prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — En grundläggande tanke bakom förslaget är att sekretessbehovet iprincip är detsamma vare sig en uppgift är dokumenterad i en allmän handlingeller inte. Den nya sekretesslagen är uppdelad på 16 kapitel somtillsammans innehåller 129 paragrafer. 1 det inledande kapitlet finnsbestämmelser av allmän-räckvidd. Av bestämmelserna där framgår vad det innebäratt en uppgift är sekretessbelagd. Där anges också regleringenstillämpningsområde. a. framgår det att reglerna bara gäller i allmänverksamhet. Å andra sidan gäller de inte bara förhållandet mellan myndigheternaoch allmänheten utan i princip också förhållandet mellan myndigheternainbördes. Förslag till sekretesslag m. m. 12-10 kap. följer sedan desärskilda sekretessreglerna. De är ordnade med utgångspunkt i tryckfrihetsförordningenssekretessgrunder. I 11 kap. finns vissa särregler om sekretessen hosregeringen, , justitieombudsmännen och justitiekanslern och i 12 kap.särskilda regler om sekretessen hos domstolarna. Jämfört med gällande ordninghar regleringen av domstolssekretessen förenklats och samordnats bättre medbestämmelserna om offentlighet vid domstolsförhandling. 113 kap. ges bestämmelser om överföring av sekretess ivissa fall och i 14 kap. allmänna regler om begränsningar i sekretessen.Reglerna i 14 kap. avser bl. a. möjligheterna att lämna sekretessbelagdauppgifter till andra myndigheter. I kapitlet finns också bestämmelser sominnebär att sekretessen pä vissa punkter får vika för medbestämmandelagen ochlagstiftningen om arbetsmiljön. Reglerna i 15 kap. gäller huvudsakligen allmännahandlingar. De avser diarieföring, hemligstämpling, myndigheternas skyldighetatt lämna uppgifter till allmänheten och till varandra, besvär mot myndighetsbeslut m. m. I det avslutande 16 kap. finns regler om vilkatystnadspliktsföreskrifter som skall ha företräde framför grundsatsen itryckfrihetsförordningen att envar har rätt att lämna meddelanden förpublicering i tryckta skrifter. Dessa regler är föranledda av vissa ändringar itryckfrihetsförordningen som antogs av . Den grundläggandeutgångspunkten vid utformningen av reglerna har varit att en vidsträcktmeddelarfrihet skall gälla. Jämfört med gällande rätt innebär förslaget påflera områden en väsentlig förstärkning av meddetarfriheten. Såvitt gäller det sekretesskyddade området kan rentallmänt sägas att det är mindre enligt förslaget än enligt gällande rätt. Mensekretessen har inte förändrats uteslutande i minskande riktning. Skyddet förden enskildes integritet stärks på flera punkter. Som exempel kan nämnas attsekretess utan motsvarighet i gällande rätt föreslås inom elevvården,myndigheternas personalsociala verksamhet och försvarsmaktens personalvård. De nyareglerna är avsedda att träda i kraft ." I dettasammanhang hade behandlats dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:95 av m. fl. (s). varihemställts att beslutade ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om innehållet i och tidpunkten för förslag till ändringar ochkompletteringar av propositionsförslaget till ny sekretesslag, 1979/80:96av (), 1979/80:97 av (), vari hemställts attriksdagen beslutade att utlämnande av namn och personuppgifter beträffandemisstänkt under förundersökning i brottmål skulle undantas frånmeddelarfriheten och hänföras fill brott mot "kvalificerad"tystnadsplikt enligt 16 kap. i lagförslaget, 1979/80:98av (), 1979/80:99av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att beslutadeavslå propositionen 1979/80:2. 2. att hos regeringen 102 skulle anhålla om utarbetande av ett nytt förslag till lagi enlighet med de den principer som anförts i motionen benämnd Offentlighetslag, it maj-c igsQ dels de under allmänna motionstidenvid /väckta Försias till sekre- motionerna fig 1978/79:406av och (båda c), 1978/79:1682 av (c), 1978/79:1696 av m. fl. (m, fp. c, vpk. dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1979/80:765 av (), vari hemställts attriksdagen beslutade om sådant tillägg till 38 kap. 8 § RB, enligt den ipropositionen 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m. m. föreslagna lydelsenatt uppgifter hos myndighet för framställning av statistik vilka avsåg enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden undantogs från skyldigheten atttillhandahållas enligt detta stadgande, 1979/80:1056 av ochKurt-Ove (båda s), att skulle anta de ändringar i proposition1979/80:2 med förslag till sekretesslag m. m. som föranleddes av motionen,innebärande införande av ökad meddelarfrihet pä skatteområdet. 1. beträffande yrkandet om avslag pä propositionen 1979/80:2med förslag till ny sekretesslag m. m. och nytt förslag avslå motionen 1979/80:99, 2. beträffandesekretessen mellan myndigheter a) med anledningav propositionen anta den lydelse av 1 kap. 3 § sekretesslagen som utskottetföreslagit, b) förklaramotionen /80:95 besvarad med ad utskottet anfört angående informationsbytem. m. mellan myndigheter i vad avsåg bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten, c) avslåmotionen 1978/79:1696, 3. beträffande försvarssekretessen medanledning av propositionen anta den lydelse av 2 kap. 2 § sekretesslagen somutskottet föreslagit, 4. beträffande sekretessen med hänsynfrämst till intresset av att förebygga och beivra brott med anledning avpropositionen anta den lydelse av 5 kap. 1 § sekretesslagen som utskottetföreslagit, 5. beträffande hälso- ochsjukvårdssekretessens giltighet gentemot den behandlingsbehövande själv medbifall till propositionen och med avslag på motionen 1979/80:98 anta denlydelse av 7 kap. 3 S sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 6. beträffande sekretessen i ärendenangående inskrivning av värnpliktig m. m. med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1979/80:96 Förslag till sekretesslag rn. anta den lydelse av 7 kap. 12 § sekretesslagen somföreslagits i propositionen. 7. beträffande sekretessen i ärendenangående svenskt medborgarskap med anledning av propositionen anta den lydelseav 7 kap. 14 § sekretesslagen som utskottet föreslagit, 8. beträffande sekretessen för frågormed anknytning till arbetsmiljön med bifall till propositionen anta den lydelseav 8 kap. 2 och 4 §§ sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 9. beträffande sekretessen förläkemedel med bifall till propositionen och med avslag på motionen 1978/79:1682anta den lydelse av 8 kap. 6§ sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 10. beträffande sekretessen för uppdragsom myndighet åtagit sig för enskilds räkning med anledning av propositionenanta den lydelse av 8 kap. 9 § sekretesslagen som utskottet föreslagit, 11. beträffande sekretessen iskatteärenden med bifall till propositionen och med avslag på motionen1979/80:1056 i vad gällde yrkandet om införande av ett skaderekvisit anta denlydelse av 9 kap. 1 § sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 12. beträffande post- ochtelesekretessen med anledning av propositionen anta den lydelse av 9 kap. 8 §sekretesslagen som utskottet.föreslagit. 13. beträffande sekretessen hosriksdagen med anledning av propositionen anta den lydelse av 11 kap. 2 §sekretesslagen som utskottet föreslagit. 14. beträffande visst undantag försekretessen pä hälso- och sjukvärds-samt socialvårdsområdena med anledning avpropositionen anta den lydelse av 14 kap. 2 § sekretesslagen som utskottetföreslagit. 15. beträffande förhållandet mellantystnadsplikt och meddelarfrihet a) med anledningav propositionen och motionerna 1979/80:97 och 1056 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört angående inriktningen avyttrandefrihetsutredningens (Ju 1977:10) arbete. b) avslå mofionen 1979/80:97, c) avslåmotioneQ> 1979/80:1056. båda i vadde inte behandlats i det föregående, d) med anledning av propositionen anta den lydelse av 16kap. 1 § p. 3, 7 och 8 sekretesslagen som utskottet föreslagit, 16. beträffande förhandlingssekretessenmed anledning av propositionen anta den lydelse av 5 kap. 1 § rättegångsbalkensom utskottet föreslagit, 17. beträffande vittnesplikten medanledning av propositionen anta den lydelse av 36 kap. 5 § somutskottet föreslagit. 18. beträffande skyldighet att irättegång tillhandahålla allmän handling med anledning av propositionen som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om utredning av frågansamt förklara motionen 1979/80:765 besvarad med vad utskottet anfört, 19. beträffande propositionen i övrigtmed bifall till propositionen anta de i propositionen framlagda förslagen tillsekretesslag samt till lag om ändring i , ,förvaltningslagen (1971:290) och förvaltningsprocesslagen (1971:291), 20. beträffandeoffentlighetsprincipens tillämplighet i visst hänseende avslå motionen 1978/79:406, 21. beträffande besvärsstadgan för och dessverk anta i bil. 2 till betänkandet intaget förslag till lag om ändring i besvärsstadgan (TFS 1970:3) för och dess verk. Följande två reservationer hadeavgivits av , , , , , och (alla s): Förslag till sekretesslag m. m. 1. beträffande sekretessen förfrågor med anknytning till arbetsmiljön, vari reservanterna ansett att utskottet under 8 bort hemställa att skulle med anledning av propositionen antaav reservanterna föreslagen lydelse av a) 8 kap. 2 §förslaget till sekretesslag och b) 8 kap. 4 §förslaget till sekretesslag, 2. beträffande sekretessen påskatteområdet, vari reservanterna ansett att utskottet under 11 bort hemställa att skulle beträffande införande av ettskaderekvisit på skatteområdet med avslag på propositionen och med bifall tillmotionen 1979/80:1056 i motsvarande del anta av reservanterna föreslagenlydelse av 9 kap. 1 § förslaget till sekretesslag. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avGunnar i (m). HILDINGJOHANSSON (s): Det lagförslag vi nu börjar behandla ikammarenär resultatet av ett utredningsarbete som sträcker sig genom tvåårtionden. Utredningsarbetet har kastat ljus över många problem ochlöst flera av dessa som det fört oss närmare i ståndpunkterna. Likvältror jag mig våga påstå att alla vi som deltagit i utskottsarbetet blivitmedvetna om att utredningsarbetet på detta område inte kan avstanna och intefår betraktas som avslutat. Det hör samman med lagstiftningens mycketkomplicerade natur. Under fullständig enighet har vi därför från utskottetssida tryckt på att statsmakterna noga måste följa rättsutvecklingen på områdetoch överväga de ändringar i lagstiftningen som kan visa sig vara befogade. Påvissa punkter har utskottet tagit initiativ till nya prövningar ochöverväganden. Det är sålunda ett långvarigt utredningsarbete som har nått framtill en punkt men inte till sin slutpunkt. Det finns så mycket större anledning att följarättsutvecklingen på området som lagstiftningen har mycket stor betydelse fördemokratin. En viktig förutsättning för denna är offentligheten. Vi skall haett öppet samhälle, och myndighetsutövningen skall försiggå i offentlighetensljus. Vi har en fin 6 protokoll 1979/80:102-104 Förslagtill sekretesslag m. m. svensk offentlighetstradition, och den bör vi vara räddaom. Från socialdemokratins sida har vi gång efter annan markerat attoffentlighetsprincipen skall vara vägledande när man utformarsekretesslagstiftningen vad gäller både handlingssekretessen ochtystnadsplikten. Denna offentlighetsgrundsats kommer också till klart uttrycki våra nuvarande grundlagar, och den sekretesslagstiftning vi nu behandlar ären konsekvens av att vi har offentligheten inskriven i grundlagar och att manföljaktligen endast genom lagstiftning kan införa sekretess. Myndigheter kaninte dekretera detta. Under arbetets gång i utskottet har vi ofta kommittillbaka till att det inte är offentligheten som behöver motiveras, utanavstegen från offentlighetsprincipen. Det finns emellertid en benägenhet att vilja ha undantagfrån offentlighetsprincipen på de områden där man själv verkar. Jag har märkthur man i sina ställningstaganden från myndigheter, organisationer och enskildaprincipiellt gärna ansluter sig till offentlighetsprincipen men lätt finnerskäl att avvika från den på det egna intresseområdet. I det fortsatta lagstiftningsarbetet hoppas jag att mangenerellt skall hävda tanken på offentlighet. Med tillfredsställelsekonstaterar jag att ett enhälligt konstitutionsutskott skriver: "Särskiltavseende fäster utskottet självfallet vid att den nya lagstiftningen bättre ändet nuvarande regelsystemet kommer att tillgodose offentlighetsintresset,sådant det kommer till uttryck i grundlag." Från socialdemokratins sida har vi i motioner och underarbetet i utskottet fört fram vissa krav på ändringar. De har i allmänhetgodtagits av utskottet. Särskilt finner jag det betydelsefullt att utskottetföreslagit att till regeringen ger till känna attyttrandefrihetsutredningen skall göra en noggrann genomgång av de enskildasekretessbestämmelsernas förhållande till meddelarfriheten. Meddelarfriheten ären hörnsten i vår tryckfrihetslagstiftning, och det är motiverat att ha den såvid som möjligt. Låt mig sedan utan omsvep konstatera att det varit likasvårt för utskottet som tidigare för utredningar och för regeringen att finna enavvägning mellan å ena sidan offentlighetsprincipen och å andra sidan deinskränkningar i denna som kan vara motiverade, främst av den personligaintegriteten. När man i fortsättningen noggrant följer rättsutvecklingen pädetta område kommer denna avvägning att stå i centrum för uppmärksamheten. Detär möjligt att den nuvarande avvägningen inte i alla hänseenden är den riktigaoch att samhällsutvecklingen kan motivera en ändring. Denna nödvändiga spänning kan belysas med flera olikaexempel. För min del skall jag stanna vid ett, nämligen sekretessen påuppdragsforskningens område. Utgångspunkten är självklar: forskningsresultatenskall vara fria. Sekretess kan emellertid vara en förutsättning för att enforskare i en offentlig undervisningsanstalt skall få ett uppdrag, och ettuppdrag kan vara en stimulans och ge resurser för avancerad forskning.Gränsdragningen bör här vara att sådan sekretess endast tillämpas iundantagsfall. Man bör, annorlunda uttryckt, sträva efter offentlighet. Utan ensådan offentlighet uppstår inget fritt idéutbyte mellan olika forskare, och allmänhetens förtroende för forskningen kan också komma att minska. Dethar varit svårt att i lagtexten finna en riktig avvägning mellan dessamotstående intressen. Jag hoppas därför att man med största uppmärksamhetföljer vad som blir resultatet av den lagstiftning troligen kommeratt anta och att man inte är rädd för att vidta ändringar. Det är värdefullt att regeringen med den utformninglagstiftningen har fått äger rätt att i det enskilda fallet medge undantag frånsekretessen. Jag hoppas att vilken regering som än sitter den inte skall tvekanär det gäller att göra sådana ingripanden. Eftersom regeringen är ettpolitiskt organ kan dess beslut politiskt prövas både när man anser attregeringen varit för sekretessvänlig och när man anser att den åsidosatt godasekretesskäl. Utskottet har också ändrat regeringens förslag genom attsänka den längsta sekretesstiden från till . Med vårt förslag omytterligare utredning angående meddelarfriheten kommer också den frågan attprövas ytterligare. De exempel på svårigheter på detta område som jag har getttar sikte på denna meddelarfrihet. Den kommer alltså enligt utskottets meningatt ytterligare prövas, och den bör här som på andra områden vara så vid sommöjligt. Med detta vill jag inte påstå att lagen skapar ettidealtillstånd. Men det har inte varit möjligt att nå längre på sakensnuvarande stadium. Men som jag förut nämnde bör vi med uppmärksamhet följa vadsom händer. När det gäller förhållandet mellan myndigheterna pekade visocialdemokrater i i en motion på en brist ipropositionen. Vad som avsågs var möjligheterna för informationsutbyte ochsamarbete mellan i första hand de myndigheter som har att bekämpa ekonomiskbrottslighet. Med regeringens förslag försvårades egentligen dessa möjligheteri förhållande till nuläget. I stället borde möjligheterna förbättras. Närmotionen väcktes hade det aviserats ett utredningsarbete för att kompletterasekretesslagstiftningen i detta hänseende. Vi ville att dessa kompletteringarskulle göras i så god tid att bestämmelserna trädde i kraft medsekretesslagstiftningen, nämligen . Vi vet nu attbrottsförebyggande rådet pä uppdrag av regeringen har tillsatt en arbetsgruppmed uppgift att inom ramen för översynen av lagstiftningen mot den organiseradeoch ekonomiska brottsligheten se över bestämmelserna om informationsutbyte ochanmälningsskyldighet mellan myndigheterna. Avsikten är att en författningsreglering skall vara färdigsä att den kan träda i kraft vid den tidigare nämnda tidpunkten. Skulle detinte lyckas för arbetsgruppen, så har den till uppgift att lägga fram ett provisorisktförslag som innebär att informationsutbytet mellan myndigheterna i denna frågainte försämras i förhållande till nuläget. Detta innebär att våra synpunkter imotionen har blivit tillgodosedda. Utskottet förklarar också att det delar deni motionen framförda uppfattningen om betydelsen av informationsutbyte ochsamarbete myndigheterna emellan för att förstärka möjligheterna att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Efter den deklarationen, herr talman, utgår jagifrån att denna komplettering kommer till stånd. På tvåpunkter har vi inte lyckats vinna gehör för våra synpunkter inom Förslag till sekretesslag m. m. Förslag till sekretesslag m. m. Den ena gäller skattesekretessen. I dettaavseende kommer att utveckla vara synpunkter. Den andra punktenavser sekretessen i frågor som knyter an till arbetsmiljön. Det rör sig omutomordentligt viktiga frågor, framför allt för olika grupper av anställda.Regeringens lagförslag ger representanter för de anställda, derasorganisationer och skyddsombud möjligheter till insyn i produktkontrollnämndensregister för hälso- och miljöfarliga varor i fråga om det särskilda ärende medanknytning till arbetsmiljölagstiftningen som det kan gälla. Detta är i och försig värdefullt. Det finns dock ett mera vidsträckt intresse av insyn närdet gäller frågor som berör arbetsmiljön. skall ge skyddsombud,fackliga organisationer och forskare bättre underlag i deras verksamhet för attkartlägga och undanröja de risker som arbetsmiljön kan innebära. Enligt vårmening förutsätter detta en möjlighet till en bredare insyn i registret än vadlagstiftningejn öppnar. Från både LO- och TCO-håll har man framhållitbetydelsen av en sådan öppenhet. Företrädare för haruppvaktat utskottet och fört fram dessa synpunkter. Även på annat sätt har manfrån LO-håll strukit under detta krav. Det blir en utredning på området. Deträcker emellertid inte. Sekretessen bör mjukas upp redan i samband med att manantar den nu föreliggande lagstiftningen. Det kan ske genom att skaderekvisitetformas ut på ett annat sätt än som sker i propositionen, exempelvis genom attsekretessen för uppgifter till produktregistret regleras direkt isekretesslagen. Sekretessen kommer då att gälla under förutsättning att den somuppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Vidare föreslås i vårreservation att det för sekretess i ärenden angående arbetsmiljön skall fordrasatt det är uppenbart att den enskilde lider avsevärd skada om uppgiften röjs. För de anställda är det utomordentligt viktigt att få deninsyn som en sådan ändring i lagreglerna skulle innebära. Låt mig belysa dettamed tre exempel. Man håller f. n. på att bygga upp produktregistret. Detbör naturligtvis få utnyttjas. Vill exempelvis ha uppgifterpå vilka ämnen som kan vara cancerframkallande skall den få det. Med den lagsom majoriteten i utskottet ställer sig bakom finns inte denna möjlighet. Mantalar mycket om cancerriskerna i det nuvarande samhället - med -Il rätt. Mennog borde fackliga organisationer kunna få kännedom om de ämnen som ärcancerframkallande utan att skyddsombud i varje enskilt fall som berör den egnaarbetsplatsen går in och fordrar detta. Nog skall en facklig organisation kunnafå samlade uppgifter om sådana ämnen. I ett annat exempel har ett fackförbund begärt att få redapå vilka ämnen som ingick i en produkt som användes som hårfärgningsmedel. Mednuvarande lagstiftning kan man vägra att lämna ut sådana uppgifter. Med denlagstiftning som majoriteten i utskottet ställer sig bakom finns ocksåmöjlighet att avslå sådana framställningar. Är det ändå inte, i överensstämmelsemed vår syn pä arbetsmiljön, av betydelse att en facklig organisation kan få ensamlad överblick över sådana saker? Det tredje exemplet knyter också antill vad som har hänt i samband med framställningar från fackligt håll. ville nämligen veta vilka ämnen som ingick i framställningen av enprodukt inom ett annat industriområde. Det fick man inte. Det går att vägralämna sådana uppgifter med den lagstiftning som vi får enligt det föreliggandeförslaget. Vi menar att vi skall ha en lagstiftning som gör det möjligt för ettfackförbund att få en samlad bild. Många här i kammaren talar om betydelsen av en godarbetsmiljö och en god miljö över huvud taget. De har möjlighet att verka fören förbättrad arbetsmiljö genom att stödja den socialdemokratiskareservafionen. Förutsättningen för inblick och insatser är kännedom om deuppgifter som finns införda i produktregistret. Det kan förekomma fall där denenskilde lider avsevärd skada om uppgiften röjs. I sådana fall förbliruppgiften hemlig. Med den av regeringen föreslagna lagstiftningen är det riskför att den förblir hemlig, även om det inte skulle uppstå avsevärd skada.Däremot kan svårigheterna att vinrfö kännedom om produkten leda till attanställda drabbas av livshotande skador. Eftersom sä många uppträder som stora miljövänner här ikammaren och även i den offentliga politiska debatten f. n. hoppas jag att densocialdemokratiska reservationen på denna punkt skall vinna stor anslutning. Men detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till debåda socialdemokratiska reservationerna. Förslag till sekretesslag m. m. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag har ansett mig böra foga ett särskiltyttrande fill betänkande nr 37, främst med hänsyn tillden verksamhet som jag tillsamman med numera allt fler ledamöter av kammarenföreträder, nämligen sjukvården. Detta särskilda yttrande innebär att jag inteanser att sjukvård i norniala fall är någon myndighetsutövning utan enserviceverksamhet och att vi måste finna en form att betrakta sjukjournaler somnågot annat än "allmänna handlingar". Intill dess så sker tvingas vileva med en lagstiftning som i verkligheten inte är tillämplig på dessahandlingar och inrikta oss på att - i avvaktan på att man finner nya och bättrebegrepp inom juridiken - försöka begränsa skadeverkningarna av en inadekvatlagstiftning så mycket som möjligt. Endast utskottets upprepade bekännelser attdet här rör sig om "en mycket komplicerad lagstiftning", varskonsekvenser knappast kan överblickas förrän den varit "tillämplig någontid", och att det därför är nödvändigt att följa rättsutvecklingen ochefter hand överväga de förändringar som kan visa sig nödvändiga har gjort attjag har kunnat avstå från att reservera mig i de delar som gäller sjukvården. Utskottet framhåller på flera ställen i betänkandet attavvägningen mellan ä ena sidan skyddet för den enskilde och å den andrakontrollen av den offentliga förvaltningen är svår. Man tycker sig dock kunnaana - och man hörde det alldeles klart i anförande - attutskottet i denna sin avvägning likväl ger ett visst företräde åt offentlighetsintresset.Min Förslag till sekretesslag m. m. erfarenhetav ett liv i sjukvårdens tjänst går åt det andra hållet: Jag ser som minuppgift i främst att slä vakt om vad som i regeringsformens 1 kap. 2§ kallas "den enskilda människans frihet och värdighet" och attfrämja vad som i samma paragraf sägs om "det allmännas" plikt att"värna den enskildes privatliv och familjeliv". Det ansvaret leder ocksåtill att försöka verksamt bevaka att myndigheterna hälls efter, och det är häroffentlighetsprincipen har sin betydelse och sin tillämpning. Någotmedborgerligt behov av, eller någon rätt, att i offentlighetsprincipens namngöra intrång i andra medborgares personliga integritet föreligger däremot icke.