖRSTE VICE TALMANNEN: I skrivelse 1979/80:177 har regeringen återkallatproposition 1978/79:115 i de delar av bil. 1 som ännu ej har behandlats avriksdagen. Talmannen har med anledning härav avskrivit propositioneni vad den återkallats samt i anslutning därtill väckta motioner. Skrivelsen lades till handlingarna. § 3 Föredrogs och hänvisades Proposition 1979/80:150 bil. 3 till skatteutskottet i övrigt till finansutskottet § 4 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2034och 2035 till utbildningsutskottet 1979/80:2036och 2037 till jordbruksutskottet 1979/80;203&-2044till trafikutskottet § 5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:191 § 6 Kommunalekonomiska frågor m. m. Föredrogs finansutskottetsbetänkande /80:25 om kommunalekonomiska frågor m.m. jämte motioner. I detta betänkande behandlades t/e/5 proposition 1979/80:100 bil. 11 Budgetdepartementeti vad avsåg Litt, D Bidrag och ersättningar till kommunerna, dels proposition 1979/80:90 om kommunalekonomiska frågorinför , Kommunaleko-norniska frågor m. m. dels den under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionen 1979/80:1061 av m, fl, (m), dels demed anledning av proposition 1979/80:90 väckta motionerna 1979/80:1922av m, fl, (s), 1979/80:1923av (), 1979/80:1924av m, fl, (vpk) och dels motion 1979/80:327 av och i (båda fp), vilken motion remitterats till civilutskottetoch sedermera överlämnats till finansutskottet. FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet, I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt A (Den kommunala ekonomin ) I proposition 1979/80:90 (budgetdepartementet) hade regeringenefter föredragning av budgetministern föreslagit attgodkänna vad som anförts i propositionen om den kommunala ekonomin inför år1981, Beträffande det huvudsakligainnehållet i proposition 1979/80:90 anfördes följande; "I propositionen läggs fram förslag omkommunalekonomiska frågor . Förslagen i propositionen har två grundläggandeutgångspunkter. För det första måste den kommunala utgiftsökningen dämpasjämfört med utvecklingen . För det andra är det avstatsfinansiella skäl angeläget att begränsa ökningstakten i de statligatransfereringarna till kommunsektorn. har den kommunalakonsumtionsökningen uppgått till 4 ä i volym. En fortsatt kommunalkonsumtionsökning i samma takt som är inte förenlig medsamhällsekonomisk balans. Den kommunala utgiftsexpansionen harkunnat ske inom ramen för en relativt måttlig höjning av det kommunalaskatteuttaget. Den kommunala sektorns finansiella situation är således f. n.generellt sett god. De bedömningar som kan göras visar att det finansiellautgångsläget kan förväntas vara gott även . Mot den angivna bakgrunden föreslås i propositionen, efteröverläggningar mellan regeringen och representanter för komrnunförbunden. enviss omprövning av de statliga transfereringarna till kommunsektorn föratt därigenom också en dämpad ökningstakt i de kommunala utgifterna Förslagen innebär att takten i genomförandet avskatteutjämningsreformen omprövas så att det andra steget i reformen, somskulle ha genomförts , fördelas med hälften och återstående delår 1982. Den ökning av skatteutjämningsbidraget på ca 1 700 milj. kr. somskulle ha inträffat fördelas därmed jämt över med ca850 milj. kr. Det särskilda bidrag om . per invånare, somövergångsvis för utgår till landstingskommuner och landstingsfriakommuner utanför skatteutjämningssystemet med totalt ca 100 milj. kr., förnyasinte för . Vidare föreslås att vissa specialdestinerade statsbidragfrämst på skolans område slopas, vilket innebär att de statligatransfereringarna härigenom reduceras med ca 70 milj. kr. För helt åruppgår statsbidragsbortfallet till ca 355 milj. kr. Det största bidraget somföreslås slopat är skolbyggnadsbidraget. Trots den förordade långsammare takten i genomförandet avskatteutjämningsreformen och förslagen om avveckling av vissaspecialdestinerade statsbidrag blir nettoeffekten en betydande real förbättringav den statliga bidragsgivningen till den kommunala sektorn . Det angesvara av grundläggande betydelse att den reducerade ökningen av de statligatransfereringarna inte kompenseras med höjningar av de kommunalaskattesatserna. Särskild kompensation föreslås utgå inom ramen för extraskatteutjäm-ningsbidrag för till de kommuner och landstingskommuner somdrabbas hårt av den långsammare takten vid genomförandet av skatteutjämningsreformen.Ca 150 kommuner och sex landstingskommuner beräknas få denna särskildakompensation om sammantaget ca 135 milj. kr. Frågan om den kommunala volymutvecklingen åren 1981-1983kommer att behandlas vid fortsatta överläggningar . En redovisningav dessa frågor kommer att lämnas i kompletteringspropositionen i vår. Detframhålls att det är angeläget att kommuner och landstingskommuner redan nuinriktar sig på en mycket restriktiv prövning av utgifterna inför år 1981.Regeringen är också inriktad på att i fortsättningen i större utsträckning äntidigare vara restriktiv med krav på kommunala insatser och att noga granska deekonomiska verkningarna för den kommunala sektorn av statliga beslut. I propositionen tas även upp vissa frågor om de kommunalaavgifterna." Kommunalekonomiska frågor m. in. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:327av och i (båda fp), 1979/80:1061 av m. fl. (m). 1979/80:1922 av m. fl. (s) i vad avsåghemställan under 1, att beslutade som sin meningge regeringentill känna vad som Kommunalekonomis ka frågor m. in. anförts ombehovet av ett bättre planeringsunderlag vid överläggningarna mellan staten ochkommunerna, 2. att beslutade godkänna vad som anförts imotionen om den kommunala ekonomin, 1979/80:1923 av () och 1979/80:1924 av m, fl,(vpk) i vad avsåg hemställan under 1. att beslutade att avslåregeringens proposition 1979/80:90 om kommunalekonomiska frågor inför år 1981såvitt nu var i fråga. 1. beträffande den kommunalaekonomin att med anledning av proposition 1979/80:90 såvitt nu var i fråga och motion 1979/80:1922 yrkande 2 samt med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i fråga som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffanderiksdagsbeslutens kommunalekonomiska effekter att uttalade att vadutskottet anfört om redovisning av de kommunalekonomiska konsekvenserna avolika beslut skulle vara vägledande vid beredningen av ärenden i , 3. beträffandebehovet av ett bättre planeringsunderlag vid överläggningarna mellan statenoch kommunerna att skulle avslå motion 1979/80:1922 yrkande 1, 4. beträffandeuttalande om vad som skulle gälla för regeringens och kommunförbundens samtalom den kommunala verksamheten att skulle avslå mofion 1979/80:1923, 5. beträffandeförslag till lagstadgat kommunalt skattetak att skulle avslå motion1979/80:1061, 6. beträffande dekommunala taxornas betydelse för boendekostnaderna m. m. att skulleavslå motion 1979/80:327. 1. av , , , , , och (alla s) som ansett dels attutskottet under 1 bort hemställa beträffande den kommunala ekonomin att medavslag på regeringens förslag i proposition 1979/80:90 såvitt nu var i frågaoch motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i fråga godkände vad somförordats i motion 1979/80:1922 yrkande 2, dels attutskottets hemställan under 2 bort utgå, dels attutskottet under 3 bort hemställa beträffande behovet av ett bättre planeringsunderlag vidöverläggningarna mellan staten och kommunerna att med bifall tillmotion 1979/80:1922 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. Viddenna punkt hade särskilt yttrande avgivits Nr 134 1. beträffande förslag tilllagstadgat kommimalt skatletak av , Onsdaeen den och (alla m). jr\ opji losn Punkt B (Ersättningar till landstingskommunerna försjukvård åt flykting-ar) I proposition 90 bil, 1 () haderegeringen (s, 21-22) efter föredragning av socialministern att godkänna vad som anförts i propositionen om slopandeav nuvarande ersättning från till landsfingskommunerna för vårdpå sjukvårdsinrättningar av flyktingar. Kommunaleko-nomiska frågor m. m. I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1924 av m. fl. (vpk) i vad avsåg hemställan under 1.att beslutade att avslå regeringens proposition 1979/80:90 omkommunalekonomiska frågor såvitt nu var i fråga. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil.1 punkt 1 och med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i frågagodkände vad som anförts i propositionen om slopande av nuvarande ersättningfrån till landstingskommunerna för vård påsjukvårdsinrättningar av flyktingar. Punkt C 1 (Fullföljande av skatteutjämningsreformen) Iproposition 90 bil, 2 (bidgetdepartementet) hade regeringen efterföredragning av budgetministern under punkt 1 (s. 23-27) föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag, I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:1922 av m, fl, (s) i vad avsåghemställan under 3, att skulle avslå propositionens förslag till lagom ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag såvitt nu var i fråga,och 1979/80:1924 av m, fl, (vpk) i vad avsåghemställan under 2, att beslutade att uttala att skatteutjämningsreformenborde genomföras i enlighet med beslut såvitt nu var i fråga. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil,2 punkt 1 och med avslag på motionerna 1979/80:1922 yrkande 3 såvitt nu var ifråga och 1979/80:1924 yrkande 2 såvitt nu var i fråga skulle anta vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag. 2. av , , , , Kommunalekonomiska frågor m. m. , och (alla s) somansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motionerna 1979/80:1922yrkande 3 såvitt nu var i fråga och 1979/80:1924 yrkande 2 såvitt nu var ifråga skulle avslå vid proposition 1979/80:90 fogat förslag till lag om ändringi lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag, Pimkt C 3 (Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m,) Iproposition 1979/80:100 bil, 11 (budgetdepartementet) hade regeringen underpunkten D 2 (s, 45-46) föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m, /81 beräkna ett förslagsanslag av 7 . Därefter hade regeringen i proposition 90 bil, 2 underpunkten 2 (D 2 s, 28-30) föreslagit att 1, bemyndigaregeringen att utge särskild kompensation till kommuner och landstingskommunerför i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2, tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m, för /81 anvisa ettförslagsanslag av 7 . I detta sammanhang hade behandlatsmofionerna /80:1922 av m. fl, (s), vari såvitt nu var i frågayrkats avslag på regeringens förslag om ändring i lagen omskatteutjämningsbidrag, och 1979/80:1924 av m, fl, (vpk), varisåvitt nu var i fråga framställts samma yrkande. att med bifall fill proposition 1979/80:90 bil,2 punkt 2 och med avslag på motionerna 1979/80:1922 yrkande 3 såvitt nu var ifråga och 1979/80:1924 yrkande 2 såvitt nu var i fråga skulle a) bemyndiga regeringen attutge särskild kompensation till kommuner och landstingskommuner för i enlighet med vad som förordats i propositionen, b) tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m. för /81 anvisa ett förslagsanslag av 7 . 3. av , , , , , och (alla s) som ansett- under förutsättning av bifall till reservation 2 - att utskottet borthemställa att med bifall till motion 1979/80:1922 yrkande3 såvitt nu var i fråga och med anledning av motion 1979/80:1924 yrkande 2såvitt nu var i fråga skulle avslå i propositionen 1979/80:90 bil. 2 punkten 2framlagt förslag och till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m, /81 anvisa ett förslagsanslag av 7 . Punkt D I(Bidrag till driften av grundskolor m. Regeringen hade i proposition 90 bil, 3() efter föredragning av statsrådet underpunkten 1 (s, 3.3-34) föreslagit att besluta att statsbidraget för s. k.uppsägningslön för vissa icke-ordinarie lärare i skulle upphöra fr,o, m, , I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1924 av m, fl, (vpk) i vad avsåg hemställan under 1,att beslutade avslå regeringens proposition 1979/80:90 omkommunalekonomiska frågor såvitt nu var i fråga. Kommunaleko-nomiska frågor m. m. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil,3 punkt 1 och med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i frågabeslutade att statsbidraget för s, k, uppsägningslön för vissa icke-ordinarielärare i skulle upphöra fr, o. m, . Punkt D 2 (Bidrag till driften av gymnasieskolor) Regeringenhade under punkten 2 (s, 3435) föreslagit att 1, besluta attstatsbidragen till skogsbrukets yrkesutbildning, såvitt gällde allmäntdriftbidrag, och bidrag för skolledares och lärares resor i samband medpraktiska övningar i skogen och fyllnadstjänstgöring, skulle upphöra fr, o. m,, 2, besluta attbidragen till lantbruks- och lanthushållsskolorna, såvitt gälldeflyttningskostnadsersättning, hälsovårdsbidrag och allmänt driftbidrag skulleupphöra fr, o. m. , 3. besluta attstatsbidraget till landstingskommun för lön till föreståndare vid elevhem förelever i gymnasieskolan skulle upphöra fr. o. m. , 4. besluta attstatsbidraget för s. k. uppsägningslön för vissa ickeordinarie lärare igymnsieskolan skulle upphöra fr. o. m, , I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1924 av rn. (vpk) i vad avsåg hemställan under1. att beslutade att avslå regeringens proposition 1979/80:90 omkommunalekonomiska frågor såvitt nu var i fråga. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil.3 punkt 2 och med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i frågabeslutade a) att statsbidragen till skogsbrukets yrkesutbildning,såvitt gällde allmänt driftbidrag, och bidrag för skolledares och lärares resori samband med praktiska övningar i skogen och fyllnadstjänstgöring, skulleupphöra fr, o, m, , Kominunaleko-nomiska frågor in. b) att bidragen till lantbruks- ochlanthushållsskolorna, såvitt gällde flyttningskostnadsersättning,hälsövårdsbidrag och allmänt driftbidrag, skulle upphöra fr, o, m, den 1januari 1981, c) attstatsbidraget till landstingskommun för lön till föreståndare vid elevhem förelever i gymnasieskolan skulle upphöra fr, o, m, , d) att statsbidraget för s. k, uppsägningslön för vissaicke-ordinarie lärare i gymnasieskolan skulle upphöra fr, o. m, , Punkt D 3 (Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendetm, m,) Regeringen hade under punkten 3 (s. 35-42) föreslagit att 1, besluta om avveckling avstatsbidraget till investeringar i skolbyggnader fr, o, m, i enlighet med vad som förordats i propositio nen, 2, besluta attstatsbidraget till förhyrande av skollokaler skulle upphöra fr. o. m. den 1juli 1981 i enlighet med vad som förordats i propositionen, 3, godkänna vadsom förordats i propositionen om möjlighet till bostadslån för skollokaler iintegrerade serviceanläggningar. / I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1979/80:rt>22 av m. fl. (s) i vad avsåghemställan under 4. att beslutade avslå regeringens förslag omavveckling av statsbidraget till investeringar i skolbyggnader och tillförhyrande av skollokaler, 1979/80:1924 av m. fl. (vpk) i vad avsåg hemställan under1. att beslutade att avslå regeringens proposition 1979/80:90 omkommunalekonomiska frågor såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:90 bil. 3 punkt 3 såvitt nu var i fråga ochmed avslag på motionerna 1979/80:1922 yrkande 4 såvitt nu var i fråga och1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i fråga beslutade om avveckling avstatsbidraget till investeringar i skolbyggnader fr. o, m, ienlighet med vad som förordats i propositionen, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:90 bil, 3 punkt 3 såvitt nu var i fråga ochmed avslag på motionerna 1979/80:1922 yrkande 4 såvitt nu var i fråga och1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i fråga beslutade att statsbidraget tillförhyrande av skollokaler skulle upphöra fr, o, m, i enlighetmed vad som förordats i propositionen, 3. att med bifall tillproposition 1979/80:90 bil. 3 punkt 3 såvitt nu vari fråga och med avslag påmotion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu vari fråga godkände vad som förordats ipropositionen om möjlighet till bostadslån för skollokaler i integreradeserviceanläggningar. 4. av . ,och (alla s) som ansett att utskottet under 1och 2 bort hemställa 1. att riksdagenmed bifall till motionerna 1979/80:1922 yrkande 4 såvitt nu var i fråga och1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i fråga skulle avslå i proposition1979,/80:90 bil. 3 punkt 3 framlagt förslag om avveckling av statsbidraget tillinvesteringar i skolbyggnader, 2. att riksdagenmed bifall till motionerna 1979/80:1922 yrkande 4 såvitt nu var i fråga och1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu i fråga skulle avslå i proposition 1979/80:90bil. 3 punkten 3 framlagt förslag om upphörande av statsbidraget tillförhyrande av skollokaler. Komrnunaleko-noiniska frågor m. m. Vid denna punkt hade särskilt yttrande avgivits 2, av () och (). Punkt D 4 (Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m, m,) Regeringen hade under punkten 4 (s, 423) föreslagitriksdagen att godkänna de riktlinjer som förordats i propositionen i fråga omstatsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel förtvåårig jordbrukslinje, tvåårig skogsbrukslinje, specialkurs som avsågutbildning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring eller specialkurs somavsåg utbildning för husligt arbete i form av konsumtionsutbildning av sammaart som vid lanthushållsskola, I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80; 1924 av m, fl. (vpk) i vad avslag hemställan under1. att beslutade att avslå regeringens proposition 1979/80:90 omkommunalekonomiska frågor såvitt nu var i fråga. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil.3 punkt 4 och med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i frågagodkände de riktlinjer som förordats i propositionen i fråga om statsbidragtill första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för tvåårigjordbrukslinje, tvåårig skogsbrukslinje, specialkurs som avsåg utbildning förjordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring eller specialkurs som avsågutbildning för husligt arbete i form av konsumtionsutbildning av samma art somvid lanthushållsskola. PunktD 5 (Bidrag till vuxenutbildning m. m. ) Regeringen hade under punkten5 (s. 43) föreslagit att besluta att statsbidraget till kostnader förlärares resor och traktamenten i samband med kurser som anordnades inom vuxenutbildning skulle upphöra fr. o. m. . I detta sammanhang hade behandlats motion 1979/80:1924 avLars Kommunaleko-nomiska frågor m. m. (vpk) i vad avsåg hemställan under 1. att beslutade att avslåregeringens proposition 1979/80:90 om kommunalekonomiska frågor inför år 1981såvitt nu var i fråga. att med bifall till proposition 1979/80:90 bil.3 punkt 5 och med avslag på motion 1979/80:1924 yrkande 1 såvitt nu var i frågabeslutade att statsbidraget till kostnader för lärares resor och traktamenten isamband med kurser som anordnades inom vuxenutbildning skulle upphörafr. o, m. , ANITAGRADIN (s): Kompletteringspropositionen visar att ävenregeringen nu äntligen fått upp ögonen för att landet står inför mycket svåraproblem . Detta har vi socialdemokrater hävdat under läng tid.men regeringspartierna har negligerat våra varningar. Det finns anledning att framhålla att utrymmet förkonsumtionsökningar -såväl privata som offentliga - kommer att vara mycketbegränsat i det ekonomiska läge som kan förväntas vara rådande under denärmaste åren. Arbetet med att återställa balansen i den svenska ekonomininnebär att medborgarna under framåt måste acceptera vissauppoffringar. Skall vi kunna exportera mera för att minska bytesbalansunderskottetoch kunna investera mera för att klara tillväxt och sysselsättning ,måste vi avsätta resurser härför. Likaså måste utvecklingen mot ständigtväxande underskott i statens budget brytas - eljest kommer dessa att äventyrastabiliteten i hela vår ekonomi och leda till en fördelningspolitisktoacceptabel omfördelning av sparande och förmögenheter. Detta förutsätter ennoggraniTpriqritering av utgiftsökningarna, där en central fråga måste vara attkartlägga vilka behov som i nuvarande ekonomiska läge måste tillgodoses genomkommunal verksamhet resp, sädana resursanspråk som kan tillgodoses i andraformer eller skjutas . Detta blir en mycket svår process, som kommer att ställastora krav för att den skall kunna genomföras på ett för landets medborgareönskvärt sätt. Regeringens roll i en sådan här process blir helt central. Detgäller att kunna samla nationen i ett konstruktivt framtidsbygge.Motsättningarna kommer att bli svåra nog ändå utan att regeringen själv driverfram dem, Alla de grupper som måste engageras i det härsamhällsbygget måste kunna känna förtroende för och lita på regeringen, I ettsådant läge duger det inte att från regeringens sida enbart komma med ensidigapekpinnar och förhållningsorder utan att själv bidra med något konstruktivt. Det är ändå vad regeringen gör i den pågåendeavtalsrörelsen. Den proposition om kommunalekonomiska frågor som nuhar att behandla är ett uttryck för samma förhållningssätt frän regeringenssida. När det gäller den kommunala utvecklingen bestårregeringens insatser främst i att komina med ständiga förmaningar ochanklagelser för att kommunerna och landsting gått utöver den riktpunkt manenades om 1978, Man fortsättersin kritik och säger att kommunerna och landsting ökat sin verksamhet otillåtetmycket. För detta skall kommunerna straffas genom att skall halveraökningen av skatteutjämningen till 750 milj. kr, från det dubbla. Hosregeringen finns ingen självkritik. Ändå är det ju så, fru talman, att det ärvi här i och regeringen som inte levt upp till vår del avöverenskommelsen med de båda komrnunförbunden eftersom vi fattat beslut sominneburit ökade krav på kommuner och landsting. Det beslut om skatteutjämning som vi fattade här iriksdagen innebär inte bara en överföring av mera pengar från statentill kommunerna. Beslutet innebär också en metod att åstadkomma en utjämningmellan rika och fattiga kommuner. Inte minst mot den bakgrunden är det viktigtatt lever upp till sitt eget beslut och till sina löften tillkommunerna, som måste kunna planera på lång sikt. majoritet har i sitt yttrande försöktnyansera regeringens hårda kritik - främst väl i syfte att vidmakthållasammanhållningen på den borgerliga kanten och kanske framför allt för att geBörje möjlighet att rösta med utskottet. Annars minns vi i utskottetmycket väl framträdande inför utskottet somLandstingsförbundets ordförande, varvid han klargjorde förbundets bekymmer omdenna proposition fick välsignelse. Hur som helst, utskotteterkänner vad vi socialdemokrater framhållit i vår motion, nämligen attunderlaget överenskommelse var ytterst bristfälligt. Man visarockså att olika beslut frän statens sida-det gäller SI A-skolan, den nyaläroplanen för , kollektivtrafiken, energiområdet ochsysselsättningen för arbetslösa - i realiteten gjort det omöjligt för kommuneroch landsting att begränsa expansionen till den överenskomna nivån. I kompletteringspropositionen visas dessutom att det ävenframöver i hög grad är statliga beslut som bidrar till den kommunalavolymtillväxten. Utskottsmajoritetens yttrande har ett sådant innehåll att detfinns anledning att förvänta sig att regeringen nu måste redovisa en förändradinställning, med en omprövning av redan fattade statliga beslut och medanvisningar om på vilka områden neddragningar skall ske eller återhållsamhetiakttas. Men av detta syns ingenting i kompletteringspropositionen. Regeringensummerar utbyggnadsplanerna på olika verksamhetsområden och konstaterar atttotalsiffran blir för hög. I sedvanlig stil talar den sedan i största allmänhetom för kommuner och landsting att de måste ompröva verksamheten.