prot · G30917 · 1979-12-31 00:00:00 — Menom def engagemanget finns, då kan man också ta väl vara på de yttreförutsättningarna för att ge undervisningen ett bra innehåll. avall man får större utrymme för eget ansvar och känner en ökad förståelse förskolans uppgift att förmedla kunskaper och färdigheter, för krav på ordning ochgoda arbetsvanor. Ellerta missbruket av alkohol som växer fram som ett dominerande samhällsproblemjust . Med hjälp av politiska beslut om bl. a. högre beskattning skall visöka hålla nere konsumtionen och därmed missbruket. Vi måste hålla uppe derestriktioner som finns och kan behöva pröva skärpningar. De som fastnat imissbruk behöver hjälp för atl komma ur del. Menskall vi lyckas i kampen mot detta samhällsonda fordras det att infe vuxnamänniskor är så oansvariga alt de langar till ungdomar. Det krävs att vanligaskötsamma medborgare är beredda att ta på sig litet extra besvär i solidaritetmed de många som annars går under. Allahar ett ansvar för att inte den slappa spritpennalismen eller def hårdakamrattrycket leder till elt missbruk som slår ut allt fler. Påsamma sätt måste vi se på en annan fråga som engagerar oss i folkpartietmycket. Det gäller Jämställdheten mellan kvinnor och män. Den handlar om attvarje individ skall fä frihet att utveckla sina bästa förutsättningar- istället för atl låsas av gamla roller och fördomar. Medpolitiska beslut kan vi också här underiätta ett samhälle där kvinnor och mändelar ansvaret i både hem och arbetsliv. Vi kan t. ex. fortsätta attförmänskliga arbetsliv och arbetstider som vi bygger ut föräldraförsäkringenoch förbättrar barnomsorgen. Vi kan genomföra en effektivare lagom jämställdheti arbetslivet, som tillsammans med Jämställdhetsbidraget gör det lättare förkvinnor alt komma in på yrkesområden som dominerats av män, få del avvidareutbildning och nya yrkeschanser. Mensådana insatser måste förenas med ett oförtröttligtopinionsbildningsarbete och med en förändring av våra vardagliga relationer ochlivsmönster. Det är så lätt att börja tro att jämställdhet råder, bara därföratt det talats länge om den i svensk debatt och därför atl del har hänt en heldel när def gäller att åstadkomma politiska beslut. Att det inte förhåller sigså i verkligheten gav TV;s reportage om kvinnomisshandeln i Sverigeett brutalt slående uttryck för. I delta upplysta land, där vi berömmer oss avatl ha nått kanske längst i väriden på väg mot en ny och öppnare syn pårelationerna mellan kvinnor och män, är det, ännu när vi går in ,vanligt att män misshandlar de kvinnor de bor tillsammans med. Det är kanskedet allra värsta uttrycket för att män och kvinnor ännu alltför ofta ärfrämlingar för varandra, hur den gamla mansrollen - byggd på kall styrka istället för varma känslor - ännu lever vidare. Detjag nu sagt om att det inte räcker med politiska beslut för aft ändra samhälletinnebär givetvis inte atl politiken blir oviktig, inte heller all vi sompolitiker kan dra oss undan ansvar. Men vi måste vara medvetna om hur starktberoende är av internationella förändringar som vi bara i liten gradkan påverka, och vi måste inse att politiska beslut har sina begränsningar, omde inte förankras hos människorna själva och förenas med ett personligt ansvar. Skall innebära framsteg på ett djupareplan än det materiella måste vi även som individer vara beredda alt avstå någotav vår bekvämlighet för andra, som kanske behöver oss, och i gengäld självavinna i värme och gemenskap. Det kan gälla våra barn, våra vänner, människor vimöter av en tillfällighet eller människor vi aldrig har mött och aldrig kommeralt möta men som ändå behöver vår omtanke och vår insats, t. ex. de mångainvandrarna i eller de hungrande miljarderna i fattigväriden. Denhär insikten måste också påverka politiken. Allt som förbättrarförutsättningarna för idealitet och personligt ansvarstagande blir betydelsefullt.Och samhället måste vara så uppbyggt att människor som vill engagera sigverkligen också kan göra det. Detinnebär att vi måste se upp med maktkoncentration och byråkrati. Ingenting ärså dödande för inspiration och intresse som att känna alt något är opåverkbartoch okänsligt. Förprecis , herr talman, ställde kravet på en fördjupadnärdemokrati. Vi krävde mer inflytande för den enskilda människan påarbetsplatsen, i bostadsområdet, i kommunen. Vi krävde insatser för att få buktmed krångel och onödig byråkrati i stat och kommun. Vi har kommit en bit på vägsedan dess. Närdemokrati har blivit en populär paroll. Medinflytandet har ökaten del genom olika slags reformer Vi har startat ett systematiskt arbete motkrångel och byråkrati. Menfortfarande finns mycket att göra - i arbetslivet och i kommunerna, i skolornaoch i bostadsområden. återstår den spännande uppgiften att mednärdemokratiska reformer se till att parollen om atl besluten förs närmare demsom berörs av besluten också omsätts i praktisk politik. Dethär blir avgörande för mänskligheten i vårt samhäUe och för styrkan i vårtfolkstyre. När svårigheterna är stora och utmaningarna många - då kan manmindre än någonsin lösa problemen utan människors medvetenhet och delaktighet. Vimåste som politiker undvika de falska förenklingarna, låta medborgarna fåtillträde också till komplikationerna, till de obekväma valen mellansvårigheter, fill analysen bakom ställningstagandena. Drar vi inte på detsättet in medborgarna i beslutsarbetet, så får vi heller inte den förståelsesom vi behöver när de svåra besluten måste fattas. Vi måste försökamobilisera mer av ett verkligt ansvar och engagemang för allt det som de flestaändå upplever som viktigt: hur barnen har det på daghem och i skolan, hur viskall skapa trygghet för våra gamla och ta vara på allt de kan ge,hur gemenskapen kan bli större i grannskap och föreningar. Detpassiva och anonyma samhället är svagt i tider av påfrestningar. Vi behöver numer ett samhälle som är starkt i kraft av människors medvetenhet,vilja att påverka sina villkor och ta sitt ansvar. Under delta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. OLOFPALME (s) replik: Jag ställde en fråga till 'i miu första anförande, men jagfick inget svar. Sedanjag nu hört hans anförande med en i huvudsak progressiv framtoning och hört vadGösta hade att anföra om den offentliga sektorn, måste jag ändå medtilllagande oro fråga: Vad är det för nedskärningar ni kan tänka er i denoffentliga sektorn? På vilka områden? Sedan har Jag en frågatill. Förett par år sedan sade bostadspolitiska expert , att denmoderata bostadspolitiken var någonting som man inte kunde ta på allvar.Därefter har en moderat släppts in i . Härom skriver OlleBengtzon i : "Eftergifterna till på mark-ochbostadssektorn är ett oföriåtligt svek av och center. Folkpartietmåste redan ha föriorat olaliga väljare och fler lär det bli om tillåtsregera." Mot den bakgrunden villJag säga följande. Måletför den moderata politiken är som vi vet att öka markägares och bygginlressentersmöjligheter atl tjäna pengar på de boende. a. vill genomförasådana förändringar av den fysiska riksplaneringen att det blir nära nog frittfram för exploatering av fjällväriden och skärgårdarna. Jag frågar: Kommerfolkpartiet att slå vakt om del som alla partier utom varit ense omnär del gäller den fysiska riksplaneringen som elt skydd mot exploatering avkänsliga områden? Moderaternavill vidare upphäva det kommunala markvillkoret och därmed öka spekulationsbyggandetav bostäder Kommer att i regeringen sälla stopp för moderaternasplaner i denna fråga? Moderaternavill luckra upp strandlagen, vilket är ett hot mot möjligheterna atf användastränderna för friluftsliv och rekreation. Min fråga är: Är berettalt slå vakt om den nuvarande strandlagen? Dettaär tre frågeställningar som direkt berör mark- och planeringsfrågor. Och Jagkan haka på en till. Näsfanalla är överens om att vi på nytt har en mycket stor bostadsbrist i stora delarav landet. har bostadsbyggandet minskat ytteriigare. 1regeringsdeklarationen sägs att bostadsbyggandet "behöver ökas" -inte all det skall, ulan alt det behöver ökas. Kan lova att detblir så? Vilka åtgärder tänker i regeringen vidta för altförverkliga detla behövda ökade bostadsbyggande? (vpk) replik: anförande var intressant ur vissa synpunkter därför atthan tog upp väsentliga frågor som jämställdheten mellan män och kvinnor ochsociala frågor som jag menar måste diskuteras och ställas i förgrunden. Men frågan är ju : Hur skall folkpartietkunna få gehör för vikliga krav i en regering där anger tonen? Tafrågan om jämställdhet: är det kvinnorna som har svårast att fåJobb. De återfinns i de sämst betalda Jobben och slits ner genom dubbelarbeteoch andra omänskliga krav. Vimåste skapa flera arbeten därför aft det är av särskild betydelse för justkvinnorna, som drabbas hårdast av arbetslösheten - i synnerhet de unga kvinnorna,som har mycket svårt att få arbete. Vimåste bygga ut daghem och fritidshem och göra det så planmässigt att behoventäcks. Bristen på daghem och fritidshem drabbar av tradition i första handkvinnorna. Eftersom de i allmänhet är sämre avlönade än männen blir detkvinnorna som stannar hemma när barnomsorgen inte kan ordnas. Föratt klara både Jobb och ansvar för hem och barn väljer allt fler kvinnordeltidsarbete. Det är en oroande och ohållbar utveckling som blir ett hinderför jämställdheten. Därför är arbetstidsförkortningen nödvändig och brådskande.Den är dessutom samhällsekonomiskt nödvändig. Påvilket sätt, , kommer detta till uttryck i regeringsdeklarationen?Ni säger att regeringspolitiken skall utgå ur mittenpartiernas politik. Förevalet sade ni t. o. m. atl högern inte skulle få någof inflytande i regeringen.Vi vet hur det blev med det och med regeringsförklaringens utformning. Jaghar lagit upp frågan om sätt att ta ledningen överregeringen när def gäller kommunernas expansion. Jag vill ställa en enkelkonkret fråga till : Delar uppfattning om altlagstifta mot den kommunala expansionen? har tidigare gett ett beskedpå den här punkten, och det vore intressant att få höra ett besked även frånUllsten. Närdet gäller regeringsdeklarationen och vill Jag erinra om aft vid enpresskonferens under valrörelsen sade ordagrant: Vad man skriver ivalmanifest, vad man skriver i regeringsförklaringar är inte något löfte om atfsaker och ting skall genomföras till punkt och pricka under någon specielltidsperiod. Jag vill då fråga Ullsfen: Står sig det uttalandet fortfarande?Står det sig ? Vilka saker kan vi i så fall se fram emot skall genomföras,och vilka är inte aktuella den här gången? Jagvill också fråga vad "ytteriigare insatser för att tillförsäkra allaungdomar praktik eller arbete" innebär. Förra gången skrev ni atl allaungdomar skulle garanteras utbildning och praktik. Jag vill fråga: Vad betyderdet den här gången? Betyder det atf man från sida har gett uppalla förhoppningar om att kunna garantera alla ungdomar arbete, utbildningeller praktik? Är detta ett förslag som skall genomföras under den härregeringsperioden, eller är det ett förslag som ni inte alls lovar attgenomföra till punkt och pricka? Eller tänker ni nöja er med att begränsa ertill aU - som företrädare gjorde - önska lycka till åt dearbetslösa ungdomarna? Jag tycker att den sista lilla slängen i replik är ganskatypisk för hans argumentalionsnöd nu liksom så tidigare. Hanargumenterar på det sättet i stället för att ta sig en seriös titt på vad somhar åstadkommits med arbetsmarknadspolitiska och industripolitiska medel ochgivetvis inte minst genom den ekonomiska politiken under de senaste tre åren.Den politiken har lett till att , som varit utsatt för sammapåfrestningar som de allra flesta andra industriländer, ändå har klaratsysselsättningen mycket bättre. Det kanske också finns anledning all påminnaLasse om att den gången som min företrädare sade "lycka till"till en facklig företrädare, när denne gick in till förhandlingar medarbetsgivarna, hade den lyckosparken faktiskt effekt. Om det nu varlyckosparken som sådan eller de mer konkreta regeringsinsatserna som hadeeffekt kanjag låta vara osagt, men de jobb som vi försökte rädda den gångenblev också räddade, Altvi, för alt sedan svara på frågor, barett kärvt ekonomiskt läge iSverige beror ju huvudsakligen på atl vi tvingas betala mer och mer för olja.Om vi inte söker undvika det misslag som gjordes av den socialdemokratiskaregeringen - jag skall gärna medge att Hagapolitiken på sill sätt innebar attdet är fler som är ansvariga - utan försöker använda de här pengarna tvågånger, dvs. både till betalning av dyrare olja och lill offentlig och privatkonsumtion här hemma, blir resultatet att den svenska ekonomin råkar ur balansoch atl på litet den sociala trygghet som både och mycket om att vi skall värna råkar i fara. Därför tvingas vi nu dels altavstå från att ge medborgarna de skattesänkningar som de i och för sig vore välförtjänta av, dels all gå in och göra en hårdhänt prövning av alla deoffentliga utgifterna. Det gäller inte bara statens kassor utan också kommunernasoch landstingens. Vihar många angelägna önskemål om arbetslöshetsförsäkring, om en fortsattkommunal skatteufjämning, om vårdnadsbidrag, om väldigt många .socialtmotiverade reformer som vi nu måste ta oss en extra titt på och se i vilkentakt vi kan genomföra. Vi måste också vara beredda att pröva gamla uigiftsåtaganden.Det är inte nödvändigtvis på det sättet alt gamla utgifter är mer angelägna ännya. Det var det jag menade med det som Jag sade i milt anförande i Uppsala.Det innebar f ö. atl Jag manade till återhållsamhet med offentliga utgifter iallmänhet. Det gäller inte bara utgifter till sociala ändamål. Det finnsutgifter av annat slag också som har bidragit till det stora budgetunderskottsom vi har f n., t. ex. de industripolitiska satsningar vi har tvingats göraför att hålla sysselsättningen uppe. Även där måste en granskning bli merkritisk nu än vi kanske tidigare föreställde oss att den behövde vara. Jaghoppas alt som medlem i den progressiva grupperingen i riksdageninte tänker göra det så lätt för sig att han stämplar varje försök att klaradet här ekonomiska numret för att rädda den sociala tryggheten somnågot slags högerpolitik, en eftergift för dunkla högerkrafter. Jag hoppas afthan i handling demonstrerar vad han i ord säger sig vilja vara med om, nämligenen politik i samförstånd föratt åstadkomma bättrebalans i den svenska ekonomin. Låtmig sedan -jag torde därvid framstå som originell i Jämförelse med - svara på de mera direkta frågor som i övrigt ställdes. Alldelesoavsett vilka som sitter i vi finns med iregeringen anser vi att den fysiska riksplaneringen skall vara ett skydd förden svenska miljön. Den målsättningen kommer till uttryck iregeringsdeklarationen, och bakom den står samtliga regeringspartier. Vi anseratt strandlagen bör finnas, eftersom den också är en del i det skydd för densvenska naturen och för allemansrätten som vi menar att del är viktigt att slåvakt om. Vikommer framgent liksom tidigare att ha en social inriktning avbostadspolitiken, som innebär att man ger alla människor rätt till en hyggligbostad. Vi kommer atl i regeringsdeklarationens anda arbeta för attbostadsbyggandet hålls på den nivå som svarar mot efterfrågan. Det har vi underden tid vi suttit i regeringen lyckats betydligt bättre med än vad densocialdemokratiska regeringen gjorde exempelvis under mitten av 1960-talel. LasseWerner är också bekymrad över hur det i den här regeringskonstel-lationen skallgå med milienpolitiken och en del av våra krav. Låt mig bara för atf svara påhans frågor säga aft vi, som Jag utvecklade i mitt anförande, kommer attfortsätta den tappra kamp för ökad jämställdhet som vi länge har bedrivit, mensom tyvärr inte ledde fill atl vi fick den lag om Jämställdhet iarbetslivet som vi ville ha. Orsaken var infe bara att några moderater och någracenterpartister röstade annoriunda än sina partier utan främst att partier tvärsigenom röstade emot denna lag. kommer detärendet tillbaka till . och har då möjlighetenatl på ett praktiskt sätt demonstrera atf också deras partier faktiskt ärintresserade av def stöd förökad jämställdhet mellan kvinnor och män som denhär lagstiftningen innebär. Def går bra att då rösta för det förslaget. LarsWerner är också intresserad av att veta även av mig - trots aft statsministernredan har lämnat svaret - hur regeringen kommer att se på frågan om enlagstiftning som skulle begränsa den kommunala beskattningsrätten. Det finns,som säkert har sett i regeringsförklaringen, inga som helst antydningarom atf någon sådan lagstiftning skulle vara aktuell, och statsministern harnyligen talat om alt så heller inte är fallet. LarsWerner tar upp frågan om ungdomsgarantin och i vilken omfattning som löftenutställda i valmanifest gäller också efter valdagen. Låt mig säga att löften ivalmanifest skall infrias. är del klart alt de ekonomiskarealiteterna ibland kan innebära att de inte kan infrias i den takt som kanskevore önskvärt. Ätt man då anpassar sig beror på att man också vill infria delöften som i varje fall vi ställt om en fortsatt ekonomi i balans i Sverige.Det är, som jag började med atf säga, en övergripande målsättning och en nödvändighet,om alla de krav som , och jag har ställt i den härdebatten och i andra debatter, krav som är ägnade att stärka den sociala tryggheten,skall bli någonting annat än lomma fraser i valmanifest. OLOFPALME (s) replik: skall hållas räkning för alt han i alla fall försöktebesvara mina frågor. Han glömde dock besvara frågan huruvida kommeratt sätta stopp för planer på aft upphäva de kommunalamarkvillkoren för att underlätta spekulafionsbyggande av bosläder. inle heller på min fråga om man verkligen tänker öka bostadsbyggandet. Litetlugnare är jag, men vi för väl se vad som kommer atl hända i den fortsattahanteringen. Vi kommer att hålla under skärpt uppsikt. OlaUllsten skall också hållas räkning för att han sade alt stod bakomHagaöverenskommelsen. hörde vi säga överenskommelsen var roten till allt ont. var kloka, medansocialdemokraterna var dumma, enligt . Men i och med att herrarnahär gav sitt stöd ål Hagaöverenskommelsen - vart. o. m.enavhuvudanhängarna lill den-så var alltså också de dumma. Jag har i mitt stillasinne ställt mig frågan: Hur länge skall herrar , och sitta stilla och torka på sig oförskämdheter? Än så längesitter de stilla. Jagställde också frågan vaddet ärsom ni vill skära ned på. sade atl vimåste vara återhållsamma. Det är inle mycket till svar. Också vi inser atl detkrävs återhållsamhet. Men då skall man inte gå ul och ställa i utsiktskattesänkningar på . och till de högsta inkomstlagarna ochsamtidigt säga till de låga inkomstlagarna att de måste vara återhållsamma isina krav. En sådan politik håller inte, man undergräver sitt förtroende. Påden punkten ser vi med djup oro på hanteringen. Efteratt först ha hört ytterst säregna anförande om atl utbyggnad avden offentliga sektorn är en otillåtlig politisering och därefter ha hört OlaUllsfens ganska progressiva anförande om den offentliga sektorn, är det inte såunderiigt om man vill ställa en konkret fråga. Om ni nu skall varaåterhållsamma och skära ned, vad är del då ni praktiskt tänker på? Vilkaområden gäller det? Är del sjukvården, bostäderna, maten, eller vad är del nitänker på? Det vore bra för vår egen tankeverksamhet att fö en liten inblick ivad del är ni håller på med. (vpk) replik: Nej, , vi har inte röstat mot bra förslag när det gällt enJämställdhetslag. Varför skall vi rösta på dåliga regeringsförslag när visjälva har ett bättre förslag att rösta på? Så kommer vi atl handla även ifortsättningen. Sedanvill jag göra en kommentar till resonemanget all har klarat sig bättreän andra länder ur sysselsättningssynpunkt. Det är till att ha rätt lågaambitioner, med tanke på att vi har 90 000 öppet arbetslösa, när man säger allvi har klarat oss bra. Fråga dessa 90 000 människor, och fråga de 40 000 öppet arbetslösaungdomarna vad de tyckerom sådan sysselsättningspolitik. Delvar faktiskt inle Per "lycka till" som gjorde atl dessaanställda i fick behålla sina Jobb. Det var löntagarnas, dvs.arbetarnas, egen kamp som gjorde det. Jagförslår aU ogillar aU bli påmind om sitt uttalande om betydelsen avregeringsförklaringar. Han säger att det inte är löften om atf saker och tingskall genomföras till punkt och pricka . talarhan om att man måste anpassa sig. Nå,vad är det ni skall anpassa i denna regering? Är det fråga omutbyggnaden av barnomsorgen? har i varje fall parti sagtsig vilja arbeta för en kraftig utbyggnad av barnomsorgen, och det vore ju påtiden atl vi snart fick se något praktiskt resultat av folkpartiefs gamlalöften. Jag måste fråga: Är och beredda atf iregeringsställning arbeta för all utbyggnadsprogram skall fullföljas?Del programmet innebär ju också en tidsram: 100 000 nya platser i daghem och 50000 nya platser i fritidshem skall vara klara I98I. Kommunernasplaner ligger långt under denna målsättning. Vad är konkretberett alt göra för att ändra på detta? Hur kommer kommunernas möjligheterattbygga ul barnomsorgen att påverkas av de nya signalerna från ekonomiministernhär ? Är del över huvud taget möjligt, , atf len regeringtillsammans med parti, som ju i sak egentligen är motståndarelill all bygga ut barnomsorgen, klara dessa frågor? Lämna oss klart besked pådessa punkter. Eller är detta en fråga som ni skall anpassa precis som när nitidigare skrev i regeringsförklaringen? Jagar ledsen över att Jag glömde några av de frågor som . Han rabblade dem i så snabb takt att jag helt enkelt inte hann med attanteckna. Vihar inga som helst avsikter att upphäva det kommunala markvillkoret, som jagsjälv har varit med om att rösta igenom. Vad sedan gäller bostadsbyggandet sadeJag det som jag tror är del enda rimliga att säga för varje ansvarigbostadspolitiker eller politiker över huvud taget, nämligen att man måste setill aU man anpassar bostadsbyggandet till den faktiska efterfrågan. Det måstevara rättesnöret. Detta misslyckades man med , och detledde fill en katastrofal bostadsbrist under praktiskt taget ,vilken både och Jag upplevde inte bara såsom politiker utan ocksåalldeles privat. Konjunkturinstituteträknar nu med atl bostadsinvesteringarna skall öka 1980. Det innebären förstärkt insats på detta område. Den nedåtgående kurva förbostadsinvesteringar som präglade av regerande harvänt uppåt. Det är rimligt atl så sker, eflersom här finns en faktiskefterfrågan på bostäder. Bostadsbyggandet spelar givetvis en viktig roll i densvenska ekonomin över huvud taget, inte minst när det gäller sysselsättningen. Sedan tog upp frågan om återhållsamheteni de offentliga utgifterna och menade sig nu vara nöjd med svaret i och försig. Han undrade dock hur man kan tala om återhållsamhet i offentliga utgifteroch vara för en skaltereform av det slag som regeringen aviserar isin regeringsdeklaration. Jag vill säga all detta är två saker som gårutomordentligt väl ihop. Hade vi föreslagit en skattereform, som haft någon somhelst likhet med den karikatyrsom man för höra från socialdemokratiskt håll -enreform som skulle gynna bara de rika och lägga bördorna på de fattiga och somskulle innebära att bara de som har höga inkomster får skattesänkningar medande som har låga inkomster inte för någon skattesänkning alls - vore detta förvissooförenligt med kravet på en samtidig stark återhållsamhet med socialareformkrav. Men är det faktiskt inte på det sättet. Denskattereform som regeringen har aviserat - och som statsministern och tidigareockså budgetministern meddelat, är vi beredda att diskutera förändringar-innebär, för att ta en siffra, att av de ungefär 2,5 miljarder som utgör dentotala kostnaden för omläggningen, som alltså skall finansieras genomenergiskatter, går 90 96 till skattesänkningar i inkomstskikten under 85 000kr. Del är om de resterande 10 96 som för sin debatt.