prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi 349 går inte upp och deklarerar vår personligauppfattning om det och det programmet, utan vi talar på väljarnas vägnar. Vi behöverinte bilda en opinion, den finnsjö redan! Jag troddeatt statsrådet skulle sitta kvar och lyssna på mitt anförandeså att jag fick ett statsråd som åhörare , men O.K., jag Nr 102 fårdebattera med utskottets talesman i stället. När nu har detta den opinionstrycki ryggen så kunde väl ocksä göra ett sådant uttalande it ,35. igen så attpersonalen på fick veta vilka programönskemål som _ Medelsan visn ingen till radio och television, m. m. Jag anser att vi kryper alldeles för mycket i buskarna förprogramansvariga på . Vi skall redovisa opinioner som finns ute ifolkhavet. Då kan vi nå resultat. Äyen om detta, herr talman, var mindebut i radiosammanhang, så känner jag hur oerhört rätt jag har. KARL-ERICNORRBY (c) replik: Vi säger på s. 22 i betänkandet - och dettror jag att har citerat här - följande: "Gällande avtal med televisionsbolaget,riksradiobolaget och lokalradiobolaget innehåller föreskrifter bl. a. om attresp. bolag i skälig omfattning skall tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap." Här nämner vi alltså tre mycketviktiga områden. Men säger vi när det gäller motionerna att av deprogramfrågor som har aktualiserats i olika motioner är flertalet av den artenatt inte bör göra några uttalanden, eftersom det är programföretagenensamma som har att utforma programverksamheten. Sedan räknar vi upp demotioner där man har framfört just sådana förslag som berör radioavtalet. Jag vill i sammanhanget erinra om - och vårtställningstagande måste ses mot den bakgrunden - att vi i åretsutskottsbetänkande påpekar att vi gjorde ganska klara uttalanden i dessa frågornär radiopropositionen behandlades . Det är som sagt mot den bakgrunden manskall se utskottets ställningstagande till dessa motioner som väckts iriksdagen även . Låt mig framhålla att vi för vår del inte tar lätt på dehär problemen -tvärtom. Men vi har inte ansett det vara möjligt för oss attinom de ramar som vi har att ta hänsyn till - radiolag och radioavtal - göra deuttalanden som har begärts i motionerna. () replik: Vad jag har yrkat i min motion är attriksdagen skulle göra ett uttalande om en återgång till program 1 medmorgonandakten. Det har vi rätt att göra - det strider inte mot något avtal.Jag menar att det är en orimlig argumentering som för. Jag har här propositionen 1977/78:91, men jag skall intetrötta kammaren med att läsa innantill alltför mycket. I denna propositionpåpekade emellertid statsrådet - alltså -nödvändigheten av ett uttalande. Detta uttalande gjordes av , och detvar ett sådant uttalande som jag tyckte att vi fiu skulle kunna göra. Då vikersig utskottet och vill inte göra det uttalande som vi med full kraft skullekunna göra och därmed vinna respekt i stora delar av det här landet. Medelsan visningen till radio och television, m. rn. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Invandrarna utgör en stor del av densvenska arbetarklassen. De utgör dessutom en del som drabbas särskilt hårt avdet kapitalistiska samhällets orättvisor. Invandrarna är ofta hänvisade till detyngsta, smutsigaste och sämst betalda jobben. De har oftare obekväma arbetstideri skiftarbete och kontinuerlig drift. De bor ofta i de dyraste bostäderna istadsdelar med omfattande social utslagning och eftersatt social service. Dedrabbas först av alla, när det är aktuellt med nedskärningar av produktion ochpersonalinskränkningar. De främsta orsakerna tjll att invandrarna inte harmöjlighet att konkurrera på arbetsmarknaden är lägre utbildning ochspråksvårigheter. Enigheten i har varit total när det gällt attfastställa målen för den svenska invandrarpolitiken - jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Så snart det gäller att genomföra denna målsättning i konkretpolitik, blottas däremot genast betänkliga sprickor i enheten. Orsaken tillsprickorna är att vi tillmäter uppfyllandet av denna målsättning olika vikt. Detta är inte särskilt överraskande. Men genom åretsbudgetproposition har detta politiska problem blivit mycket tydligare. På punktefter punkt har regeringen nämligen låtit sitt besparingsnit gå ut över depolitiskt och ekonomiskt svagaste grupperna i samhället. Och dit hör framförallt invandrarna. För att uppfylla invandrarpolitikensmålsättningar krävs vissa grundläggande förutsättningar. En av dessaförutsättningar är en bra fungerande och tillräcklig hemspråksträning ochhemspråksundervisning, som når samtliga invandrarbarn. Det finns ingaskilda uppfattningarom hemspråkets eller modersmålets betydelse förinvandrarbarnets språkutveckling och personlighetsutveckling. Det finns inteheller några skilda uppfattningar om svenskundervisningens betydelse förinvandrarnas möjligheter att hävda sig i det svenska samhället. Det föreligger också ett akut och frånjämställdhetssynpunkt mycket viktigt behov av ökade resurser försvenskundervisning som når invandrare som inte har någon anställning, t. ex.hemarbetande kvinnor och invandrarungdomar. Det är i detta sammanhang somutbildningsradion är viktig och kan spela en stor roll. I sin anslagsframställning för /81 pekarutbild;iingsradion på flera eftersatta men angelägna områden. a. att det i finns goda förutsättningar för att producera,distribuera och använda utbildningsprogram, att utvecklingen inom området visarpå ökande behov av utbildningsinsatser och att en fortsatt regional utbyggnadsamt uppbyggnad av ett invandrarutbud är angelägna förstärkningar avprogramverksamheten. Inte minst det senare ser vpk som mycket väsentligt.Utbildningsradion har här helt unika möjligheter att nå ut till invandrarna. Ensådan förstärkning kräver emellertid inte bara resurser särskilt avsedda förändamålet, utan också att man får medel för en konsolidering ochregionalisering av verksamheten. Deuppgifter utbildningsradion satt upp för invandrarpolitiken är följan- Nr102 Medelsan visningen till radio och television, m. m. Program och andra läromedel som stöd och stimulansför den träning och undervisning i hemspråk som invandrarbarn i förskola och grundskola måste ha för sin språkliga utveckling. Program ochandra läromedel på olika invandrarspråk för att ge en orientering om hur detsvenska samhället fungerar: rättigheter, skyldigheter och möjligheter - alltsåsamhällsorientering i vidaste mening för vuxna invandrare. Program ochandra läromedel i svenska som främmande språk för skolelever och vuxnainvandrare. Program ochandra läromedel, både på invandrarspråk och på svenska, som en hjälp ialfabetiseringen. Program ochläromedel för enspråkiga klasser i , dvs. klasser därinvandrarelever undervisas enbart på sitt modersmål och där det helt saknasläromedel anpassade för i bosatta elever. Informativa ochattitydpåverkande program för svenskar om invandring och invandrare, derashemländer och kulturella bakgrund, deras självklara plats i det svenskasamhället osv. Program ochmaterial som ger information och fortbildning till olika yrkesgrupper vilka harregelbunden kontakt med invandrare, t. ex. lärare, tjänstemän inom olika serviceyrkenoch vårdpersonal, för att ge dem ökad kunskap om invandrarnas situation. Självfallet kan inte allt detta genomföras under ettbudgetår. Det är emellertid angeläget att man redan nu kan starta uppbyggnadenav en bra invandrarverksamhet. Förutom till dessa projekt, som vpk anser oerhört viktiga,måste utbildningsradion få resurser också till sin övriga verksamhet, där mansärskilt pekat pä barnen och deras behov, arbetslivet och dess mångskiftandekrav samt samhällsutvecklingen i stort. I sitt yrkande om avslag på motion 1979/80:510 sägerutskottet att man visserligen anser att det är angeläget med en fortsattutveckling av utbildningsradions verksamhet, men att man av statsfinansiellaskäl inte kan förorda en sådan avsevärd ökning av anslaget som föreslås imotionen. Att det pågår en djupgående kris i landetsekonomiska system är hela arbetarklassen i och inte minst invandrarnamycket medvetna om. Det har den borgerliga regeringen med sin politik låtit ossalla märka. Men när man hänvisar till just den ekonomiska krisen föratt inte genomföra mycket angelägna och för invandrarna helt nödvändigaåtgärder, är det inte bara en fråga om ekonomi utan om politiskaprioriteringar. Dessa prioriteringar avslöjar också den politiska viljeinriktningsom vägleder utskottets avslagsyrkanden. Jag yrkar bifall till mofion 1979/80:510. Medelsan visningen ull radio och television, m. m. redovisar i sitt betänkande1979/80:24 att det upprepade gånger haft att uttala sig omlokalradiosituationen i . När utskottet nu äter haft frågan om dennavästsvenska lokalradiosituation uppe till behandling på grund av att denaktualiserats i motioner, måste orsaken vara att befolkningen i berörda områdenönskar förändringar som kan medföra ett ökat utbyte av den tillgång lokalradionär avsedd att vara och av den tid den har till sitt förfogande. Ett av motiven för en lokalradio var att ge länen i derashelhet en chans till ökad information om vad som händer "länslokalt",att ge kontakt med människor som är aktiva inom länet, att ge kontakt med ochdel av hela länets kulturutbud samt att ge länsinvånarna nära kontakt med helasitt län. Därför delades landet in i 24 lokalradioområden, ihuvudsak sammanfallande med länsgränserna. Detta var en bra utgångspunkt. Denenda stora avvikelsen från denna gränsindelning skedde i , därområdesgränserna delade och mitt itu.Näringsgeografiska synpunkter var enligt propositionen motivet för dennaavvikelse. för beslutet framfördes farhågorinför denna tudelning- man befarade att länsintressanta frågor skulle bli sväraatt bevaka och föra ut till länets hela befolkning. Orust-Tjörn-Stenungsund är ett område som ligger så till ilänet, att det hamnat på mellanhand, i utkanten av ett område. OmrådetOrust-Tjörn-Stenungsund är inte ensidigt orienterat mot '..tan ävenmot och norrut. och norra har självfalletmycket gemensamt med residensstaden och har intresse av kommunerna däromkring. som landsting är förlagda tillGöteborg. Landstingsmöte hålls oftast där. Även många andra länsomfattandeverksamheter har administration och sammanträden förlagda dit. Det är naturligt för människorna - och för länet somhelhet - att information och debatter om verksamheter går ut över hela länet. Lokalradioområdesgränsernaföljer inte sjukvårdsområdena. Partiorganisationer och en hel del andraverksamheter har länet som verksamhetsområde för sin organisation.Informationen om dessa tudelas av lokalområdesgränserna. Hela är en riksdagsvalkrets. Det som händer inomvalkretsen är intressant för hela valkretsen, och därmed är det positivt ominformation och aktiviteter kan föras ut över hela länet. I vår motion har vi anfört att vi anser att många skältalar för att länen inte skall delas på lokalradioområden. En ändring bördärför komma till stånd beträffande lokalradion i och län.Olika alternativ kan tänkas, men målet skall vara att lokalradioprogrammenskall behandla frågor från hela länet. För att detta synsätt skall kunnabehandlas i den pågående översynen anser vi att skall uttala sinståndpunkt i principfrågan. Utskottet har inte tillstyrkt vårt förslag utan avstyrktmotionen. Utskottet hänvisar till pågående planeringsarbete som mananför att de problem som påtalats beträffande utan tvivel ärkomplicerade, däri inbegripet också tekniska frågor. Jag har inget yrkande, men jag förutsätteratt planeringsarbetet med allvar tar hänsyn till de problem som har påtalats. () replik: Om jag hade väntat tills färdigt, hade jag kanske inte behövt begära ordet. Jag ville bara göraMärta uppmärksam på det som vi har anfört i betänkandet om detpågående planeringsarbetet och om att lokalradioföretaget självt skall taställning i den här frågan. I anslutning till detta vill jag också påstå attutskottets ledamöter är väl medvetna om de svårigheter som finns i pälokalradions område, bl. a. de problem som sammanhänger med att vi harstationer som går över länsgränserna. Det är att notera att vi har dettaproblem inte bara i utan även inom andra län. Vi hartidigare uttalat att denna fråga måste fä sin lösning, men att vi inte harkunnat tillstyrka motionen beror på de svårigheter som också har åberopat i det här sammanhanget. Medelsan visningen till radio och television, m. rn. () replik: Kan man då tänka sig att utskottets talesmanuttalar att utskottets avsikt är att organisationen skall utformas i enlighetmed förslagen i motionen? () replik: Jag vill inte utfärdanågra löften i den riktningen. Jag tror att det skulle föra för långt. Det ärvälmotiverade synpunkter som har framförts i mofionen i fråga, men frånutskottets sida vill vi ändå avvakta planeringsarbetets fullföljande liksom ocksåhur lokalradioföretagen kommer att ställa sig till förslagen. Jag förmodar attde också kommer att ta hänsyn till de synpunkter som har framförts i den härmotionen. LENNARTBRUNANDER (c): Jag har i motion 761 framfört att man bordeha information i radio och TV om alkoholfrågor och att man bör beaktaalkoholproblematiken också när det gäller programurvalet. Utskottet har sagtatt vi här i inte skall uttala några speciella synpunkter i det häravseendet, och jag skall inte framställa något yrkande i den riktningen. Menjag utgår ifrån att de som sysslar med sådana här frågor i radio och TV ändåtar del av vad som händer i och ätt de på det sättet informeras om desynpunkter och önskemål som vi kan ha. Vi vet att det förekommer väldigt mycket alkoholdrickandei TV-prögram av olika slag och att detta framställs som någontingpositivt. Jag vill att man som motvikt till detta skall ha enalkoholinformation i radio och Nr 102 TV på ungefär samma sätt som sketti fråga om trafiksäkerhetsfrågorna. -T- j A Informationen bör redovisa de medicinska synpunkterna isamband med 11 loon alkohol, de sociala problemen och också de ekonomiska, varvid de ekonomiska aspekterna bör ställas i relation till vad man hade kunnat skaffa Medelsanvisningen till radio och television, rn. sig ompengarna inte hade utnyttjats till alkohol. Jag vill också att man skall göraen viss värdering av programurvalet, så att man inte tar med alltför mycket avalkoholbruk i programmen. Vi klagar väldigt ofta över att ungdomar dricker, och dethar sagts från den här talarstolen att alkoholmissbruket är vårtstörsta problem f. n. Alla måste vara med och ta sitt ansvar. Vi kan inte baratala om hur det inte skall vara, vi måste göra någonting positivt för att viskall få en bättring till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröst ning gav följande resultat: ' Ja - 290 Nej - 16 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 8 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Bliicher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 289 Nej - 16 Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 1 av m. fl.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1 mom. 9 med godkännande av utskottetsmotivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGeorg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 153 Nej - 151 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 2 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanGeorg begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande 24 punkt Imom. 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Medelsan visn ingen till radio och television, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 152 Nej - 151 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Bliicher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RaulBliicher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 289 Nej - 16 Mom. 12 och 13 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 289 Nej - 16 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1243 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Medelsan visningen till radio och television, m. m. Den somvill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1243 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 288 Nej - 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Medelsanvisningen till radio och television, rn. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 509 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Bliicher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 1mom. 34 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 509 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 288 Nej - 17 Mom. 35 och 36 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 510 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 24 punkt 2rösta'r ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 510 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 289 Nej - 16 § 14 Förslag till sekretesslag m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:37 med anledning av propositionen 1979/80:2 med förslag tillsekretesslag m. m. jämte motioner. I propositionen 1979/80:2(jusfifiedepartementet) hemställdes att skulle anta följandelagförslag: 1. sekretesslag, 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi , 4. lag om ändringi förvaltningslagen (1971:290), 5. lag om ändringi förvaltningsprocesslagen (1971:291). I propositionen lades fram förslag till en ny sekretesslagsom skulle ersätta lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar. Lagförslaget reglerade också omfattningen av tystnadspliktför offentliga funktionärer och ersatte därmed skilda författningsbestämmelseri detta ämne. Vidare hade föreslagits ändringar i , ,förvaltningslagen (1971:290) och förvaltningsprocesslagen (1971: 291). Förslag till sekretesslag rn. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Sedan gammalt gäller hos våra myndigheter och andraallmänna organ principen att allmänheten skall ha fri insyn i verksamheten. Ettuttryck för denna princip är det regelsystem som innebär att de handlingarsorri förvaras hos statliga och kommunala myndigheter i regel är tillgängligaför envar. Handlingsoffentligheten är grundlagsfäst i 2 kap.tryckfrihetsförordningen. Regler om begränsningar i offentligheten finns främsti sekretesslag. Ett annat uttryck för principen om fri insyn är denförhållandevis vidsträckta yttrandefrihet som de offentligt anställda har ävenom tjänsteangelägenheter. De begränsningar i deras yttrandefrihet som haransetts nödvändiga finns f. n. spridda i flera hundra författningar medbestämmelser om tystnadsplikt. I propositionen föseslås att sekretesslag och demånga utspridda reglerna om tystnadsplikt för offentliga funktionärer skallersättas med en enda sekretesslag som reglerar både handlingssekretess ochtystnadsplikt.