prot · G30981 · 1979-12-31 00:00:00 — F. n.sysselsätts i ca 210 personer och i 21. En ny anläggning istället för den som brann ner har uppförts i . Denna investeringmöjliggjordes genom att regeringen beviljade lokaliseringsstöd med sammanlagtca 15 nilj. kr., varav ca 9 milj. kr. Investeringenkostade ca 24 milj. kr. Antalet sysselsatta beräknades genom investeringenkomma att öka med ca 45 personer, varav 20 personer i . Enligt vad jag har erfarit har svåraekonomiska problem. Marknadsutvecklingen för företagets produkter har varitsvag. Den nya anläggningen har medfört kostnader som inte har kunnat förutses.Statsföretag har åtagit sig att täcka förlusterna t. o. m. år 1979.Företagsled- Om åtgärder för att utvidga verksamheten vid ningeninom håller f. n. på att utarbeta en ny långtidsplan isamråd med de anställda och moderbolaget för att komma till rätta medproblemen. För att uppnå konkurrenskraft anser man att en koncentration och eneffektivisering av verksamheten kommer att bli nödvändig. Intensiva insatserkommer att göras vid marknadsföringen, även på exportsidan, och medproduktutveckling för att bättre utnyttja den investering som gjorts ochförbättra lönsamheten. Eftersom företaget inte har uppfyllt de planersom angavs som en förutsättning när lokaliseringsstöd beviljades , hararbetsmarknadsstyrelsen, som har att svara för uppföljningen i sådana ärenden,innehållit det lokaliseringsbidrag som beviljats företaget. Närföretaget presenterat sin plan för rekonstruktion av verksamheten kommer arbetsmarknadsstyrelsenatt ta ställning till hur stort det slutliga lokaliseringsstödet kommer attbli. är verksamt i en bransch medintensiv konkurrens och där det f. n. råder en viss överproduktion. I förstahand måste vi avvakta att företaget löser sina nuvarande problem, innan vi kanvänta oss en expansion av verksamheten. (vpk): Jag vill börja med att tacka industriministern för svaret. Hur läget industri- och sysselsättningsmässigt är iLjusdals kommun skall jag inte trötta vare sig industriministern ellerkammarens ledamöter med att upprepa - det är ju väl känt av både regeringen ochriksdagen. Jag skall bara säga att någon förbättring inte ägt rum och att hotetom sysselsättningsminskningar fortfarande hänger över kommunen och dessinvånare. Som jag anfört i interpellationen är Trä denstörsta industrin i kommunen. Företaget spelar således en mycket viktig rollregional- och sysselsättningspolitiskt sett. Som industriministern säger i svaret har företaget haftoch har fortfarande vissa problem. Man redovisar t. ex. förluster. Jag tyckerinte att det i och för sig motiverar ogenomtänkta och delvis panikartadeåtgärder från ASSI:s och Statsföretags sida. Företaget har investerat i nyabyggnader, man har, vad jag förstår, också gjort produktionstekniska fel, somnaturligtvis kostar tid och pengar att rätta till. Möjligen skulle tiden ochkostnaderna ha kunnat reduceras betydligt, om företagsledningen mer hadelyssnat på de anställdas förslag och påpekanden. Frågan är nu om de anställda och företagsledningen i lugnoch ro kan få arbeta med en långsiktig utvecklingsplan för företaget, som kanresultera i produktionsförbättringar och - viktigast av allt - utveckling avnya produkter. Vad jag förstår har företaget stora möjligheter att utvecklasoch att i första hand behålla nuvarande arbetsstyrka och på litet längre siktutöka densamma. Men då krävs att företaget kan få ytterligare statliga medeloch att det beviljade lokaliseringsstödet betalas ut i sin helhet. Om intedetta sker händer bara en sak, nämligen en kraftig reducering av arbetsstyrkanvid Trä. Motiveringarna för att inte betala ut beviljatlokaliseringsstöd är attföretaget inte uppfyllt de löften som gavs om att nyanställa 45 personer och avdessa ett visst antal kvinnliga arbetare. Det är sant - företaget har inteuppfyllt det löftet. Men skall också sägas att företaget inte harminskat arbetsstyrkan utan faktiskt ökat densamma. Alternativet är , som jag sagt tidigare, att om intepengar ges till företaget kommer jobb att försvinna. Anser industriministernatt det är en acceptabel lösning? Är de 15 miljoner som det härlokaliseringsstödet uppgår till viktigare än 25-30 jobb som kommer attförsvinna i första omgången? Industriministern säger i interpellationssvaret: "Iförsta hand måste vi avvakta att företaget löser sina nuvarande problem, innanvi kan vänta oss en expansion av verksamheten." Men problemet är ju bristpå pengar, och där vägrar tydligen industriministern att ställa upp. Hur tänkersig industriministern att företaget skall reda ut sina problem? I interpellationssvaret sägs: "För att uppnåkonkurrenskraft anser man att en koncentration och en effektivisering avverksamheten kommer att bli nödvändig." Vidare sägs att LjusdalsTräprodukter håller på att utarbeta en ny långtidsplan i samråd med deanställda och moderbolaget för att komma till rätta med problemen. Det sista är inte helt korrekt. Vad man arbetar med är enåtgärdsplan . Det bakgrundsmaterial man då använder är förslag frånen konsultutredning. Det går ut på en reducering av arbetsstyrkan. Det är deneffektivisering som det talas om i interpellationssvaret. Den koncentration det talas om kan innebära antingen attvissa produktionsenheter i läggs ned eller att någonting kommer atthända med enheten i . Jag hoppas att så inte blir fallet. Trä har fått stränga order frän och bringa ned förlusterna och snabbt försöka skapa lönsamhet. Det är alltsåinte Trä som skall utsättas för kritik - det är , Statsföretag ochregeringen som är de ansvariga. Det vore bra om det är riktigt som sägs iinterpellationssvaret att företaget kommer att göra intensiva insatser vidmarknadsföringen, även på exportsidan, och med produktutveckling. Men om jaginte är fel underrättad har de anställdas representanter begärt att man skallanlita expertis för att nu analysera produktionen och utveckla nya produkter.Företagsledningen i Trä har avvisat detta med motiveringen att detinte finns någon tid till sådant. Man vill förbättra lönsamheten snabbt, ochdet skall då ske på det sätt som jag redogjorde för. För att detta verkligen skall gå snabbt kommer i nästavecka upp en , som dessutom vägrat att innan han går till verketträffa de anställdas fackliga representanter. Jag vill alltså säga att företaget har vissa problem. Detre produkter som tillverkas vid Trä har en marknad. Problem finns närdet gäller trapptillverkningen, men jag tror att de problemen kan reduceras medvissa förbättringar och med en hårdare marknadsföring nationellt och internationellt.Dessutom måste det vara möjligt att hitta nya produkter förutom det nya vägg-och takmaterialet Vidare måste lokaliseringsstödet betalas ut och Om åtgärder för att utvidga verksamheten vid LjusdalsTräprodukter A B Omåtgärder för att utvidga verksamheten vid Statsföretagge en resultatgaranti också , Det måste vara en bättre lösning än atttvinga företaget till de panikåtgärder som är på gång och som kommer attresultera i personalminskningar. Frågan är om industriministern är beredd attta initiativ till att ekonomiska medel ställs till Träs förfogande. inlägg vitsordar mitttidigare omdöme att det är angeläget att företaget får genomföra sinrekonstruktionsplan och göra en total översyn av verksamhetens organisation. Idet sammanhanget vill jag gärna instämma i vad sade om att detär angeläget att man, om driften i läggs ned, i samråd medkommunerna och de anställda lyckas skaffa alternativa arbetstillfällen iYtterhogdal, som ju är en region med betydande sysselsättningssvårigheter. Allt det här är nu ett arbete som pågår, och jag har ingenanledning att ge mig in i närmare kommentarer till de olika insatser somföretagets ledning tillsammans med facket gör och som här harredogjort för. Jag vill bara understryka vad jag sade i mitt svar, nämligen attdet självfallet är uppgift att se till att man, innanman slutreglerar det lokaliseringsstöd som företaget har beviljats, hargarantier för en hållbar, meningsfull och kommersiellt riktig inriktning så attföretaget på det sättet kan trygga sysselsättningen för sina anställda. Utan ensådan plan för en rekonstruktion av företaget är det givetvis inte tänkbart attarbetsmarknadsverket kan slutreglera lokaliseringsstödet. (vpk): Jag vet inte om jag missuppfattadeindustriministern, men jag tyckte att jag nära nog fick en bekräftelse på attden enhet som Trä har i skall försvinna men attindustriministern menar att det är viktigt att det kommer någon ersättningsindustri. Industriministern och jag har debatterat Ytterhogdaltidigare. Den aktuella verksamheten flyttades från eller 1977. Nufinns den på orten, och jag tror att det skulle vara väldigt olyckligt om mantog bort den igen. Den har betydelse för . Trä har tre produkter som varken säljer dåligteller saknar framtid, snarare tvärtom. Man skulle t, o, m, kunna utvidgaproduktionen genom, som jag har sagt, bättre marknadsföring och kanske vissaandra åtgärder. Vad som har satt press på Trä är att har sagt att de ekonomiska problem som företaget nu har skalllösas . Ni får göra precis hur ni vill, har man sagt, men ni skallsnabbt visa på en resultatförbättring, och till dess får ni inga pengar. Denenda åtgärd som företagsledningen på Trä då kan vidta blir att plockabort ett antal människor och upphöra med vissa produkter som ger problem i dag.Det är den åtgärd som man tvingas vidta. Jag menaratt detta är helt förkastligt, för det kommer att få som konsekvensatt man halverar arbetsstyrkan vid Trä. Det innebär inte någonutveckling av företaget utan betyder att man börjar en avveckling av det.Därför anser jag att det är oerhört viktigt - trots att företagsledningen intehar uppfyllt det löfte om att nyanställa 45 personer som man gav när man ficklokaliseringsstödet beviljat 1977 - att pengarna betalas ut. Annars blirföljden, som jag har sagt , att ett antal jobb försvinner frånföretaget. Därmed blir det heller inte någon utveckling och något framska-pandeav nya produkter. Detta är en kärnfråga i sammanhanget. Det är också viktigt att Statsföretag gerföretaget en resultatgaranti. Jag tror att detta på lång sikt är den bästalösningen, för då kan företaget undvika sådana panikåtgärder som det nutvingats in i av Statsföretag och . För att undvika missförstånd vill jag sägaatt beträffande var den utsprungliga avsikten att etableringen därskulle vara i verksamhet som man behövde för att komma upp ivolym i . Det var ju en förutsättning som jag som ansvarig förregionalpolitiken inte kunde acceptera. Ytterhogdalsenheten har alltså funnitskvar enligt den uppgörelse beträffande lokaliseringsstödet som pä sin tidträffades med företaget. När nu företaget befinner sig i en ekonomiskt besvärligsituation och anser sig behöva föra en diskussion om en koncentration avdriften, så har jag alltså uttryckt önskemålet att man ser till att dearbetstillfällen man skapade i kan användas för någon annanproduktion eller i någon annan verksamhet. Man skall inte överge de anställda iYtterhogdal i den här situationen. Beträffande företagets dispositioner i övrigt tror jaginte att detta är rätta platsen att ta upp en diskussion. Det bör vara en affärmellan företagsledningen, de anställda, och . Jag villbestämt varna för att dra den slutsats som framgår av vad hanhär säger- att man så fort ett företag har svårigheter skall gearbetsmarknadsverket ändrade direktiv. Verkets uppgift att bevaka attlokaliseringsstödet används på rätt sätt skulle alltså inte få gälla i sådana sammanhang- eller i fråga om statliga företag. Det vore verkligen att missbruka dedirektiv som har gett. Det uppdrag som arbetsmarknadsverket har fåttmåste självfallet genomföras även när det gäller ett statligt företag. Här haralltså ställts villkoret att företaget skall presentera en rekonstruktionsplaninnan lokaliseringsstödet slutregleras, och det kravet måste självfalletkvarstå. (vpk): När det gäller vet jag att i denhär s. k. åtgärdsplanen, som och företaget håller på attarbeta med, ingår mer eller mindre att man skall ta bortträlamelltillverkningen i och åter förlägga den till . Detskall ske ganska snabbt -. Då skall man skaffa -enligt industriminis- Om åtgärder för att utvidga verksamheten vid Om användningen av "secure"-reaktorer i denframtida energiförsörjningen tern -annan sysselsättning för de 21 personer som är anställda i . Det ärmycket betydelsefullt - 21 arbetstillfällen för . Men vem skallgarantera de jobben, herr industriminister? Man kan ju inte bara allmänt talaom detta. Finns det några klara planer? Ä regeringen beredd att ställa upp fören alternativ industri? Det är väl inte så att industriministern utgår ifrånatt storfinansen ställer upp och klarar detta - den storfinans som mer ellermindre har raserat dessa skogslän . Sedan är det naturligtvis riktigt att regler skall gällaför lokaliseringsstöd och lokaliseringspengar - det tycker jag också. Men manfår inte vara så byråkratisk och formalistisk att man biter sig fast vid dereglerna och vägrar dessa 15 milj. kr., så att ett stort antal arbetstillfällenförsvinner i , Det kan väl inte vara meningen? Det får heller inte varaså att Statsföretag vägrar att ge någon resultatgaranti , Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Om användningen av "secure"-reaktorer i den framtida energiförsörjningen Statsrådet erhöllordet för att besvara i (vpk) den 11 januarianmälda interpellation, 1979/80:116, och anförde: har frågat mig om det är tänktatt kärnvärmeverk av typ secure skall komma till användning i vår framtidaenergiförsörjning och var de i så fall skall placeras. Inget av de tre alternativen i folkomröstningen innehållernågot om secure-reaktorerna. Inga andra kärnreaktorer än deelproducerande reaktorer som anges i de olika alternativen är - såvitt jag kanförstå - aktuella för användning i . HANSPETERSSON i (vpk): Jag tackar energiministern för svaret.Interpellationen är föranledd av att det uppstått viss förvirring om vad somegentligen menas med ja till kärnkraft. Det finns flera orsaker till det. 1975 avsatte forskningsmedel för utveckling av,som det heter, lågtemperaturreaktorer för fjärrvärmeändamål, dvs. reaktorer avden typ som Asea-Atom har givit namnet secure. På sina håll har det beställts utredningar om sådana härreaktorer - bl, a, finns en sådan utredning i , där man tar uppkostnader, funktion, placering i stadsbilden osv. Förre energiministern har låtit bli att besvaraett öppet brev kommunisternas distrikt i ochSödermanland. Brevet avsändes till och uppmärksammades av länspressen ochinnehöll frågor om hur det skall bli med secure, eftersom de inte officielltförs fram idebatten om de olika alternativen. Detta var alltså innan man beslöt ompropositionen och ordningen inför folkomröstningen. har en motion lämnats till Västeråskommunfullmäktige där man begär att en sådan här reaktor skall byggas. Markfinns reserverad på en ö i . därefter erhöllfullmäktigeledamöterna i en färggrann broschyr från Asea-Atom. enganska påkostad broschyr som gör reklam för reaktorn. Det får väl betraktas somett led i en marknadsföring och i ett försök att få politikerna att ändå arbetamed en sådan här reaktor. hölls ett "ja-möte" i min hemortHallstahammar, där man propagerade för att försöka få folk att rösta för enutbyggnad av kärnkraften. Från husvagnen som innehöll mötesarrangörer ochpropagandamaterial spreds omväxlande reklammaterial från Asea-Atom och enfolder som undertecknats av en av de organisationer som flockas kringkapitalet för att försöka få folk att rösta för en utbyggnad av kärnkraften. Ifoldern redovisas den här kärnkraftsreaktorn secure, och i avslutningen sägsatt reaktorn passar bäst för större städer. Jag är glad för energiministerns svar, för det visar atthan och jag har precis samma uppfattning om vad omröstningen gäller.Energiministern använder visserligen en litet onödig nödutgång i texten genomatt hänvisa till "såvitt jag kan förstå". Det kan ju tyda på att detkan bli tolkningsproblem om det blir ett ja till kärnkraften. Blir det ett nejuppstår inga problem - då inleds avvecklingen. Blir det däremot ett ja kan manmisstänka att man börjar damma av dessa secure-reaktorer igen och säger att dethär är mycket lämpligt, det här skall vi använda osv. Jag vore glad om energiministern, som haft en central rolli förhandlingarna kring alternativen och som också benämns opolitisk, kundesäga att hur det än går i omröstningen skall inga secure-reaktorer användas.Det är endast vad som står i texten på valsedlarna som skall gälla - det skallvara bindande. Hur som helst tolkar jag energiministerns svar som ettbesked, både till Asea-Atom och till dem som för fram secure i debatten kringkärnkraften, om att man bör avbryta försöken att introducerakärnvärmereaktorer, och att energiministern tar avstånd frän den propaganda somförs fram när det gäller kärnkraftsutbyggnad utöver vad som sagts i de olikaalternativen inför folkomröstningen. Om användningen av "secure"-reaktorer i denframtida energiförsörjningen Som svar till i ,när han frågar mig om jag kan så att säga garantera folkomröstningens innehåll,vill jag bara säga att konstitutionellt är folkomröstningen rådgivande. Detinnebär att det är som har att fatta de avgörande besluten och attfolkomröstningen enligt vår författning endast ger ett råd till . är det ju så att partierna i har förklaratatt de skall följa omröstningsresultatet, och det är naturligtvis ett faktum,vilket inte förändrar rättsläget. Men av det jag har sagt följer att det inteär jag utan de Om användningen av "secure"-reaktorer i denframtida energiförsörjningen politiskapartierna i som kan ge garantier rörande tolkningen avomröstningsresultatet, något som självfallet får ske utifrån det som står påsedlarna, som tillkommit genom en överenskommelse mellan de politiskapartierna. HANS i (vpk): Jag får tacka igen. Energiministernsuttalande styrker ju att "secure"-reaktorn inte är aktuell vid ett jatill kärnkraft. Då kan ju alla de här organisationerna som flockas kringkapitalet, för att stödja kapitalets krav på utveckling, göra om sinabroschyrer, där "secure"-reaktorn finns med. Asea-Atom bör vidaresluta upp med att göra reklam för den här reaktorn, liksom alla motioner ominrättande av "secure"-verk bör avslås ute i kommunerna. Detfinns ju en rad organisationer-AB Kärnkraft (AKK),, , , Handelskammare m.fl. - som driver olika kampanjer för ja till kärnkraft. Det vore bra om vifick en upprensning kring alternativen 1, 2 och 3, sä att det kom fram vad somfaktiskt står på valsedlarna. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:137 § 9 Anmäldes och bordlades Förslag 1979/80:13 Fullmäktiges iriksbanken förslag om disposition av vinstmedel för § 10 Anmäldes och bordlades 1979/80:35 med anledning avförslaget 1979/80:5 från förvaltningsstyrelse om utvidgning avförvaltningskontorets direktion 1979/80:36 med anledning avpropositionen 1979/80:55 om ändring i kommunallagen (1977:179), m. m. 1979/80:23 med anledning avpropositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt propositionen hänvisats till kulturutskottet 1979/80:24med anledning av motioner om jakt- och viltvård m, m. 1979/80:26 med anledningav motion om svensk text på importerade livsmedelskonserver 1979/80:27 med anledning avmotioner om en landskapsplan för , m. m. betänkanden /80:27 med anledning avmotioner om kontokort 1979/80:28 med anledning av motion om förstatligande avläkemedelsindustrin 1979/80:8 med anledning avpropositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt avser och kommundepartementetsverksamhetsområden § 11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:138av () till justitieministern om våldspornografiska bilder: Mycket dumt står att läsa i de s.k. herrtidningarna. En sällsynt larvig och upprörande artikel har nyligenpublicerats i nr 6:1980, Under rubriken visas i ord och bild hur "mjälla 17-åringar"och "bedagade kvinno-underdelar" mals till köttfärs och grillas medörtkryddor i het ugn. En mör flicka delas i under- och överkropp, underkroppen"benas ur" och mals, stoppas i fårtarm och sys ihop med överkroppen. Till det interpellationsexemplar som översändes tilljustitieministern bifogar jag bilderna för att staten inte skall behöva ge ut6:25 kr. av skattebetalarnas medel och ekonomiskt bidrag till ett sådant människoförakt. har förbjudit barnpornografi. Menvåldspornografi är fortfarande tillåten. Detta är egendomligt. På pornografisk föreställning på porrklubbar är detförbjudet att visa "förråande sexuellt eller sadistiskt beteende". Påbild och text i tidningen är det tillåtet. Detta är egendomligt. Är det inte dags att i konsekvensens och jämställdhetensnamn rensa upp i av kvinnoförakt? Det bör enligt min mening i framtideninte vara tillåtet att framställa och försälja våldspornografiska bilder. Jag villfråga justitieministern: Tyckerjustitieministern att det är förenligt med grunderna för yttrande- friheten och tryckfrihetsförordningen att, som i den härnämnda artikeln, uppmana till förråande sexuellt eller sadistiskt beteende? Harvi nått gränsen för vad tryckfriheten kan tillåta? 1979/80:139 av (vpk) till industriministernom ett utvecklingsprogram för gruvindustri: Inom utgörgruvnäringen en mycket betydelsefull faktor. I en kommun, , svarar dennanäring för av industrisysselsättningen. Varje förändring inom dennanäringsgren i negativ riktning ger självfallet återverkningar påsysselsättningen i kommunen samt i länet för övrigt. Det är därför av mycketstor betydelse för framtiden vilken politik och vilka riktlinjer som vi låterstyra utvecklingen inom gruvnäringen. Om vi skall kunna undvika fler fall ilikhet med gruvorna inom Adakfältet, måste vi välja att utveckla och inteavveckla denna basindustri. I den kapitalistiska filosofin varierar en malmkroppsstorlek i takt med svängningarna i malmpriserna. Det som ena dagen utgörgrunden för många människors existens kan över förvandlastill vad man kallar "ej brytvärda mineraliseringar". NärRudtjebäcksgruvan lades ned var det ett utslag avdenna filosofi. Trots att malmen fanns och gruvan gav vinst, ansågs det meralönsamt att avveckla gruvan -detta eftersom man såg att skulleden företagsekonomiska vinsten förvandlas till förlust, enligt beräkningar somgjordes. En sådan politik bygger på rovdrift och kortsiktigttänkande. Snabba svängningar i den kapitalistiska konjunkturen skall inteutgöra grunden för hur våra naturtillgångar skall utnyttjas. Så bräcklig ochskör får inte framtiden vara för de anställda. Tvärtom finns allanledning till en offensiv politik när det gäller gruvnäringen. Nya intressantaupptäckter av mineraler har gjorts i , bl, a. av nickel ochvolfram. När det gäller nickel så var en gruva i drift under andravärldskriget. Där finns det obrutna partier kvar. Kravet om ett utvecklingsprogram för länets gruvindustriväxer sig allt starkare. Det var också kravet i en motion från vpk(1978/79:1031). Resultatet blev att hemställde till regeringen attredovisa ett gruvpolitiskt handlingsprogram för . Med hänvisning till det anförda ber jag att tillindustririiinistern få ställa följande frågor: Har regeringen påbörjat sitt arbetemed detta gruvpolitiska handlingsprogram? Ämnar regeringen söka samråd medberörda kommuner i samband med utarbetandet av programmet? Om inte detta programarbetepåbörjats, ämnar industriministern vidta åtgärder för att det omgåendepåbörjas? 1979/80:140 av (vpk) tillutbildningsministern om studiesituationen för heltidsstuderande viduniversiteten: En växande grupp högskolestuderande väljer att studera ihalvfartstakt, dvs. de studerar i allmänhet på sin fritid. gällerdock att den övervägande delen studerar på heltid. De fortsätter direkt frängymnasieskola till högskola alternativt tar tjänstledigt från ordinarie arbeteför att komplettera eller avsluta en icke fullgjord examen. Vid planläggning av kursscheman har det visat sig att detär de heltidsstuderande som kommit i kläm på grund av denna uppdelning istudietakt.