prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — Däremot tror viatt det är viktigt att arbetsförmedlingen effektiviseras och att man genomutbildningsinsatser och på annat sätt förbättrar de arbetssökandes möjligheteratt ta olika arbeten. Vi tror också att arbetsgivarna måste ge oss en merrealistisk information om arbetskraftens sammansättning, så att man kan anpassakraven till den rådande situationen och genom personalpolitiska åtgärder ökamöjligheten för olika arbetssökande att ta jobb. Vi har sagt att när vi har en ökad tillgång till ledigaplatser så är det rimligt och riktigt att arbetsförmedlingarna lägger störrepress både på arbetssökande och arbetsgivare all göra upp om anställningen.Och det har tagit sig uttryck i bl. a. ett ökat antal anmälningar tillarbetslöshets- och försäkrings- kassor om att anvisad sökande avvisat arbete och därföravstängts från kassan. De avstängdas antal ökade med under förraåret. När det gäller aktiviteten gentemot arbetsgivarna så hardet inletts en mer aktiv tillämpning av lagen om vissa anställningsfrämjandeåtgärder för att förmå dem att anställa handikappade och äldre arbetssökande. Det är utskottets och min förhoppning att några av deåtgärder jag pekat på skall kunna förbättra resultatet. Däreinol, herr talman, har vi enhälligt vänt oss motuppfattningen i ett par motioner att en del arbetslösa, och särskilt ungdomen,föredrar att gå ulan arbete och i stället uppbära kontant stöd. Faktum är attendast av de arbetslösa ungdomarna i åldern uppbär kontantarbetsmarknadsstöd eller dagpenning från arbetslöshetskassan. Det innebär attnära hälften av de arbetslösa ungdomarna faller utanför den påståddavalfriheten mellan arbete och arbetslöshetsersättning. Och någon valfrihetskall inte heller föreligga enligt gällande regler. Inom utskottet är vi helt övertygade om alt denöverväldigande delen unga arbetssökande har en stark önskan att få arbete. Detfinns svårigheter att skaffa fram jobb. I arbetsmarknadsverket har man tittatnärmare på problemet. Man fann då bl. a. alt endast en tiondel av de ledigaplatserna var aktuella för unga arbetssökande. Skälen skall jag inte gå närmarein på, men de är flera. Och som jag sade, det är en av arbetsmarknadspolitikensviktigaste uppgifter att undanröja hinder - hinder som leder till attmänniskor, inte minst unga, saknar arbete. Jag tror också att vi kan hjälpas åt på annat sätt. Vi kanmedverka till en mera positiv syn på arbetets egenvärde. Det står inte ikonflikt med kraven på förbättrad arbetsmiljö. Ett meningsfullt arbete bordevara en rättighet för alla. och i den delen är årets budgetproposition ettuttryck för att man vill nå det målet med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Menvi får inte glömma bort att arbetsmarknadspolitiken ändå är ett komplement sund näringspolitik och till en god ekonomi. Arbetsmarknadspolitiken ärdock det viktigaste instrumentet i en anpassning, en sammanvägning och enöverbryggning av de svårigheter som råder på arbetsmarknaden i vårtsamhälle. Jag vill yrka bifall till samtliga punkter iutskottets hemställan. ANNA-GRETALEUON (s) replik: Jag är glad över att tog uppdetta med utbildningsfonder. Vi tycker det är bra alt vi har fått igenom vårtkrav på att frågan om utbildningsfonder skall utredas, och det hedrar ElverJonsson att han redovisade alt utskottet är kritiskt mot alt regeringen tydligenhoppade över det avsnittet i vårt förra betänkande. Vad jag framför allt tänker ta upp i denna replik äremellertid frågan om den framtida sysselsättningspolitiken. att det är nödvändigt att regeringen får tid på sig för att utreda ochta ställning till dessa frågor. Vi tycker nog att vi har givit regeringen dentiden. När sysselsättningsutredningen en gång lade fram sitt första betänkande- det var i - snabbade sig den socialdemokratiskaregeringen så att den i slutet kunde lägga fram ett förslag sombehandlades . Vi är helt klara över alt det var mycket mindre iomfång, men vi tycker inte alt del borde gå så myckel långsammare för denborgerliga regeringen än för den socialdemokratiska. Det finns skäl att skyndapå; vi ser orosmolnen hopa sig på arbetsmarknadens himmel. Vår oro för den framlida sysselsättningspolitiken gälleremellertid inte enbart delta med tidsaspekten utan också vad den härpropositionen kan tänkas komma alt innehålla. påminde om all vitidigare i denna kammare har varit eniga om de grundläggande principerna förarbetsmarknadspolitiken. Därför är del så oroande att man nu talar så myckel omBjurelkommissionen. Den har nämligen helt andra utgångspunkter. Är det desssynsätt som skall ligga till grund för sysselsättningspropositionen, kommerdet tyvärr alt bli slut med enigheten i denna kammare. var också kritisk motsysselsältningsutredningen. Del är svårt, när man sitter i sin bänk, all hörade exakta formuleringarna. Jag skulle därför vilja fråga: Vad sade ElverJonsson egentligen om den offentliga sektorn? Skulle den inte tillåtas öka iframtiden? Jag vill gärna ha ett klart besked på den punkten. LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: Del var väl inte så alt jag har settutskottet som uppgivet utan närmast som följsamt till den ekonomiskautvecklingen, till storfinansen och marknadskrafterna. Enligt utskottet förvalta det som blir över. Han anser tydligen att del ärutskottets och kanske också regeringens sak att göra den avvägning i arbetsmarknadspolitikensom är möjlig. Del är en förnöjsam politik som återspeglar. På vad sätt anser då att vi skall klaramålet arbete ål alla? Jag vill liksom fråga skall vi ha sysselsättningen ? Vilka medel skall vi tillgripa? Här har , vad jag kan förslå, helt dömt utden offentliga sektorn som den som skall kunna expandera och skapa jobb. Dåfrågar man sig ju genast: Vad skall det bli inom industrin? Vad har ElverJonsson att säga om den? sägs hela arbetsmarknadspolitiken vara ellled i alt skapa arbete åt alla, den är en god väg och jag vet inte allt vilkalovord den här politiken fick. Då måste ju svara på frågan: Vadmenar utskottet? Vad är del för väg? Sedan till de förslag som vi har lagt fram och som ElverJonsson säger ligger nästan utanför utskottets kompetensområde. Men nog måsteväl ulskoltel la ställning till den verklighet som man försöker sätta inarbetsmarknadspolitiken i. Inte kan man väl bara avfärda förslagen med alt deborde behandlas av ell annat utskott. Någon mening har väl utskottet ändå omutslagningen och dess effekter och i fråga om inriktningen av den utvecklingsom skall ske. Eftersom bara avvisar våra förslag, måstejag fråga: Vilken inställning har då och utskottet i övrigt tillvara tio punkter? man bereddatt tackla de sakfrågor som vi har tagit upp eller vill man avfärda Nr 111 VillElver biträda förslagen i annat sammanhang här i ? Det ärganska intressant i så fall, för det har verkligen alt göra både medutslagningen och med arbetslösheten som helhet. En annan omständighet som oroar migär alt socialdemokraterna i sina reservationer och i sin argumentation blandarihop några farliga saker. De säger på s. 57 om handikappfrågor:"Effektiviteten i näringslivet måste vidareutvecklas och tekniken utformasmed utgångspunkt i människornas egenskaper och villkor." Jag villverkligen fråga socialdemokratin: Vilka skall utforma denna effektivitet ochteknik? Och vilka medel skall man ha? ELVERJONSSON (fp) replik: sade i sill första inläggall hon var ängslig för del som Bjurelrapporlen bjöd på. Jag kan möjligen sägaall jag är del också i en hel del avsnitt. Jag berörde inte den rapporten imitt anförande, utan vad jag sade var alt sysselsältningsutredningen trots hade jobbat ändå inte hade kommit fram till förslag som varså färdiga alt de gick alt översälta i propositionstexter. Förslagen är myckelallmänt hållna, och de är dessutom av kontroversiell natur. Remissinstanser, från både arbetslagar- ocharbetsgivarsidan, har sagt all i utredningen finns myckel all bearbeta. TCOvar, som jag nämnde, kritisk och sade bl. a. alt utredningen saknar en klaranalys över de ekonomiska förutsättningarna för en sysselsättningsökning i denoffentliga sektorn. Jag refererade också vad en företrädare för hade sagt omsin tveksamhet till en ohämmad ökning av'sysselsättningen inom den offentligasektorn. Jag vill säga för alt inget missförstånd skall uppstå attvi har naturligtvis områden där vi inte kan ge avkall på ökning avverksamheten. Det gäller bl. a. barnomsorgen och äldreomsorgen, för alt nu laell par vitala exempel. Sedan det här med lempol när det gäller alt få fram enproposition. , som själv har skrivit propositioner ,borde ju vela alt del inte kan vara så enkelt när del kommer in en så storbeställning som den socialdemokratiska reservationen innehåller. Det är ju ingadåliga reservanterna begär - jag upprepar del, eftersom man kanske trotthär i kammaren alt del inte var så märkvärdiga saker. 1 reservationen sägs all det skall vara en samordning avhandlandet inom ett stort antal verksamhetsområden: "Riktlinjerna för denekonomiska politiken, finanspolitiken, närings- och branschpoliliken, energipolitiken,investeringspolitiken inkl. byggnadsverksamheten samt forsknings- ochutvecklingspolitiken måste formas med utgångspunkt i en framtidsinriktadstrategi, där politiska ställningstaganden kan inordnas i ett system avsamverkande åtgärder för utveckling, sysselsättning och regional balans." Detta behöver vi naturligtvis göra. Problemet är att delinte går all knäcka , som jag ser del. Skall vigöra jämförelsen med tidigare propositioner, t. ex. 1975/76:211? menade att den fick man fram snabbt. Ja,det fick man, men fann sedan, när hon hamnade i utskottet,att den innehöll få konkreta förslag. Utskottet fick lägga ned betydande arbetepå den propositionen för att få ett betänkande med litet mer substans i. Jagkan hålla med om att både utskottsmajorileten och socialdemokraternasjälvfallet har större krav på kommande proposition, och då måste det få talitet tid. ,() replik: Vi kanske inte skall gå in i detalj pä hurutskottsbehandlingen av tidigare proposition gick till. Detvar kanske inte så underligt alt diskussionen i utskottet blev ganskaomfattande, eftersom vi då hade en ny regering som också skulle sammanjämkasina olika och där man inte var beredd att skriva under allt det som vifrån socialdemokratiskt håll hade utarbetat. Jag vill tacksamt notera alt säger att hanockså är oroad över en hel del av del som hade alt framföra.Jag hoppas verkligen alt han med kraft för fram detta till departementen ochregeringen. Om verkligen och hans partivänner och de andraborgerliga ledamöterna är oroade över vad som sägs av är detunderligt att man inte gör någon reservation när man i utskottsbetänkandetkonstaterar att det är flera departement som skall arbeta med denna propositionom en samordnad sysselsättningspolitik. Detta handlar just omBjurelkommissionen. Om man inte vill ha en sysselsättningspolitik som denpresenterade och som är så avlägsen ifrån den nuvarande arbetsmarknadspolitiken,då tycker jag kanske all man kunde ha sagt det i utskottsbetän-kandel. Det lät ju litet annorlunda om den offentliga sektornsexpansion i det här inlägget än i hans förra. Han säger nu alt talat emot en ohämmad sysselsättningsökning påden offentliga sektorn. Men det finns väl ingen, åtminstone inte från vårtparti, som förespråkat en sådan. Men vi vet att behov finns på den offentliga sektorn av ensysselsättningsökning, på de områden som nämnde men också påandra områden. Vi vet - och det poängteras mycket ofta av osssocialdemokrater-att det är ett ömsesidigt beroende mellan vad som händer påden offentliga sektorn och vad som händer ute i industrin. Har vi inte en godoffentlig sektor med én bra struktur, så går det dåligt för industrin.-Å andrasidan: Om vi inte har en industri som kan konkurrera på världsmarknaden, harvi inte heller möjligheter till en god omsorg om människorna. Jag vill påminna om att om vi inte haftökningen av sysselsättningen just inom kommuner och landsting, hade desysselsättnings-siffror som berömde sig av tidigare sett heltannorlunda ut. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden är ju först och främstgrundat på utvecklingen inom just den offentliga sektorn. (vpk) replik: har inte tid att svara- ellervill inte svara- på mina konkreta frågor till honom om var utskottet tycker attdet är väsentligt att skapa en framtida industrisysselsättning. Han gör ju enavsågning av den offentliga sektorn, det är något slags grundtema för honom. Jag vill återigen ställa mina frågor till har ju en replik kvar och kan säga i stort sett vad han vill då medanledning av de här kommentarerna. Vi har lagt fram ett konkret program mot arbetslöshet ochutslagning. Vad är det där som skulle vara fel och som utskottet inte kan taställning till? Vill man kompromisslöst hålla fast vid parollen om arbeteål alla så att den inte bara blir en paroll? Vill man försöka skaffa en garantiför ungdomen så att den får jobb? Vill man påbörja en arbetstidsförkortning?Vill man peka på att vi måste utveckla vårt näringsliv, vidareförädlingen, denalternativa produktionen, och peka på att om inte detta sker så måste samhälletsnabbt vidta åtgärder? De arbetsmiljörisker som vi talat om kan åtgärdasdirekt. Vad vill och utskottet därvidlag? har man intevelat någonting, och vi har haft utslagna och handikappade som stått utanförarbetsmarknaden. Vi bör attackera de företag som har hög sjukfrånvaro och setill att de vidtar åtgärder för att minska den. Den obligatoriska arbetsförmedlingenoch främjandelagen kan snabbt användas myckel mer konsekvent än vad som sker . Vi bör se över de ekonomiska hjälpformerna och förtidspensioneringen. Man för ett allmänt resonemang om alt man inte bör användadetta på visst sätt men säger alt det används för alt slussa undanmänniskor från arbetsmarknaden och därmed få ner statistiksiffrorna. Det ärkanske detta som är det allvarliga. En annan allvarlig sak är att socialdemokraterna nu irepliken säger att vi skall ha något slags enighet om arbetsmarknadspolitiken.Det förskräcker mig litet grand när så starkt trycker pådenna enighet. Om man tittar på s. 57 ser man att socialdemokraterna vill ökaeffektiviteten. Jag frågar: Vilka skall öka den effektiviteten och vilka skallhålla emot den utslagning som man talar om? I den sista repliken spädde på med altsäga all vår industri måste konkurrera på exporten. Det är just detta krav somstorfinansen och marknadskrafterna ställer på det svenska arbetslivet ochsom slår ut människor. Vad vill socialdemokraterna då sälla emot detta? vara överens med , som hade en så förfärlig människosyn frånbörjan? Det kan kanske vara intressant att få veta detta . ELVERJONSSON (fp) replik: varnar för attenbart stanna vid paroller. Jag skulle vilja rulla tillbaka del påståendet ochfråga: Vad innebär parollen "'kompromisslöst"? Vad tänker sigkommunisterna för sanktioner om inte dessa hurtigheter infrias? Det skulleockså vara intressant att få besked efterlyser var jag och utskottet står ide sociala frågorna. Vi har inte haft en fyllig och heltäckande diskussion omdetta. I inledningsanförandel sade jag alt detta inte är vårt primäraansvarsområde. Men visst hör dessa saker ihop - det är ingen tvekan om del. Jag kan kort säga att jag för egen del ställer mig bakomdel som socialutskottet uttalade i sitt betänkande som behandlades här i gåroch som jag röstade för. Läs det, och läs också den debatt som följde! Därfanns väldigt mycket av det som samhället bör göra för att komma till rätta meddel som också slår igenom på arbetsmarknaden, nämligen människors problem meddrogbruk och drogmissbruk. Till vill jag komma med rättelsen alldet inte bara var så att den facklige vice ordföranden i Metall var ängslig fören ohämmad expansion av den offenthga sektorn. Enligt ell tidningsreferat sadehan all med det ekonomiska utrymme som vi häri dag får den offentliga sektorninte växa ytterligare. Det var alltså ett myckel kärvt uttalande. Han sadeockså att han ansåg alt vi måste salsa på exportindustrin för alt överleva ochalt staten borde gå in och driva på utvecklingen med direkta beställningar.Anna-Greta var också inne på detta i slutet av sin replik. Och del är ensynpunkt som jag ställer mig bakom, nämligen alt det är viktigt att få ettfungerande näringsliv och en sund ekonomi. Först då kan vi ha råd alt öka denoffentliga sektorn, som måste öka, framför allt på några punkter. Det är möjhglatt vi får hålla igen på en del områden, men vi har några områden som måste fåöka. Del gäller framför allt omsorgen om våra medmänniskor, främst de gamla ochde myckel unga. Jag tror all vi med förhoppning kan se fram emoten proposition. Del är viktigt att den kommer snart, och jag vill understrykaatt det är viktigt att del från denna kammare, med adress kanslihuset, sägs attvi hoppas att departementet jobbar så snabbt som det någonsin är möjligt. är också väsentligt att propositionen har ell sådant innehåll att den blirslitstark in i 1980-talel. Del är någonting som inte får försummas.Arbetsmarknadsministerns budgetförslag, som vi just nu behandlar, utgör ändåen god grund, för all inte säga en garanti, för att vi kan förvänta oss en braproposition. Jag får meddela att anslag haruppsatts om detta plenums fortsättande efter sedvanlig middagspaus. ERIKJOHANSSON (s): I milt anförande skall jag kommentera reservationerna 3,4, 5, 6 och 7 som är fogade till arbetsmarknadsutskottets belänkande1979/80:21. Vi socialdemokrater har en annan syn än den borgerligaregeringen på hur de totala resurserna skall fördelas. Vi vill värna om desvaga i samhället. Inte minst i då talet om en neddragning av denoffentliga sektorn så starkt framtonas måste vi vara på vår vakt. För vilka ärdel, herr talman, som hårdast drabbas av en generell och urskillningslösåtstramning av de offentliga utgifterna? Är det vi som har ett bra jobboch god ekonomi? Nej, del är de som saknar ett arbete, och dåfrämst de handikappade, ungdomarna, de äldre och invandrarna. Vi måste ge degrupperna en rejäl chans till all komma in på arbetsmarknaden och där göra eninsats. Utskottet har i betänkandet vältaligt utvecklatsvårigheterna för dessa grupper. Mindre än en tiondel av de lediga platsernavar aktuella för ungdomar. Det finns arbelsförmedlingskonlor som harupp till invandrare bland de arbetssökande, varav största delen måste hatolkhjälp. Del går trögt all placera handikappade på arbetsmarknaden. I utskottets belänkande utvecklar vi även balansproblemenpå arbetsmarknaden. Vi har många lediga jobb och åtskilligaarbetssökande. Arbetsgivare och arbetstagare har ibland för högt ställda förväntningar,och del gäller för arbelsförmedlarna att tålmodigt försöka övertyga bådearbetsgivare och arbetstagare om delta. Skall de problem jag här tagit upp få en lösning, krävsfler anställda på förmedlingarna. På en studiedag i för någonvecka sedan fick vi i utskottet klart besked från arbetsförmedlarna all demåste ägna ordentligt med lid åt de sökande som har problem av skilda slag. Detgår inte, herr talman, för en förmedlare alt avskärma sig från de sökandessociala situation, om en förmedling skall lyckas. Som gammal arbetsförmedlarevill jag starkt betona delta. Det är därför med stor övertygelse vi socialdemokraterföreslår all arbetsmarknadsverket tillförs 300 nya tjänster utöver regeringensförslag. Delta är egenthgen inte fillräckligt, men får ses som ett steg mot enmera rimlig tilldelning av personal till verket. Regeringen föreslog medel för100 nya tjänster. Del blir emellertid inte tal om några 100 nya tjänster,eftersom förvaltningskostnaderna skall dras ned . Reellt blir det knappthälften. Låt mig här konstalera att en utökning avpersonalen vid arbetsförmedlingarna är samhällsekonomiskt motiverad. Delta harju sysselsältningsutredningen visat. Låt mig la ett exempel. ochdecember gjordes en stor satsning för alt bereda de handikappadearbete. Genom denna kraftsamling för denna utsatta grupp på arbetsmarknadenfick ungefär 2 500 personer jobb. Del är en ökning med ungefär 1 000 jämförtmed samma månader året innan. Det bevisar än en gång all om man sätter inresurser på arbetsförmedlingarna för de handikappade så får man också resultat.Det är också lätt alt visa all del är god ekonomi med en sådan satsning. Någonhar räknat ut all om man exempelvis kan placera 200 handikappade i arbete ochbehålla dem där i stället för att förtidspensionera dem, så görsamhället en vinst på 100 milj. kr. Del motsvarar ungefär arbetslönen för 1 000arbetsförmedlare . Mot denna bakgrund känns det angelägel för migalt yrka bifall fill reservation nr 3. Nr 111 Jag vill också som en följd häravyrka bifall till reservation nr 4. i vilken vi , , begär att anslaget tillArbetsinarknadsservice ökas med i. kr. ,-, ,110,1 finansiering av vårt förslag om 300nya tjänster. 27 mars1980 ' ' ' Ireservation nr 5 tar vi upp Barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen, och i vårpartimotion behandlar vi också ett särskilt avsnitt om åtgärder för attunderlätta för kvinnor alt komma ut i förvärvslivet. Vi ser dessa åtgärder somett led i det pågående arbetet att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet. Vi noterar att allt fler kvinnor har kommit ut på arbetsmarknadenoch fått sysselsättning. Men är det så att arbetslösheten blandkvinnor är högre än bland män. och alltjämt finns det inånga kvinnor somhindras att förvärvsarbeta på grund av att det inte finns arbetstillfälleneller på grund av arbelshinder till följd av det sätt på vilket samhället ellerarbetsplatserna fungerar. 1 den socialdemokratiska regeringens proposition1975/76:211 var det ett centralt tema att undanröja förvärvshinder inte minstför kvinnorna. Av de föreslagna åtgärderna tar jag i detta sammanhang uppen fråga som vi från socialdemokratiskt håll - tyvärr förgäves- har aktualiseratvid olika tillfällen . Det gäller barntillsynen för föräldrarsom deltar i arbetsmarknadsutbildning. Barntillsynen är en kommunalangelägenhet, men när det gäller arbetsmarknadsutbildningen har det visat signödvändigt att komplettera den kommunala barnomsorgen med enbarntillsynsverksamhet som finansieras med statliga medel avarbetsmarknadsverket. Det är en verksamhet som har en begränsad omfattning.Enligt de villkor som gäller kan en kursdeltagare få sin barntillsyn ordnad pådetta sätt om utbildningen måste förläggas utanför hemkommunen. Den här regelnkan slå hårt i vissa fall. Det gäller speciellt yngre kvinnor, främst iNorriand. där arbetslösheten är särskilt hög. Om dessa kvinnor behöver enyrkesutbildning för att över huvud taget få ett arbete måste de i många fullbege sig till kommunens centralort. Eftersom den kan ligga på långt avståndfrån hemorten måste de bo på centralorten . Därigenomkommer de i praktiken i samma situation som de som får sin utbildning utanförhemkommunen. Vårt krav är därför att den särskildabarntillsynsverksamhelen inom arbetsmarknadsutbildningen skall utvidgas attgälla sädana fall som jag nämnt, i till ytvidden stora kommuner med långaavstånd till den centrala tätorten. Med detanförda, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 5. Som framgår av reservation nr 6, om anslag till Bidragtill arbetsmark nadsutbildning, har vi från socialdemokratiskt håll inte funnit anledning att ifrågasätta regeringens förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningens bedrivande i stort under nästa budgetår. Vi föreslär höjda arbetslöshetser sättningar, och det kommer senare att utvecklas av . Dessa förslag påverkar storleken av de utbildningsbidrag som utgår vid arbetsmark nadsutbildningen och därmed utgifterna för denna utbildning. Utgiftsök ningen beräknar vi till 250 milj. kr., och anslaget för utbildningen bör alltså 58 höjas ined motsvarande belopp. Jag vill därför redan nu yrka bifall till reservation nr 6. Frågan om volymen av beredskapsinedlen för vägprojekt har vi också tagit Torsdatien den upp i en reservation. I budgetpropositionen föreslås totalt 1 800 milj. kr. för 77 mars 19S() beredskapsarbeten under nästa budgetår. Av detta belopp är högst 300 milj._ avsedda att användas för vägarbeten. Vi socialdemokratiska ledamöter i Arbetsmarknads-