prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är ett av skälen till att vi tycker attbehandlingen av denna fråga med fördel kan vänta till höstsessionen, då alla dearbefsräffsliga frågorna kommer upp fill behandling. Jag ber att få yrka bifall fill hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande 32. LARS-OVEHAGBERG (vpk): För atf kammaren skall kunna behandlamedebesfämrnanf defrågorna på ett acceptabelt sätt bör dessa tas upp , mendet är i så fall rimligt aft hela paketet med medbestämmandefrågor behandlasnu. Därför, herr talman, yrkar jag att hela paketet av medbestännnandefrågor,dvs. mofionerna 444, 445, 995, 1 001, 1 003, 1 487, 1 489, 1 492, 1 809 och 1811 behandlas . Vi måste åstadkomma någon form av inflytande för dearbetande och ge dem ett stöd via lagstiftning, men om skall kunnagöra någonting i det avseendet gäller det att inte bara välja ut en mofionbland alla de andra och bara behandla den. Vi får nog vara så goda och faställning fill hela paketet, oavsett om det innehåller obekväma synpunkter. Uppskov med behandlingen av vissa motioner Skälet fill aft vi från socialdemokratiskthåll har valt ut just den här mofionen är att den är central. Den tar uppfrågan om atf regeringen skall sätta i gång med det arbete som helt haravstannat, nämligen arbetet med en demokratisering av arbetslivet. Vi tyckerdärför att det är rimligt att undanta den motionen i det här sammanhanget. Skälet fill aft vi inte yrkat att de övriga motionerna isamma ärende skall undantas är att fakfiskt är mycket arbetstyngdjust . I det läget menar vi att man måste prioritera, och det är vad vi hargjort i det här fallet. (vpk); Det var väl en något krystad motivering somLars Ulander gav. Den motion han talar om sätter inte i sig fart påmedbestämmandeförhandlingarna. Det finns i det avseendet förslag i andramofioner som är väl värda att beaktas av och som de som stär införaft träffa eft avtal har större intresse av. Att yrka bifall till att man skallundanta bara en motion och att hänvisa till att är arbetstyngd osv.är väl atf sitta med ganska dåliga kort pä hand, . Hur skulleriksdagen kunna behandla det som yrkats i den motionen utan atf ta ställningtill alla de andra förslag som framförts? Jag vet ju inte vad kräver, men vitycker atf det är rimligt aft man i en arbetstyngd riksdag prioriterar de härfrågorna - när nu regeringen på nytt får i gång arbetet rned dem efter det atfarbetet helt avstannat. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall fill l;o) utskottefshemställan, 2;o) reservationen av m. fl. samt 3:o) det avLars-Ove under överläggningen framställda yrkandet, och förklarades denförsfnämn- 9 protokoll 1979/80:152-153 Uppskov med behandlingen av vissa motioner dapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de badaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades hafler'talets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposifion: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående arbetsmarknadsutskottets hemsfällan i betänkande 32 antar reservationen av m. fl. röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren fill kontraproposition i nämnda votering antagit det av Lars-OveHagberg under överläggningen framställda yrkandet om behandling vid innevaranderiksmöte av samtliga i betänkandet upptagna mofioner avseendemedbestäinmandefrågor. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposifion uppliist och godkänd: Den som vill atf kainmaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande32 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. DäLars Ulander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 11Vapenexport Nr 153 den Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1979/80:28 med anledning av 27 maj1980 mofioner om vapenexport. Vapenexport I defta betänkandebehandlades mofionerna 1979/80:175av m. fl. (vpk),vari föreslagits 1. att hos regeringenhemställde att den sittande vapenexportutredningen fick tilläggsdirektivenligt i motionen framförda synpunkter, 2. att uttalade att ökningenav den svenska vapenexporten borde hejdas, 1979/80:1131av m. fl. (fp) och 1979/80:1135 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkande 7) föreslagits att hos regeringen begärde åtgärder för aftall försäljning av vapen från förbands med skärpta villkor och vapneninte såldes vidare till . 1. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1131, 2. atf riksdagenskulle avslå motion 1979/80:175, 3. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1135 yrkande 7. (vpk); Debatterna och diskussionerna orn den svenskavapenexporten åren stor uppvisning i hyckleri. Man harförsökt från olika regeringars sida, från olika handelsministrars sida och frånolika försvarsministrars sida atf gå i svaromål under decenniernas lopp, införde uppenbara vansinnigheter som den svenska vapenexporten har visat upp underde här åren. Gång på gång har det inträffat att svenska vapen har dyktupp på sådana ställen på jordklotet, i sådana stater och under sådanakonflikter där alla inblandade skulle ha velat se att dessa vapen befann siglångt därifrån. Men det har inte lett fill någon omprövning av bestämmelsernaför den svenska vapenexporten. Det har inte lett till något grundläggande ochgenomgripande försök fill atf renodla den här debatten och de härbestämmelserna för atf undvika sådana fatala missgrepp i fortsättningen. Redan strax efter krigsslutet, ochi , dök det upp svenska vapen i de första Palestinakrigen.De dök upp på båda sidor. De fanns i , de fanns i , de fanns iSaudiarabien, de fanns i , och det blev stor förvirring i närkritiken började komma fram. Det var då man första gången försökte formulera någotslags principer för den här hanteringen. Det gjorde rnan enligt de två huvudförutsättningar som sedan i stort sett har gällt och som vi också har berört i vår motion. Man slog fast att behövde tillverka och exportera vapen för atl kunna hålla något så när rimlig kostnadsnivå pä de vapen som vi behövde för vårt eget 123 försvar.Det är en synpunkt som man kan respektera. Man kan också förkasta denförutsättningen, och man kan också förkasta den synpunkten. Det kan man göra avmoraliska skäl. av rent pacifistiska skäl. Man kan säga att vi i inteskall sälja några vapen över huvud taget, aft vi infe skall delta i någonvapenhantering eller ställa upp sorn eft slags köpmän på det området. Det är enenkel och radikal ståndpunkt, och det skulle alltså vara lätt atf ställa uppbakom den. Men om man nu godtar att vill ha ettneutralitelsförsvar, eft militärt försvar, som behöver vapen, måste rnan ocksåsäga ja till en viss export av vapen. Det är såväl min som mitt partisuppfattning. Men då måste man utforma bestämmelserna pä eft helt annat sätt. säaft det inte händer sådant som redan har inträffat när det gäller svenskvapenexport. herr talman, faktiskt inte komina ihåg något fall därsvenska vapen, direkt exporterade från , har dykt upp i någon progressivstat som har kämpat för sin frihet mot yttre fiender eller hos någonbefrielserörelse som har kämpat mot förtryck i sitt eget land. Vad jag kanpåminna mig har något sådant aldrig inträffat. Däremot är det mycket lätt afträkna upp dussintalet - för att inte säga tjogtalet - fall där svenska vapendirekt exporterade frän svenska företag, såväl statliga som privata, har dyktupp i reaktionära stater som har deltagit i krigshandlingar rnot andra statereller, sorn har förtryckt sitt eget folk på det mest brutala och mestskrupellösa sätt, I sådana stater har svenska vapen dykt upp. Vi har såltvapen till , Vi har sålt vapen till på 1950-falet, Vi harsålt vapen till under dess kolonialkrig med och pä1960-talet, Vi har sålt vapen till och , Vi har sålt vapentill , Vi har sålt vapen till under schahens period. Samtliga vapenhar sålts efter godkännande av , handelsministrar ochkrigsmateriel-inspektionen. Därefter har det inträffat saker i dessa områdenoch stater: inbördeskrig har utbrutit, folk har gjort uppror. Helt plötsligthar dä svenska vapen dykt upp i områden där de egenfligen inte skulle fåfinnas, ty den andra förutsättningen för den svenska vapenexportenär ju justatt vi välskall kunna sälja svenska vapen, men atf de skall säljas på sådantsätt atf de aldrig kommer fill användning. Bara tanken att införa sådanabestämmelser och att bedriva något slags vapenexportpolifik under sådanaförutsättningar faller ju helt och hållet på sin egen orimlighet. Vapen och annan militär utrustning säljs och köps för attkomma till användning. Ingen stat satsar stora pengar på att köpa vapen ellerkrigsmateriel om den inte tänkt sig att använda dem. Däremot kan en stat istället sälja vapnen vidare till tredje land som sedan använder dem förr ellersenare, Pä grund av dessa enkla fakta och dessa enkla förhållanden går det inteatf föreskriva något slags kontroll av svensk vapenexport pä det sätt som olikaregeringar nu har försökt att göra. Man kan inte tillämpasädana kriterier, eftersom de alltid kommer att kringgås av verkligheten, -' Vi säger därför i vår motion att rnan pä ett helt annatsätt mäste göra värderingar närdet gäller resp, staters handlande ochvandlande. utrikespolitiska planet och - och kanske framför allt - pådet inrikespolitiska planet. Mänga av de stater som köpt svenska vapen - vilketgång efter annan resulterat i skandaler - har just använt vapnen för atf slåned befrielserörelser och folkliga uppror. På det sättet har man rned framgånguppfyllt kraven på en av de värsta punkterna i de svenska bestämmelserna. Därsägs det nämligen aft det går bra atf sälja vapen till stater där det råderinre lugn och ordning. Det är en av hörnstenarna i den svenskavapenexportpolitiken: vi får sälja vapen till stater där det råder lugn ochordning. Men det mest utmärkande för diktaturstater av alla slag är just att dehar ett exemplariskt inre lugn och en exemplarisk ordning-annars skulle de intevara diktaturer. Därför kunde vi sälja vapen fill när schahen satt kvar.Han hade sin effektiva hemliga polis SA VAK, varför det var eft exemplarisktlugn och en exemplarisk ordning i - SA VAK slog ihjäl alla som opponeradesig. har det blivit en revolution i . så nu får vi inte sälja vapen ditlängre. Så har det varit också pä många andra ställen. Därför harvi sagt atf lika väl som vi värderar stater och deras inre och yttre system närdet gäller svensk biståndspolitik och svenska biständspengar kan vi göra envärdering av stater och rörelser när det gäller deras politik i samband medfrågan huruvida vi skall sälja vapen och krigsmateriel till dem. Det ärnämligen i det här fallet viktigt att infe stirra sig blind på justvapenmateriel, utan - som jag sade tidigare i samband med Sydafrikadebaften iförmiddags- vidga begreppet fill att också omfatta krigsmateriel. Som det sades säljer vi kullager fillSydafrika, SKF har ett dotterbolag i som tillverkar kullager där.Kullager är en strategiskt oerhört viktig produkt - den är oerhört viktig föralla länders krigsmaskiner av alla slag. Om vi gör om stålet till gevär ellerandra saker eller specifika vapendelar skall vi alltså inte få sälja dem, menkullager går det bra att sälja. Andra sådana viktiga strategiska varor går detalltså bra aft sälja - där gör vi inte de värderingarna. Men vi måste föra indessa värderingar både när det gäller den rena vapenexporten och när det gällerandra för krigsmateriel strategiskt vikliga varor, och då blir det politiskavärderingar som blir avgörande, precis som när det gäller annat. Dä kommer mani konflikt med ett parti, moderata samlingspartiet, som väl kan tänka sig -eller som på 1950-talef kunde länka sig - aft sälja vapen fill ochsom i dagens läge väl också kan tänka sig aft sälja vapen till olikadiktaturstater i men som aldrig skulle kunna tänka sig aft biståbefrielserörelser i södra med vapen, vilket ledare för dessa rörelseråtskilliga gånger har framfört kritik mot, ända sedan 1960-talef, - Jag harnämnt defta förut i debatter här i kammaren när i Guinea-Bissaupå sade: Det är visserligen bra atf ni ger oss litet medicin ochflifar, men det vore bättre om vi fick köpa litet vapen av er, för dem har visvårt att få tag i, stödde frihetskampen i , Vi ansåg aftdet var riktigt och bra för folket, men när det gällde vapen var det plötsligtomöjligt att tänka sig att kunna sälja dit. Däremot gick det bra att undersamma period sälja vapen till dessa andra stater som jag nu har talat om:diktaturstater och förfryckarsfafer av värsta sort. Nr 153 Man måste klara ut begreppen därnär det gäller den svenska vapenex- Tisdaeen den porten och får inte tro att man kan genom kringgående formuleringaroch på 27 mai1980 annat sätt reglera handeln pä ettsådant sätt atf vapnen aldrig skall kunna ; dyka upp eller bli till besvär för , Inte heller får man underlåta atlla Vapenexport ansvar för den materiel som rnanhar sålt. Jag har berört , och vi har i en motion också ettyrkande som rör just den frågan. Där har vi krävt strängare bestämmelser ochsträngare kontroller av att vapenembargot till genomförs på ettbättre sätt än . Utskottet hänvisar till den lag som finns och anser aft denär tillräcklig för att stoppa svenska vapen och annan strategisk materiel somkan sippra in till , Vi vet att så inte är fallet; via tredje landkommer mycken svensk materiel in i , Via våra egna företag, sornberördes tidigare , kommer också krigsviktig materiel in iSydafrika, Där hjälper inte lagarna, varken de svenskavapenexportbestämmelserna eller de bestämmelser om vapenembargo som ärbeslutade internationellt. Vi har sagt i vår rnotion atf vi vill ha en omprövning,alt den sittande vapenexportutredningen bör få tilläggsdirektiv för att se påvapenexportbestämmelserna mera ur den här synpunkten. Det är ett krav som jagtror att vi i förr eller senare blir tvungna atf fa ställning till. Vikan inte fortsätta atf leva på det hycklande sätt som vi hitfills gjort. Viinbillar oss att vi kan sälja vapen litet fint i smyg, få in litetexportinkomster och samfidigt hoppas på att det skall gå vägen och aft vi inteskall råka in i några penibla situationer. Den politiken kommer aldrig atthålla och den kommer aldrig att lyckas, Meddet, herrtalman, vill jag yrka bifall tillvpk-motionerna 175 och 1135 i den del de nu berörs, behandlade utrikesutskottet mycketutförligt frågan om export av krigsmateriel. gjorde då också enhemställan till regeringen att frågan om vapenexport skulle utredas av enparlamentariskt sammansatt kommitté. Den kommittén har tillsatts och börjatsitt arbete. Direktiven är vida och omfattande. Man hade därför kunnat vänta sig aft de av kammarensledamöter som påfordrade en sådan utredning skulle vara nöjda med detta och iövrigt invänta utredningens förslag. kommunisterna har emellertid inte varitnöjt med direktiven utan har begärt en utvidgning av dessa, så att bl, a, folksom kämpar för sin frigörelse skulle få rätt alt köpa vapen från värt land.Mottagarlandets polifiska systern skulle dessutom vara avgörande förexporttillstånd. Även detta skulle, vilket man finner när man lyssnar tillOswald , innebära en prövning, och en sådan är ju enligt OswaldSöderqvist omöjlig. Våra nu gällande regler för krigsmaterielexport tillkom1971, och jag tycker aft vi i den här debatten kan begränsa oss till den typ av vapenexport som ägt rum , 126 Det kan vara rikfigt aft reglernaför vapenexport nu ses över. regler som gäller är ovillkorliga och förbjuder varje form av ''" - Dit hör internationella avtal och beslut av FN:s den säkerhetsråd.Ett exempel härpå är vapenembargot mot , Dess- utomgäller förbud för neutral stat att exportera under pågående krig. övrigai dag för vårt land gällande regler är atf export inte skall beviljas tillstat sombefinner sig i väpnad konflikt eller som är invecklad i internafionell konfliktsom kan leda till väpnad sådan. Inte heller skall vi exportera till stat som harinre väpnade oroligheter. Vi exporterar inte heller till länder där materielenkan komma att användas för förtryck eller för åsidosättande av Vpk-kravet att befrielserörelser skulle kunna köpa vapenfrän innebär aft vi skulle göra avkall pä de regler som gäller,eftersom det här är fråga om länder med väpnade inre oroligheter. De direktivsom krigsmafe-rielkommittén har fått är så vida att utskoftet inte ansett attdet föreligger behov att utvidga dem i det här avseendet. Förfrågningar om tillstånd till inköp av vapen kommer oftain till . Det år inte sällan som man måste vägra export.Gjorda undersökningar visar aft export fill landet i fråga skulle innebärabrott mot de regler som finns och som utgör riktlinjer för regeringenshandlande enligt beslut som har fattat. Det är alltså inte fråga omhyckleri utan det är fråga om riksdagsbeslut. Naturligtvis skulle det vara enklare och passa vpk bättreatf inte exportera alls till andra länder. Man kan emellertid inte diskuteraden här frågan utan att bedöma exportens betydelse för svensk säkerhetspolitik.Grundläggande för denna är atf vi i så ringa grad som möjligt skall vara bundnaav andra länder. Eller med andra ord: Vi bör och skall ha en egenkrigsmaterielproduktion. För aft en sådan skall vara möjlig måste vi avekonomiska skäl producera i större serier, vilket medför krav pä export. Närvärt eget behov skärs ned genom ökad restriktivitet i försvarsbudgeten, ökarnaturligtvis våra möjligheter att exportera. Alternativet är en nedskärning avproduktionen med de sysselsättningspolitiska följder detta får. Man bör kanske nämna att det inte är någon större exportdet rör sig om. Totalt uppgår vapenexporten till av vär totalaexport. Frågan om vapenexportens omfattning kominer emellertid också attbehandlas av den pågående utredningen. Detta gäller också frågan om huruvida utbildningstjänsterskall omfattas av särskilda regler. Handelsministern har här i kammarenmeddelat att den frågan skall utredas, bl, a, mot bakgrund av Telubaffären. Några ord om garantin för att försåld materiel inte säljsvidare till annat land, till vilket export inte skulle ha beviljats om man hadeföljt våra regler. påstår här att sådan försäljning ärvanlig. Först och främst bör kanske sågas att vi vet attmånga av de vapen som påstås vara svenska inte har varit svensktillverkade. Vpk har i sin motion begärt ytterligare skärpta regler, bl.a. mot bakgrund av vapenembargot mot . Jag villhär erinra om det "end use statement" som man nu kräver från den Nr 153 sida i varjefall där exporten kan tänkas innebära att Tisdagenden vapnen skulle försäljas vidare. Detär alltså regel att regeringen kräver intyg 27 mai1980 " sluflig mottagare i sådanafall. Risken att vapnen skulle säljas till torde vara obefintlig, eftei-som alla FN:s medlemsländer accepte- Vapenexport '"8 vapen eller annan liknande materiel skall kunna säljas dit, Söderqvistpastarätt dar finns svenska vapen, som tydligen kommit in . Jag tror infe på det. Jag tror definitivt inte aft någrasvenska vapen kommer till , I korthet kan jag här berätta att man i en nafurpark iSydafrika hade velat inköpa en traktor från , För den traktorn kundeinte exportfillstånd beviljas av den enkla orsaken att polisen var huvudman förnaturparken i fråga. Export fick inte ske till något som hade med militär ochpolis att göra i , Jag tror inte att är mindre noggrant idessa bedömningar än vad är. , herr talman! Det kan tyckas onödigt att påpekadet, men jag gör det ända: Exportens omfattning och inriktning måste stå isamklang med vår utrikes- och säkerhetspolitik liksom med vår inställning inedrustningsfrågorna. Det är regeringens grundinställning, och jag tror aftmotionärerna kan vara övertygade om aft så är fallet, ' Herr talman! Jag ber aft få yrka bifall till utrikesutskottetshemsfällan i dess betänkande nr 28, OSWALDSÖDERÖVIST (vpk) replik: Jag tror att har läst vårmotion dåligt och även lyssnat rätt oupprnärksamt. Vad jag sade var just alt vimåste acceptera en viss export av svenska vapen så länge vi accepterar eftsvenskt militärt försvar, 1 vår mofion har vi också skrivit klart och tydligtalt vi anser aft denna export skall prövas mycket noggrant och atf den skallbedrivas verkligt restriktivt, så aft vi inte svävar ut i sädana här affärerutan att vi har kontroll över exporten. Sä långt är det alltså fullt klart. Men vi har upprepade gånger tidigare - och även -kritiserat den svenska vapenexporten såsom den har bedrivits . Jag kangärna begränsa mig till efter 1970-falef, även om det infe skadar med någrahistoriska tillbakablickar i det här fallet, för det är verkligen fråga om ensammanhängande kedja av orsaker. Vad som hänt är alltså atf ständigt och jämthar de svenska bestämmelserna visat sig vara otillräckliga. Jag skulle viljaupprepa vad jag sade i mitt första anförande: Hur kan det komma sig atf svenskavapen, närde har hamnat fel-vilket har erkänts-allfid har hamnat hosreaktionära, högerinrikfade regimer och aldrig någonsin hos en regim av motsattslag? Eller kanske kan hjälpa till och tala om när harsålt vapen till någon befrielserörelse eller någon progressivt inriktad regim,när det har blivit något fel och uppstått en skandal? Skandalerna har alltiduppstått när vapnen har hamnat hos högerregimer av olika slag i världen. har vi haft export till , Jagoch mina partikamrater har fört upprepade debatter här med partikamrat,handelsministern , om exporten fill Indone- Nr 153 Detär eft av de värsta fallen då svenska vapen har dykt upp där de den verkligenintebordehafunnits.Och det har hänt alldeles nyligen-efter 1976, Vi harsålt vapen, vapenutrustning och fabriksufrustning till schahens , Det varockså under 1970-talef, byggde upp en stor kemisk-teknisk Vapenexport fabrik iIran, i ett stort konglomerat av militärt skyddade områden utanför ,självklart avsett för framställning av sprängmedel, trofyl och annat som behövsför att tillverka militära vapen av olika slag. Sä är del, och det är litettröttsamt aft ständigt höra att bestämmelser utfärdats när vi vet alt de Att det inte är svensktillverkade vapen spelar ingen roll,de är ju licensfillverkade. Det är licensfillverkning eller reexport detgäller. exporteras de i tredje hand, ibland licensfillverkas de ochdyker upp. Men det är ju ändå svenska vapen. Och det har regeringen alltså infekunnat stoppa. Det är det det handlar om, () replik: Det framgår tydligt att ochjag gör olika bedömningar av vilka regler som skall gälla för svenskvapenexport. Han påyrkar att man skall kunna exportera fill vänsterinrikfadeländer, kommunistländer och till befrielserörelser. Vi har haft aft följa deregler beslutat om, och det innebär att vapen skall säljas fillländer där inga oroligheter pågår. De reglerna har följts. Jag kan instämma iåsikten att det är bra atf reglerna ses över. Det är också möjligt atf de ärotillräckliga. Men det är de reglerna som gäller, och det är dem regeringenföljt. Jag tycker i övrigt inte att det finns några flerkommentarer att göra i defta fall, (vpk) replik: Vi har olika uppfattningar, och lack för det.Det som jag har sagt är självfallet riktigt, och det bekräftar . Vpk vill sälja till socialistiska regimer, säger , Vem vill sälja fill? Tala om det först! IngridSundberg och hennes partikamrater inom moderata samlingspartiet har varitoerhört villiga aft sälja fill , fast det flnns en FN-resolution närdet gäller konflikten mellan och , som uttryckligen visaratt är en självständig stat. Men det har man struntat i. Dit har visålt svenska vapen. Det har stått här i kammaren ochförsvarat. Vem vill sälja fill, och vilka kriterierligger bakom? Jo, det är polifiska värderingar. En borgerlig regering fårnaturligtvis sälja till vem den vill, men då skall ni stiga upp och säga vilkavärderingar och kriterier ni stöder er på.