prot · G30961 · 1979-12-31 00:00:00 — Men den rnåste då, sornstatsrådet även säger, bygga Om skinn- och Pbeslut som är fattade av efter normala utredningar pä alla framtid '" ' '' ' press är jag ocksåmedveten om. Men den är mycket Det måste väl då vara viktigt att man från ansvarigt håll inle talar påsådant sätt all det kan missförstås. De artiklar som del här gäller harinneburit att människor på åtta olika ställen varit oroliga. Fyra regementenvar nedläggningsholade och i fyra fall gällde det omorganise-ringar. Det är heltklart att man kan få en bättre julklapp. Men jag är nöjd med svaret. Jag tycker att det klart sagtsifrån alt del uttalande det här är fråga om var förhastat - kanske ettolycksfall i arbetet. Del skall inte bli på det sättet. Regeringens beslutskall fallas efler vederbörliga utredningar. BO (): Även jag är naturligtvis nöjd för dagen meddel svar som försvarsministern har lämnat. Vad man kan säga är att deformuleringar som har använts vid presentationen av beräkningsunderlaget - ochde exempel som finns där- kanske inte har bidragit till all undanröja defunderingar som förekommit. Det är ju märkligt att man får en debatt om ettregemente sorn enligt vad beslöt skulle få finnaskvar. Som försvarsministern själv sade ger del inte de anställda en tillräckligtrygghet. Det ger inte sådan arbetsro all man kan prestera fullgott resultat,och del är också mycket olyckligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om skinn- och läderindustrins framtid Handelsministern erhöll ordet för alt besvara () anmäldafråga, 1979/80:183, till industriministern, och anförde: har frågat dels vilkenproduktionsvolym regeringen anser att den svenska skinn- och läderindusirinskall ha i avvaktan på att utredningen om denna industrigren skall bli klar medsina förslag, dels vilka insatser regeringen är beredd all sätta in för attupprätthålla denna produktionsvolym. Frågan haröverlämnats till mig. Situationenför den svenska skinnkonfektionsindustrin har under senare Således uppgick produktionen av skinnkläder under första halvåret1979 till 58 000 plagg, vilket innebär en ökning med 3 000 plagg eller 26 jämfört med år1978, minskade importen med från290 000 till 188 000 plagg. När det gäller importen från , som svararför omkring tvä tredjedelar av den totala importen, var minskningen ännukraftigare och uppgick till , Regeringen uppdrog åt lekodelegationenalt utreda vilken omfattning skinn- och läderindustrin bör ha samtatt studera hur skinn- och lädervaruimporten påverkar skinnindustrinsframtidsutsikter. En rapport skall lämnas till regeringen före den 1 september1980. Mot bakgrund av vad jag här har anfört finns det enligtrnin mening inte anledning för regeringen att nu föregripa resultatet avtekodelegationens utredning. Jag vill slutligen framhålla att av stor betydelse på bådekort och lång sikt för hela näringslivet är att det relativa kostnadslägel ochdärmed konkurrenssituationen för inle utvecklas ogynnsamt. Om skinn- och läderindustrins framtid OVEKARLSSON (s): Jag vill lacka handelsministern försvaret, även om jaginle är helt nöjd med det. Jag har ställt min fråga mot bakgrunden av denomständigheten att \åren 1979 uttalade att det inte minst urförsörjningsberedskapssynpunkt är angeläget att det inom landet finns enskinnkonfektionsinduslri av tillräckligt stor omfattning. Jag ställde rninfråga till industriministern, eftersom jag anser alt det ur industripolitisksynpunkt är angelägel alt bibehålla denna industri. har alltså för något mer än ett halvår sedanuttalat att del ur försörjningsberedskapssynpunkt är angeläget alt svenskskinnkonfektionsinduslri finns kvar. Jag anser alt läget nu är sä allvarligtalt den svenska skinnindustrin inte får minska ytterligare. Då försvinnernämligen det yrkeskunnande som finns inom landet. Det har jag påpekat vid någratidigare tillfällen. Nar nu handelsministern säger att produktionen har ökatnågot , så är del i och för sig riktigt och positivt.Men han jämför med produktionen , då nivån var katastrofalt läg. Densvenska skinntillverkningen uppgick till ca 350 000 plagg, 1976 till ca300 000 plagg och 1977 till något under 200 000 plagg för all 1978 hamna i ettverkligt botlenläge. Att man ökar tillverkningen något från denna låga nivå ärbra, men det är inte tillräckligt. Antalet anställda inom branschen minskar och är nu så lågtatt risken för all man inte skall kunna behålla yrkeskunnandel är uppenbar. Pänågra år har i , som varit det dominerande skinncentrat i landet, antaleti branschen sysselsatta minskat från ca 1 300 till ca 600, Ännu lägre siffrorhar nämnts, men vi kan hålla oss till siffran 600. När det då komuppgifter om att ett nytt lågprisland, , var på väg in pä den svenskamarknaden, blev man verkligen rädd för utvecklingen, inte minst på grund av attdetta sker rned statens hjälp. hjälper utländska företag altkomma in på den svenska marknaden, som industriverket försöker hjälpasvenska företag att överleva och uttalar sig föratt branschen Om skinn- och läderindustrins framtid Det måste till samlade åtgärder från samhällets ochnäringsidkarnas sida, om man skall kunna klara branschens framtid och deninhemska skinntillverkningen. Läget i den här branschen liksom i ett antalandra branscher i är inte tillfredsställande. Det är bakgrunden till deallmänna problem vi har. För att åstadkomma en solid grund för förbättringarkrävs åtgärder inom den ekonomiska politiken och insatser från alla deinstanser som kan utöva någon inverkan på vår konkurrenskraft och vårtkostnadsläge. Det är ändå värt alt notera-och del gjorde också OveKarlsson-alt en viss förbättring har inträtt. Bakgrunden till denna ärsannolikt de olika åtgärder som ledde till att del allmänna konkurrensläget förSverige förbättrades under föregående år i förhållande till vad som varitfallet tidigare. Vad gäller den speciella frågan om som eventuellexportör av skinnvaror till är det rikligt som påpekar altSIDA och det speciella organet Irnpod gjort vissa insatser för att underlättaför all exportera till . Det gäller en lång rad olika produkter.Indiens export till är låg. export av lädervaror till Sverigeutgör av den totala importen till av sådana varor. Deirnportbefrärn-jande insatser inom ramen för detta program som gjorts för attunderlätta för att exportera lädervaror till har varitutomordentligt begränsade. Den allmänna policy som gäller för insatser från SIDA ochImpod på del importbefrämjande området finns fastslagen i förra åretsbudgetproposition, nämligen att Impod bör undvika att aktivt engagera sig förvaror som av försörjningsberedskapsskäl är föremål för irnporlbegränsningar iSverige, I övrigt bör alla varor som bedöms främja utvecklingen ochdiversifieringen av produktionen i och ha en marknad komma i fråga. OVEKARLSSON (s): Situationen är ju rätt allvarlig, eftersom antalet ibranschen sysselsatta minskar. Som jag sade i mitt förra inlägg är nu antaletsysselsatta sä lågt att man måste ställa sig frågan om vi skall haen svensk skinnkonfektionsinduslri eller inte, I andra hand är det fråga omhuruvida man skall kunna klara sysselsättningen på en viss ort i landet,nämligen . 1 den allmänpolitiska debatten sade jag attMalung håller på alt förblöda, vilket jag nu kan upprepa. Det handlar om hurlångt man behöver gå i fråga om åtgärder för all garantera ett yrkeskunnande.Jag vill ställa frågan till handelsministern om han anser alt del är rikligtoch i överensstämmelse rned beslut att vi fortsätter med import avskinnkläder som uttalar sig för att del inle minst frånförsörjningsberedskapssynpunkt är angeläget att det inom landet finns enkonfektionsindustri av tillräckligt stor omfattning, som uttrycktedet. Denna import torde medföra att svensk industri slås ut och att del iframliden sålundafinns en uppenbar risk för att det inte kommer all finnas någon inhemskindustri som kan klara försörjningsberedskapen. Vi vet att denna behövs och attvi inle minst från militär synpunkt hade stor nytta av denna industri . Handelsministern : Herr talman!Ove ställde till rnig frågan om del skulle vara rimligt alt allsfortsätta en import av varor som är av särskild betydelse för vårförsörjningsberedskap. Svaret måste faktiskt bli att inte harmöjligheter att tillgripa importrestriktioner utanför ramen för våra internationellaförpliktelser. Om vi skulle sälla i gång med att göra sä, , skulleden landsdel som är vald att representera här i , råkaförfärligt illa ut till följd av en lång rad motåtgärder från andra länder. Vad däremot beträffar den speciella situationen förläderindustrin kan sägas all vi härvidlag bett tekodelegationen alt studera vadsom bör vara ett produktionsmål och vilka åtgärder vi bör vidta för att främjaförverkligandet av detta. Det är då rimligt att vänta på att denna delegationfår lägga fram sina förslag. Grundläggande för hur det kommer all gå för såvälMalungs skinnindustri som för och i dess helhet är altvi kan slå vakt om vårt konkurrens- och kostnadsläge. Del vore bra om vigemensamt kunde anstränga oss till den ändan. Överläggningen var härmed avslutad. Handelsministern erhöll ordet föratt besvara (rn) anmälda fråga. 1979/80:222, ochanförde: har frågat mig om jag anser detsakligt riktigt och om del ligger i linje med uppgifter tttlföra fram vissa argument sorn finns i ett undervisningsmaterial, kallat"Modekarusellen", som verket har utarbetat. Där återfinns bl. a.följande text: "Rika jordägare och storföretag bestämmer vad som ska odlaspå åkrarna. De tjänar mer på att odla bomull (och andra råvaror) till oss än påatt odla mal till sill eget folk." Den största exportören av bomull är , ett land som harelt så effektivt jordbruk att man har stora exporlöverskott av livsmedel och dåäven exporterar till länder utan "rika jordägare". Stor exportör av bomullär även , som dock är nettoirnporlör av livsmedel. Dessa länder svararför mer än hälften av bomullsexporten. Bland andra exportländer av betydelseåterfinns elt antal som knappast domineras av "rika jordägare ochstorföretag". Det kan också påpekas alt rnan på u-landshåll är oroad över att avsättningsmöjligheternaför bomull skall försämras genom att alltmera syntetmaterial används itextilier. Sådan är verkligheten, och den ger föga underlag för vadsorn framförs i del stycke i som återger.Därmed minskas möjligheterna att nå det egentliga och vällovliga syftet rnedbroschyren, nämligen alt väcka till debatt och eftertanke om det rimliga ellerorimliga i att så många människor okritiskt följer modenycker. BO (); Jag ber att få lacka handelsministern försvaret, som följer ungefär de lankegångttr sotn har legat bakom min fråga. Jagvill komplettera svaret rned några anmärkningar och synpunkter av formell ochinnehållsmäs-sig art, Att, som ibroschyren, tala om "rika jordägare och storföretag" är i väsentligaavseenden fel. Jag häri mänga år tjänstgjort i länder, både i och ,där man odlar bomull, och jag vet därför all en mycket stor del av odlingarnaligger i händerna på småbrukare. Däremot kan del för exportändamål och andraändarnål ibland föreligga svårigheter att hålla en jämn kvalitet, och i detsyftet har man ofta bildat kooperativa samarbetsorgan. Påslåendet i broschyrenpå denna punkt är således felaktigt. Del verkar vara hämtat ut någon enklaremarxistisk publikation och hör i varje fall inte hemma i en statlig myndighetsinformationsmaterial, aldrig hört talas om komparativa kostnader och internationellarbetsfördelning? Dessa begrepp innebär att varje land och region skalltillverka det för vilket man har relativt bättre förutsättningar än andraländer. Detta ger totalekonorniskt det största produktionsresultatet. Del ärdärför, även ur det enskilda u-landets synpunkt, riktigast alt man odlar detför vilket man är bäst lämpad. Deltager valutor för vilka man sedan kan köpa t.ex. livsmedel billigare än om nran odlat dessa på jord som bättre läm.par sigför bomullsodling. Dessutom kan inget utland vara helt självförsörjande. Manmåste importera åtskilliga produkter. Valutor för denna import skaffar man sig naturligtvisbäst genom att tillverka eller odla det för vilket rnan har de bästaförutsättningarna. Del är sakligtfullständigt fel att antyda all vår bomullsimpprt helt eller ens huvudsakligenkommer från , vilket också handelsministern var inne på. Den heltdominerande delen, av vår import, kommer från , Av återstodenkommer nästan allt från andra i-länder, varvid dock en del kanske kan varareexport från . Eridast kommer från rena . Delta motsvarasockså av det förhållandet att betydligt över hälften av all odlad bomull kommerfrån tre länder som vi i vanliga sammanhang inte brukar anse tillhörau-blockel, nämligen , och , och vilka-del gäller i varjefall de två sistnämnda länderna-nog själva önskar bestämma överjordbrukspolitiken. Beträfftjnde de tvä sistnämnda gäller dessutom att där intelängre finns kvar pågra "rika jordägare". Även på denna punkt ärsåledes uppgifter helt felaktiga. Ärdet f. ö. säkert att inriktningen av konsumtionen motjeans m. m. totalt sett tar i anspråk mer resurser? Jag är inte säker på del.Del finns ju återvinning osv. Nästa fråga man ställer sig är om uttalanden av det härslaget faller inom verksamhetsområde. Jag har framför rnigkonsumentverkets instruktion och har inle kunnat finna någon punkt däri somskulle kunna täcka en publicistisk verksamhet av detta slag. Har möjligenhandelsministern en annan uppfattning på den punkten? Jag vore i så falllacksam all få elt besked om det. Om stimulans till etablering av anläggningar förproduktion av etanol Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Om stimulans till etablering av anläggningar förproduktion av etanol Statsrådet erhöllordet för alt besvara () anmiilda fråga,1979/80:226, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt som elt led i en förbättrad energibeiedskap medverka tillfinansieringsformer som underlättar och stimulerar etableringen avetanolproduktionsanläggningar i vårt land. Jag anser det angeläget alt minska del stora beroendet avimporterad olja inom transportsektorn. Flera utredningar studerar f, n,förutsättningarna för dena. Oljeersältningsdelegationen (I 1979:01) har till uppgiftatt kartlägga hinder mot ett ökat utnyttjande av solvärme och bränslen sorn kanersätta olja samt att föreslå åtgärder för att undanröja dessa hinder.Delegationen har tillsatt en särskild arbetsgrupp för alternativa drivmedel,bl. a. etanol. Enligt vad jag har erfarit planerar arbetsgruppen alt underförsta utarbeta förslag till strategier för införande avalternativa drivmedel. De tekniska och ekonomiska förutsättningarna förtillverkning av etanol ur sockerbetor och andra produkter utreds avetanolulredningen (Jo 1979:05). Utredningen beräknas redovisa resultatet avsitt arbete . Resultatet av de här nämnda utredningarna bör avvaktasinnan närmare ställning tas till produktion och användning av etanol somdrivmedel i . Jag är därför inte beredd alt nu föreslå särskildstimulans till elablering av anläggningar för produktion av etanol. Jag villemellertid i delta sammanhang peka på vad jag har anfört i budgetpropositionenom en fond för att underlätta investeringar i teknik som snabbt kan minskaberoendet av olja. Förslag om att inrätta en sådan fond kommer att läggas framsenare . Anläggningar av det slag sorn nämns i frågan bör kunna komma ifråga för finansiering av denna fond. Nr 61 i (c): Fredaeen den Herr talman! Jag vill lacka statsrådet för svaret på BirgerOlssons ''S''- Bakgrunden är, som alla vet, att oljeberoendet år ett faktum. Om kostnaderna ftAm nya, alternativa energikällor för attsä småningom ersätta oljan. Det för kärnkraftsnro- "" viktigtsamhällsekonomiskt och även från beredskapssynpunkt att vi får ducerad elenergi" ordentliga alternativ på det här området. Vi rnåste utnyttja demöjligheter vi har inom landet all få fram förnybara energikällor. När detgäller etanol är tekniken sedan långe känd och används också i flera länder.Framförallt i barman en stor verksamhet på delta område. Även andra länderhar använt sig av etanol i rätt stor omfattning. Jag tycker alt svaret andas en positiv inställning tillatt söka göra någonting på det här området. Det talas om all man har tillsalten arbetsgrupp för att utarbeta strategier. Det låter kanske inte såupphetsande handlingskraftigt, rnen vi får väl hoppas att det ändå är avsikten. När det gäller fonderna sorn omnämns i slutet av svarettycker jag det är bra all de finns med i årets budgetproposition. Jag noterarockså alt statsrådet säger att anläggningar för produktion av etanol bör kunnakomma i fråga för finansiering ur denna fond. Del tycker jag är positivt. Avslutningsvis hoppas jag alt energiministern nu samlarihop alla tåtar sorn finns på den alternativa sidan och ser till alt det börjarhända någonting. Jag tycker att svaret andas en viss optimism. Jag hoppas påfortsatt handlingskraft från energiministerns sida. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Statsrådet erhöllordet för an besvara (vpk) anmäldainterpellation, 1979/80:67, och anförde; har frågat mig om jag anserall beräkningarna av kostnaden för kärnkraftsproducerad elenergi till 11,5öre/kWh är realistiska sarnt om jag är beredd att i god lid före folkomröstningenmedverka till att redovisa kärnkraftens alla kostnader och deras inverkan päelpriset. När del gäller uppgifter om kostnaden för elenergi frånett visst kraflslag bör bl. a. beaktas all olika kalkyler kan vara utförda iolika prisnivå, och vid olika kalkylräntor. Dessutom kan kostnadsangivelseravse olika år, t, ex. 1979. 1985 eller 1990. Olika uppgifter har offentliggjorts rörande kostnadernaför den kärnkraft som kan komma all installeras. 1 propositionen tned riktlinjer för energipo litiken (1978/79:115) angavs produktionskostnaden för el från till /kWh. har angett kostnaden 32 i prisnivå förnytillkommande kärnkraft till /kWh är 1979 och till 11öre/kWh år 1990.1 båda dessa fall har tillämpats en kalkylränta på4 %.Forsmarksbolagets ledning har uppgett att med då kända kostnader ochgällande uranpriser samt en faktisk ränta på kostnaden för el kundeberäknas bli ca /kWh vid tillgänglighet. Vid kalkylränta harbolaget uppskattat kostnaden till ca /kWh. De nämnda siffrorna avserkärnkraftverk som kan tas i drift . De som är i drift eller ärfärdigbyggda har lägre kostnad. För är vissa kostnader redannedlagda. Om man endast räknar de kostnader som tillkommer om projektetfullföljs blir kostnaden lägre än vad här sagts. I den pågående debatten med anknytning till denförestående folkomröstningen har dessa beräkningar ifrågasatts underåberopande av bl. a. amerikanska uppgifter om en kostnad på ca /kWh i1979 års penningvärde för installerad kärnkraft. Olika meningar föreligger sålunda i debatten omkärnkraftens kostnader. För egen del anser jag mig sakna anledning att laställning till hur kostnaderna skall beräknas. Jag vill i detta sammanhangerinra om all de olika kampanjkommittéerna kommer all beviljas statliga bidragför att bedriva upplysningsverksamhet även i detta hänseende. Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen. Mina frågor till energiministern är ställda utifrån detfaktum alt de utredningar som regeringen tillsatt har rört sig rned uppgifteroch beräkningar i fråga om kärnkraftens kostnadsläge som man starkt kanifrågasätta. laborerade regeringen med som ett pris påkärnkraftsproducerad el. håller sig till /kWh. I svaret erkänner nu statsrådet att dessa beräkningar ärlångt ifrån säkra och att det finns andra beräkningar som tydligen kan varaprecis lika realistiska som utredningens. Detta är intressant, och det ger miganledning att tacka statsrådet för hans erkännande av att det tydligen inteblott är utredningarnas sakkunskap vi har att rätta oss efter. Statsrådet noterar, liksom jag gjort i min interpellation,att Forsmarksbo-laget redan har medgivit att tidigare beräkningar inte håller.Överingenjör , f, d, huvudprojektör för Forsmark, säger, sedan hanövergått till annan befattning, att kärnkraften kommer att kosta minst 20öre/kWh, Det betyder ett konsumentpris på ca /kWh, "Forsmarksbolaget har naturligtvis vetskap om att kostnadernarusar i höjden, och internt är man orolig över att inga kalkyler håller",säger , En oberoende expertgrupp av tekniker och ekonomer harkommit till samma slutsatser om kärnkraftens verkliga kostnader, I en rapportslär man fast att kärnkraft kommer att kosta ca /kWh, Samma resultat harman kommit till i en amerikansk undersökning. Därmed rycks grunden delvis undanför konsekvensutredningen. Det finns ingen direkt saklig grund för påslåendetatt en kärnkraftsavveckling skulle ge högre elpriser än om kärnkraften vorekvar. 3 protokoll 1979/80:59-63 Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Både och 3 kommer att ha ettbetydligt högre kostnadsläge än övriga kärnkraftverk, och den framtidakärnkraften kommer att bli mycket dyrare. När konsekvensutredningen gjort sina beräkningar har mantill stor del, enligt vad jag kan se, utgått från felaktiga utgångspunkter. Detmaterial som är tillgängligt tyder på många uppfattningar och få fakta. Dettastyrks av flera bedömare. Nationalekonomen kom fram felräkning på och stannade vid en avvecklingskostnad på 20-25miljarder. Nej-alternativet i folkomröstningen har för sin del sagtalt med en kärnkraftsavveckling på dess villkor kommer kostnaderna, utslagna på1980-talet, att bli , per förvärvsarbetande; det betyder . Slår man ut dem blir kostnaderna lägre, och fortsätterman kan de bli , . Det finns alltså många olikaberäkningar från skilda utgångspunkter när det gäller kostnaderna förkärnkraften. Vad konsekvensutredningen inte räknat med ikärnkraflskostnaderna är den mycket sannolika ökning som kommer på 1980- och1990-talen, Säkerhetskraven kommer att skärpas betydligt, och det kommer altbetyda ökade kostnader, om de räknas in på driftsidan. Kostnaderna förunderhållet av de kärnkraftverk som vi har i drift kommer säkerligen attbli betydligt större ju äldre dessa kärnkraftverk blir. Att räkna med blott 5öre i driftkostnad måste vara helt orealistiskt. Man får sornen rörlig kostnad också räkna med de minskningar i drifttillgänglighelen somuppstår , framför allt i de gamla kärnkraftverken. På det lösliga materialet i konsekvensutredningen har detnu på många håll dragits stora växlar. Som jag ser det har, medvetet elleromedvetet, vantolkningar av verkligheten förekommit. Industriintressena har juinle varit sena att utnyttja utredningens beräkningar. Till dem som dragit stora växlar pä konsekvensutredningenhör , som då framför allt siklat in sig på processindustrin, 1 ettav sina räkneexempel uppskattar han de rörliga kostnaderna till /kWh,vilket uppenbart är en alltför läg siffra med tanke på att dessa kostnader iframliden kommer att öka, bl, a, på grund av de utvidgningar som kommer allgöras av insatserna på säkerhets- och underhållsområdet. Kostnaderna kommerdärigenom naturligtvis att bli högre än vad som framgår av konsekvensutredningensberäkningsunderlag, 1 ett av sina räkneexempel basunerar ut attvar och en av arbetarna på Pappersbruk, om dessa skulle tvingasgöra avdrag på sin lön för att kompensera de elprisökningar om somkonsekvensutredningen räknar med, skulle fä minska sin lön med , omåret. För arbetare vid Domnarvets skulle motsvarande avdrag bli 10 000kr. Sådana beräkningar har också gjorts för övriga järnverk, Alla dessakalkyler är baserade på att priset på kärnkraft skall ligga still. I konsekvensutredningens betänkande sägs det nu rent utatt elpriset skall sättas med ledning av tillgång och efterfrågan och attdetdärmed också skulle Men vad man förvånar sig över i Bo Söderslens beräkningar är att detenda styrmedel han kan tänka sig i delta läge är att höja priset med ledning avtillgång och efterfrågan. Man borde visa litet större fantasi på den punkten. Vad man här laborerar med är den långsiktigamarginalkostnadsprissättningen. Detta innebär att den normalt dyrastekraftkällan, dvs. elkraften, nätt och jämnt betalar sig.