prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:56 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen, § 1 Justerades protokolletför den 10 innevarande månad, §2 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1979/80:20Utrikesutskoltets betänkande 1979/80:13 betänkande 1979/80:23 Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, m. m. §3 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1979/80:7 medanledning av propo-sifioner om anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten /80 inom verksamhetsområde, m, m,, jämtemotion, Idetta betänkande behandlades proposifionerna 1979/80:25bil, 10, vari föreslagits att till Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m. m, på tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 anvisade ett reservafionsanslag av ,, 1979/80:50, vari föreslagits att tillBidrag till förbättring av boendemiljön på tilläggsbudget I fill statsbudgetenför /80 under trettonde huvudfiteln anvisade ettreservationsanslag av ,, och 1979/80:62,vari hade föreslagits att 1, medge att lån förenergibesparande åtgärder i bostadshus m, m, även under första halvåret 1980fick finansieras genom anslag på statsbudgeten, 2, till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m, m, på filläggsbudget II till statsbudgetenför /80 anvisa ett reservationsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats en med anledningav proposition 1979/80:50 väckt motion 1979/80:137av m, fl, (vpk), vari föreslagits att till Bidrag fillförbättring av boendemiljön på tilläggsbudget I till statsbudgeten Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. /80 under trettonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav . 1, att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i propositionen 1979/80:62 yrkandet 1medgav att lån för energibesparande åtgärder i bostadshus ni, m. fills vidarefick finansieras genom anslag på statsbudgeten, 2, att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i propositionen 1979/80:25 bil, 10 och medanledning av dess förslag i propositionen 1979/80:62 yrkandet 2 till Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m, m., på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /80 under trettonde huvudtiteln anvisadeett reservationsanslag av 3, att riksdagenmed bifall till regeringens förslag i proposifionen 1979/80:50 och med avslagpå motionen 1979/80:137 till Bidrag till förbättring av boendemiljön påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 under trettondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . Följande två reservationer hadeavgivits av Per , , , ,, och (samtliga s): 1. beträffande anslag tillVissa energibesparande åtgärder Inom bostadsbe ståndet rn. m., vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemstäl la att skulle avslå regeringens förslag ipropositionerna 1979/80:25 bil, 10 och 1979/80:62 yrkandet 2 om anslag tillVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m, m, 2, beträffandeanslag till Bidrag till förbättring av boendemiljön, vari reservanterna ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av dem angiven lydelse. I civilutskottets betänkande nr 7 behandlas treproposifioner som har lagts fram av regeringen , I proposition nr25 bilaga 10 om filläggsbudget I, som är beslutad av regeringen den 1 november1979, begär regeringen ett reservationsanslag på , till vissaenergibesparande åtgiirder inom bostadsbeståndet. I proposition nr 62, som harbeslutats , dvs. långt innan motionstiden för propositionn;r 25 hade gått ut, föreslås dels att beslutar att den ordning förfinansiering av statliga energisparlån som gäller t, o, m. utgången av 1979skall förlängas att gälla även , dels att riksdagenskall anslå 881 milj. kr. på tilläggsbudget II för energisparlån till bostäder. I proposition nr 50, beslutad ,föreslår så regeringen att , återigen pä tilläggsbudget I, skall anslå50 milj. kr. till bidrag för förbättring av boendemiljön. Denna propositionlades fram efter det att motionstiden beträffande tilläggsbudget Ihade gått ut och sedan socialdemokraterna i civilutskottet hade vägrats att väckaen motion med samma förslag. Bara detta, herr talman, att dessa tre propositioner harlagts fram på det sätt som har skett efler varandra och med denfördelning på olika tilläggsbudgeter som föreslås ger en antydan om denförvirring och oenighet som uppenbarligen råder i regeringen. Det intrycketblir än tydligare när man mera i detalj granskar proposifionerna,omständigheterna kring deras tillkomst, innehållet i dem och de borgerligapartiernas agerande här i når de har behandlats. Redan i den s, k, "gröna sparplanen" aviseradeden dåvarande bostadsministern ett förslag om att bara bidrag ochsubventioner skulle belasta statsbudgeten fr, o. m, /80 och attenergisparlånen skulle finansieras på annat sätt. uttalade, när detta förslag behandlades våren1978, dels att det var nödvändigt att detta förslag redovisades senast införbehandlingen av statsbudgeten 1979/80, dels att det var angeläget attlånesystemet uformades så, att det skulle vara enkelt för de lånesökande att fåde lån de behöver. Majoriteten ville inte ta ställning till om lånen bordefinansieras via statsbudgeten eller på annat sätt. Socialdemokraterna däremotsade att man i första hand borde välja finansiering över statsbudgeten. Denna socialdemokratiskainställning redovisades f, ö, i vår reservation fillcivilutskottets betänkande nr 32, Vi hävdade där att energisparlånen bordefogas in i bostadslånesystemet. Trots dessa mycket klara uttalanden från såväl majoritetensom minoriteten i om att förslag måste föreligga senast /80 tvingades folkpartiregeringen efter många och inveckladeturer och sedan riksbanksfullmäktige sagt nej till de förslag till finansieringvid sidan av statsbudgeten som fördes fram komma till och erkänna inte hade lyckats lösa problemet på det sätt som man hade utlovat och somen enhällig riksdag hade krävt, I stället föreslogs ienergipropositionen en provisorisk förlängning av det dågällande finansieringssystemet, dvs, att energisparlånen skulle finansierasöver statsbudgeten t. o, m, utgången av detta kalenderår. Statsrådet uttaladeockså att hon räknade med att "kunna återkomma till denna fråga underhösten 1979 i sådan tid att kan besluta om finansieringsformen /1980." föreslog regeringen att man skulle ändramedelsanvisningssys-temet. Då gällde att ramar och anslag var desamma, dvs. attriksdagen anslog medel för att täcka kostnaderna för de lån och bidrag varombeslut kunde fattas enligt den fastställda ramen. För eventuellttillkommande behov fastställdes dessutom en planeringsreserv, som dock endastfick, användas efter tillstånd. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. föreslog statsrådet också att inga nyaanslag skulle beviljas för lånedelen. Intill dess att ett nytt system skulleträda i kraft skulle länen i stället finansieras dels genom förbrukning av debetydande reservationsmedel som stod till förfogande, dels eventuellt viaanslag på tilläggsbudgeten. Därför nöjde sig regeringen med att begära ettanslag på 498,5 milj. kr. för dels bidrag till energisparande i bostäder, delsbidrag till vissa andra energisparåtgärder i byggnadsbeståndet. Bidrag tillenergihushållning i bostäder fastställdes sedan i regleringsbrevet till 294milj. enligt en tidigare praxis att av totalbeloppet går åt tillbidragen. När behandlade detta förslag uttalademan för det första att det i princip är "ofillfredsställande attfinansieringsfrågan hälls öppen". För det andra ansåg att dennaprovisoriska ansltigsberäkning "innebären betydande ovisshet . Den kan knappast anses uppfylla berättigadeanspråk på budgetregleringen." godtog emellertid den föreslagnaordningen med dessa mycket tydliga protester samt under förutsättning .att ettförslag till nytt system skulle redovisas och ättenergihushållningsdelegationen skulle få delta i utformningen av ett nyttfinansieringssystem. som har förflutit sedan i vårasbehandlade frågan har först folkpartiregeringen och sedan trepartiregeringenförgäves försökt komma fram till den långsiktiga lösning som utlovades ochförutsattes vid riksdagsbeslutet . I den särskilda proposition som vi nu behandlar tvingasdock statsrådet erkänna att man inte heller nu lyckats finna någon lösning ochbegär därför en ytterligare förlängning av det nuvarande systemet medfinansiering över statsbudgeten t. o. m, , gör honen ny frivolt och föreslår i praktiken en återgång till det gamlamedelsanvisningssystem som rådde före det av henne själv föreslagnariksdagsbeslutet , som ju alltså fortfarande gäller. Därför begär hon nu881 milj, kr,, dvs, nästan en miljard, på tilläggsbudget II att användas förenergisparlån som beviljas under det här budgetåret. Det finns, herr talman, ingen saklig eller formell grundför ett sådant handlande som regeringen föreslår. Det förhållandet att det nyasystemet inte kan träda i kraft som avsetts är visserligen ennesa för regeringen, men det utgör ingen grund för att anslå medel på ett sättsom strider mot gällande riksdagsbeslut. Det finns inte heller behov av attanslå ytterligare medel om vi följer det beslut som har fattat ivåras för det här budgetåret. Den reservation på 1 250 milj, kr, som finns ochde beviljade anslagen på 498,5 milj, kr, för innevarande budgetår täcker mer änväl det beräknade behovet på 1,7 miljarder. Därför behövs inget tilläggsanslag.Detta konstaterar också utskottet enhälligt. Ändå gör utskottsmajoriteten en alldeles egen saltomortaloch föreslår att pengarna anslås med motiveringen att detta skulle ge"möjlighet alt besluta om hur reservationsmedlen skall tas i anspråk isamband med att en ny finansieringsordning beslutas och dess budgetmässigakonsekvenser sålunda kan överblickas". Den motiveringen håller inte för det beslutsom majoriteten i utskottet föreslår att fatta. Den håller däremotväl som motivering för det förslag som den socialdemokratiska minoriteten stårbakom, nämligen att vi skall avslå förslaget om anvisning av 881 milj. kr. ochi stället när vi vet vilket finansieringssystem som skallgälla anvisar behövliga medel. Ett sådant förfarande är logiskt, både utifrånvad utskottet nu skriver och utifrån vad beslöt . Det finns nog, herr talman, en annan förklaring än den somanges här till regeringens och utskottsmajoriletens handlande. Vadregeringspartierna i utskottet säger är ju: Vi tillstyrker ett anslag i allafall, fast det inle behövs. Tanken är tydligen att det åren fördel att användasig av reservationsmedlen i budgetpropositionen för nästa budgetår - då ser dentotala redovisningen skenbart bättre ut. Om man tappar av en miljard pätilläggsbudget , så ger det inte samma publicitet som om man visar upp den ibudgetpropositionen. Det som här mest faller i ögonen är kanske ändå intevilket år man tar reservationsmedlen i anspråk. Värre är att regeringen såuppenbart struntar i beslut , och det utan att ensantyda något skäl för att det borde göras om. Man har inte ens bekvämat sig attredovisa elt fullständigt underlag för en beräkning av medelsåtgången. Deuppgifterna har fått tas in i utskottsbetänkandet. Förfarandet är så mycketmer anmärkningsvärt som alla partier i finansutskottels betänkande nr40 noterade det allmänna problemet med de snabbt växande anslagsbehållningarna.Jag vill också än en gång stryka under alt frågan om anslaget inte har att göramed omfattningen av det statliga stödet - den frågan är avgjord genom attbeslutade ramar lagts fast. Vi för vår del vägrar att vara med om regeringensbudgetmässiga manipulationer. Det finns, herr talman, anledning att ytterligarekommentera vad som har inträffat i samband med hanteringen av detta ärende. Enligt vad vi känner till var det en av de moderataledamöterna i finansutskottet - inte vem som helst, utan den moderatepartisekreteraren -som krävde remiss till finansutskottet av dettaregeringsförslag. Det går inte att värja sig för intrycket att detta är ett avmånga tecken på att den nuvarande regeringen är oenig om hur energisparlånen iframtiden skall finansieras. Del finns fler sådana tecken. Enligt riksdagsbeslutet ivåras skulle, som jag redovisade, energihushållningsdelegationen delta iutformningen av ett nytt finansieringssystem. Men vi har ännu inte fått någonredovisning eller något tillfälle till sakbehandling av ett nytt sådant systemför energisparlånen, trots att det bara återstår intill dessatt, enligt vad som sägs i propositionen 62, ett nytt förslag skall redovisas ibudgetpropositionen. Jag kan inte tolka detta annat än som ett uttryck för alloenigheten i den nuvarande trepartiregeringen är sä stor att man trotsriksdagens beslut om energihushållningsdelegationens deltagande i delta arbeteföredrar att hålla grälet bakom kanslihusets stängda portar. Eller ärförklaringen den, att man inle heller i budgetpropositionen kommer att kunnaklara att redovisa ett Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. Det vore bra att få ett auktoritativt uttalande frånborgerligt håll om vilken förklaring som är den rätta och om det verkligenfinns anledning att lita på att vi får ett nytt förslag i budgetpropositionen. 1, håller pä lagoch ordning, t, o. m, egna beslut, 2, vet att tillräckligaresurser står till förfogande för verksamheten, 3, inte har någotemot det system med finansiering via statsbudgeten som vi förordatsamt 4, på goda grunderanser att bör hålla regeringen i strama tyglar i denna fråga går vi naturligtvismed på alt systemet skall förlängas intill dess att ett mera definitivtställningstagande kan ske, men vi yrkar avslag på förslaget till ytterligaremedelsanvisningar . I propositionen 50 slutligen föreslås att 50milj, kr. anvisas till bidrag för förbättring av boendemiljön under dettabudgetår utöver de 35 milj. kr. som tidigare finns anslagna. Fr. o. m. /76 kan bidrag utgå av statsmedelför förbättring av boendemiljön. Dessa bidrag är i första hand avsedda föråtgärder i bostadsområden med sociala problem och uthyrningssvårigheter. Dettog tid för kommuner, bostadsföretag och de boende att utarbeta projekt för enbättre boendemiljö, och det gjorde det särskilt för de relativt omfattande ochkostnadskrävande åtgärder som krävs i områden med stora problem. Men under desenaste budgetåren har ett stort antal ansökningar som avser sådana områden,där boendemiljöförbättringar bedöms som särskilt angelägna, kommit in.Efterfrågan på bidragsmedel har därför kraftigt överstigit tillgången. Redan strax hade därförhela anslaget för innevarande budgetår använts för att bifalla ansökningar somkom in förra budgetåret. Trots detta behövs ytterligare 13,5 milj, kr, enbart föratt kunna bifalla samtliga ansökningar i den högsta prioritetsgruppen frånförra året. För årets anslag finns inga medel alls. Därför har bostadsstyrelseni skrivelse till regeringen hemställt att på tilläggsbudgetenför innevarande budgetår skall anvisas ett anslag på 75 milj. kr. för bidragtill förbättring av boendemiljön. Man underströk att det var bråttom med attpengarna kom fram. Mot den här bakgrunden log vi det som självklart att detskulle komma ett förslag i tilläggsbudget I. Vi blev mycket förvånade ochbesvikna när så inte skedde. Vi utformade därför en motion med en begäran omett tilläggsanslag på 50 milj. kr. Vi ansåg liksom bostadsslyrelsen att detskulle vara mycket olyckligt om angelägna boendemiljöprojekt inte kunde komma igång därför att medel saknades. Den aktivitet som visats i dessa frågor, inteminst från de boendes egen sida, är mycket glädjande och måste tas till vara.Det finns en uppenbar risk, sade vi. för att de från social synpunkt mestangelägna projekten skirlle fördröjas eller inte alls komma till utförande.Därför föreslog vi att ett riksdagsbeslut nu snabbt skulle fattas, så attåtminstone de mestangelägna projekten kunde få de pengar de behövde för att komma i gång. Men vi vägrades rätten att väcka denna motion av detskälet att frågan inte hade tagits upp i regeringens förslag tilltilläggsbudget. Vi var naturligtvis ledsna över att på det sättet berövasmöjligheten att ta initiativ till att frågan kunde lösas under . efter det att motionstiden hade gått ut lade regeringen fram ettförslag till ett beslut identiskt lika det vi hade fört fram tidigare.Det är uppenbart att det var den socialdemokratiska riksdagsgruppens aktivitetoch initiativ som hade skrämt regeringen till att äntligen ta det inifiativ somden för länge sedan borde ha tagit. Det är naturligtvis bra att vi nu fått dethär förslaget. Vi tillstyrker det självfallet. Vi kommer också att noga följautvecklingen under resten av budgetåret för att se om ytterligare medel kommeratt behöva tillföras på tilläggsbudget. Men vi har, herr talman, i vårreservation och här i kammaren velat påtala regeringens handlingssätt, somvisar en upprörande brist på ansvar för boendemiljöfrågorna. Man kom inte tillhandling förrän man tvingades därtill av socialdemokratiskt agerande. Det är ingen vacker bild man får avregeringens och riksdagsmajoritetens sätt att hantera vare sig sakfrågornaeller budgeten när man närmare granskar de tre frågor som är föremål förförslag i de tre proposifioner som vi nu behandlar. Utskotlet har också på ettför regeringen, hoppas vi, påtagligt och kännbart sätt gett regeringen smäll påfingrarna. Utskottet har slagit ihop behandlingen av de tre propositionernatill ett betänkande och dessutom angett att samtliga anslag bör belastatilläggsbudget nr I, Det är ett sätt att visa regeringen hur den borde hahandlat. För det andra har utskottet sagt att förlängningen av det nuvarandeenergisparlåne-systemets finansiering bör gälla, inte ,utan intill dess att vi verkligen får ett beslut om ett nytt system. Det är ettsätt alt visa att utskottet inte litar på att regeringen faktiskt kommer attkunna klara av att redovisa ett nytt förslag som man lovar,den här gången lika litet som man klarat det tidigare. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationer som är fogade till civilutskottets betänkande nr 7 och i övrigttill utskottets hemställan. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. TORECLAESON (vpk): Jag skall i det här inlägget uppehålla migvid den fråga som gäller bidrag till förbättring av boendemiljön, och jaghänvisar här till den motion som kommunisterna har väckt. Bostadsmiljön utanför lägenheten -dvs. gemensamma lokaler,service och yttre miljö - är försummad. Det gäller i stort sett allbostadsbebyggelse. De stora bristerna i den kollektiva miljön förhindrar ellerförsvårar gemensamma aktiviteter och gemensamt arbete, vilket i sin tur bidrartill isolering och främlingskap. Bristerna varierar mellan olika områden, ochskillnaderna när det gäller kvaliteten är stora. a. för att utjämna dessaskillnader behövs ett ökat ekonomiskt stöd från staten av en helt annanomfattning än vad som Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. har statliga bidrag utgått tillförbättring av boendemiljön, Bidragsgivningen har främst inriktats på attavhjälpa bristerna i områden med flerbostadshus. Bristerna i boendemiljönutanför själva lägenheten är stora. Trevliga och användbara gemensamma lokaleroch uterum s;rknas i stort sett överallt inom områden med flerbostadshus.Koncentrationen av sociala problem och torftig boendemiljö i vissa delar av miljonprogrammetsbebyggelse måste innebära att bidragen förbättras och alt omfattningen av demökas. Eftersom de sämsta boendemiljöerna ofta ligger i kommuner rned storaekonomiska problem är det viktigt att bidrag utgår, så att dessa miljöer kanförbättras. Anslagen för bidragsgivningen är emellertid för låga. Vihar tidigare i motioner påtalat detta och begärt en ökning av anslaget samt avbidragens andel. Även anslaget för innevarande budgetår, 35 milj. kr., är förlågt. kommunisterna föreslog därför att anslaget skulle ökas med 65 milj. kr. Riksdagenavslog emellertid vårt förslag. Att så inle borde ha skett framgår bl. a. av attbostadsstyrelsen i skrivelse till regeringen hemställt omalt ytterligare 75 milj. kr. anslås till bidrag avsedda att användas tillförbättring av boendemiljön. Inte förrän drygt ert kvartal senare föreläggs såriksdagen förslag i frågan, och då gäller det ett anslag om 50 milj, kr,, mensom miljöförbättringsbidrag ärdet helt otillräckligt. Som framgår avbostadsstyrelsens skrivelse och av styrelsens anslagsframställning för nästabudgetår har bristen på bidragsmedel medfört att inle ens de mest angelägnaboendemiljöprojeklen kunnat genomföras. Anslaget för innevarande budgetår ärredan helt förbrukat, och för att kunna täcka behoven när det gäller de hoslänsbostadsnämnderna vid budgetårets ingång inneliggande mest angelägnaansökningarna erfordras ca 13 milj. kr. Dessutom har länsbostadsnämndernaberäknat att ca 54 milj. kr. behövs för de mest angelägna ansökningarna förinnevarande budgetår. Sålunda finns det f. n. ett dokumenteratbehov av 67 milj. kr. Dessutom tillkommer behov avbidragsmedel för övriga projekt. anför med hänsyn tillosäkerheten i bedömningarna att ansökningarna kan komma all överstiga begärttilläggsanslag, 75 milj, kr,, och att styrelsen kan få anledning att återkommatill frågan om ytterligare tilläggsanslag. Många människor är engagerade i arbetet med att förbättrasin boendemiljö. Genom regeringens brist pä handlingskraft kommer emellertidmånga projekt att få senareläggas eller kanske helt uppges. Anslaget tillmiljöförbättringar måste sålunda ökas högst väsentligt och en ny politik förbostadsmiljön, innefattande bl, a. att de boende på ett helt annat sålt än f.n. ges möjligheter att påverka sin boendemiljö samt alt kommunerna och deboende får bättre möjligheter att tillsammans planera för en vacker och innehållsrikyttre miljö, måste nu inledas. Den senare tidens utveckling har ytterligare klargjort detberättigade i kommunisternas krav. Vi föreslår i likhet medbostadsslyrel- sen attytterligare 75 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Till frågan om bidragets storlek och utformning ifortsättningen återkommer vi under allmänna motionstiden . Mot bakgrund av de faktiska förhållanden som jag härerinrat om är det svårt att förstå varför civilutskottet inte tillstyrktförslaget i vår motion att nu anvisa 75 milj. kr. Trots alt utskottet säger attdet är av största vikt att medel för bidrag anvisas till objekt som bedöms somangelägna och trots alt det borde stå klart att del är ytterst angeläget attmedel nu beviljas minst i den omfattning som bostadsslyrelsen begärt, avstyrkerutskottet motionen. I den socialdemokratiska reservationen nr 2 om anslag tillbidrag för förbättringar av boendemiljön säger man bl. a. att med nu tillgängligutredning finns inte ett entydigt underlag som visar alt elt anslag på 50 milj.kr. inte skulle räcka för de angelägna projekten. Jag måste då fråga; Vilket underlag behövs egentligen föralt motivera de anslag som bostadsslyrelsen begär? Herr talman!Jag yrkar bifall till vpk-motionen nr 137. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. I det här betänkandet behandlas anslagen tillenergibesparande åtgärder och till bidrag för förbättring av boendemiljön. Jag vill börja med det sistnämnda anslaget och konstateraratt utskottet är enhälligt när det gäller beloppets storlek. Både utskott ochmotionärer är också ense om att det är angeläget att verksamheten får medel såatt det kan fattas beslut och de viktiga åtgärder, sorn man söker bidrag för,kan verkställas. Därför tillstyrks att regeringens förslag om 50 milj. kr.vinner bifall. Vi har inte ansett oss kunna gå upp till del högrebelopp som har föreslagits från vpk, utan vi menar att den hemställan som hargjorts av regeringen år riktigt avvägd för fillfället. Den andra frågan gäller de energibesparande åtgärdernainom bostadsbeståndet. Vi har lyssnat till beskrivning avhur socialdemokraterna ser på den här frågan med anledning av den reservationsom är fogad till betänkandet. Egentligen är det propositionen under vårriksdagen som harskapat situationen att vi nu måste fatta beslut om medelsanvisning efter ensärskild proposition.