prot · G309155 · 1979-12-31 00:00:00 — Med nuvarande prisutvecklingkommer därför Åreregionen att bli otillgänglig för de lägre inkomsttagarna.Statens hittillsvarande insatser i är utmärkta basinvesteringar somkan skapa förutsättningar för att man kan arbeta vidare mot den socialamålsättningen att utveckla området för en breddturism. Men där sätter också denborgerliga regeringen och den borgerliga utskottsmajoriteten stopp. När statenhar gjort de nödvändiga och kostsamma basinvesteringarna, då säger man: villvi inte vara med längre. Man överlåter åt de kommersiella krafterna att ta överoch struntar i den tidigare enhälligt uttalade rekreationspolitiskamålsättningen. Men det stämmer väl överens med den borgerliga filosofin attstaten får åta sig kostnaderna för att trygga och skapa förutsättningar för dekommersiella krafterna. Jag övergår nu till att anlägga någraregionalpolitiska aspekter på . När man diskuterar kostnaderna förÅreprojektet måste man, som jag tidigare framhållit, se dem ur båderekreationspolitisk och regionalpolitisk synvinkel. befinner sig i ett ytterst bekymmersamt lägenär det gäller förutsättningarna att skapa nya arbetstillfällen. Jag skallsiffermässigt inte närmare redovisa situationen. Den är i annat sammanhang väldokumenterad i denna riksdag. Även om vi inom vårt län inte kan uppvisa sammahöga siffror vad beträffar arbetslösheten som en del andra skogslän, så villjag hävda att vår sysselsättningssituation ändå är lika bekymmersam. Befolkningsuttunningeni länet började tidigt och var häftig. Det betyder att vi har enbefolkningssituation i länet som inte tål en ytterligare avtappning avmänniskor. Då förlorar vi det befolkningsunderlag som är nödvändigt för attkunna upprätthälla en rimlig samhällsservice. Åtgärderna brådskar för att skapa nyasysselsättningstillfällen. Men förutsättningarna är ytterst dåliga. När det gällerindustrisysselsättningen saknar vårt län industriell tradition. Dessutom liggerdet geografiskt ogynnsamt. Att öka den industriella sysselsättningen inom länetär förknippat med stora svårigheter. Våra basnäringar, skogen och jorden,kommer att tappa ytterligare sysselsättningstillfällen åren framöver. Våra förhoppningar har stått till turismen, som redan nuär lika stor som jord- och skogsbruket när det gäller antalet sysselsatta. Vibrukar i denna kammare i regionalpolitiska sammanhang tala om utnyttjandet avde naturliga förutsättningar som finns inom de olika regionerna för att skapasysselsättning. I är turismen än så länge den bästa och störstaförutsättningen som vi har när det gäller att skapa nya arbetstillfällen. En satsning på turismen borde alltså vara en naturlig deli vårt regionalpolitiska tänkande. Därför är det nödvändigt, även om det inteligger Stöd till idrotten, m. m. Stöd till idrotten, m. m. inom kulturutskottets ansvarsområde, att se på de statligasatsningarna för turismen i som en regionalpolitisk satsning. Det ärfelaktigt om man betraktar de statliga ekonomiska insatser som gjorts iÅreregionen ur enbart rekreationspolitiska aspekter. Man måste även räkna medden regionalpolitiska satsningen, och då är kostnaderna, om man fördelar demdels som kostnader för att uppnå de rekreationspolitiska målen, dels somkostnader för regionalpolitiska insatser var för sig måttliga. Vi mofionärer anser det viktigt att fullföljsenligt de ursprungliga intentionerna med den sociala profil som tidigarefastlagts av . Men det kan inte ske om staten undandrar sig sittansvar för ett fullföljande av projektet. Om man närmare granskar sammanfattningen av regeringensoch mål för projektet, kan det snart konstateras att en del avansvaret bör falla på kommunen, en del på regionen, men en stor del på staten.Det ligger i sakens natur att i ett rekreationsprojekt med en social profil,ägnat att betjäna hela landet, måste staten ta på sig ett betydande ansvar. Detär detta ansvar som den borgerliga majoriteten nu vill dra sig ifrån och vältraöver på kommunen. Resurser för att klara det har inte en liten kommun som Åre. I det fortsatta arbetet med att förverkliga Åreprojektetmåste man närmare klarlägga vad som är kommunens, regionens och statens roll isammanhanget. Men bör man vara medveten om att det under utvecklingensgång kan ha inträffat förändringar, som kan motivera en revidering av deursprungliga planerna. Därför borde det uppdras åt något statligt organ att isamråd med kommunen och länsmyndigheterna göra en översyn av de ursprungligaplanerna och närmare precisera vad som kan anses vara kommunens, regionens ochstatsmakternas roll i det fortsatta utvecklingsarbetet. Regeringen bör dock hadet övergripande ansvaret. Vi motionärer har därför föreslagit att skallfullföljas som en statlig försöksverksamhet enligt de ursprungligaintentionerna. Det är därför med beklagande som vi konstaterar att denborgerliga majoriteten i kulturutskottet helt kallsinnigt avstyrker vår motion.Jag skulle vilja ställa en fråga till utskottets talesman utskottsmajoriteten att de ursprungliga målen för har varitfelaktiga och var detta motivet till att ni avstyrkte motionen, eller tror niatt Åre kommun ensam kan klara av att vidareutveckla detta stora rekreationspolitiskaprojekt? Jag yrkar bifall till reservationerna vidkulturutskottets betänkande. KARL-ERICNORRBY (c) replik: ställde en helt orealistiskfråga. Vi har ingm utskottet inte gjort vår bedömning utifrån den synpunktenatt vi på något sätt vill medge att staten nu drar sig ur . Jag harförsökt under kvällens lopp att peka på att det statligaengagemanget fortsätter i projektet. Men jag vill fråga ; Hurlänge kan en försöksverk- samhet pågå för att det skall vara fråga om enförsöksverksamhet? Jag har också pekat på att jag inte tror att vi sviker demålsättningar som tidigare lagts fast för . Med det tillskott somnu ställs till förfogande på ca 15 milj. kr. främjas t. ex. en utbyggnad försommarturism, och det är också ett stort steg på väg. Det är rätt intressant att ta del av kommunens sammanfattningav den plan som gäller för Åreområdet. Där säger man att "5 000turistbäddar skall tillkomma . En mängd aktiviteter skallordnas och komplettera nuvarande anläggningar." Men sedan säger man att"denna expansion skall ske stegvis, där erfarenheterna av utfall ochtendenser blir vägledande för fortsättningen". Man säger vidare att enbalans mellan bädd- och aktivitetstillväxt skall eftersträvas med en så långtsom det är möjligt jämn utbyggnadstakt. Och det skall ske studier av miljöeffekter- det är ett villkor för att nå det här målet. Det är mycket som måste vägas ini sammanhanget innan det blir "en fullvärdig turistprodukt och ettfungerande näringsliv", som kommunen säger. Det sista tycker jag att skall ta fasta på -det gäller en näring, ett fungerande näringsliv. Det är rätt intressant att notera att när vi var uppe iÅre fick vi fullständigt klart för oss att den satsning som skett inom Åreskapat sysselsättningstillfällen så att det råder brist på t. ex. byggnadsarbetareinom Åre kommun. De bevisar ju att statens satsning har varit - ochdet säger också - av godo. Kommunen säger också; "Ett gemensamt engagemang avkommunen och berörd näring med benäget bistånd av överordnade organ bör på dettasätt kunna utveckla kärnan i det primära rekreationsområdet Åre." Jag ställer också min förhoppning tillrekreationsberedningens möjligheter att ha en inverkan på detta projekt. () replik: frågar mig hur länge enförsöksverksamhet skall pågå. Nog är det väl en ganska onödig fråga. När vibeslutade oss för ett pilotprojekt för att skaffa oss kunskaper och gå vidare iframtiden och utveckla övriga primära rekreationsområden trodde åtminstone jagi min enfald att vi skulle fullfölja detta projekt så att vi verkligen hadenågonting att utvärdera och dra lärdomar av. Vi kan inte avsluta mitt ialltihop - då har vi ju inte fullföljt det pilotprojekt som vi beslutade ossför. Vidare tröstar oss med att säga: Ja, menstatens insatser skall inte upphöra - man skall ju jämställa Åreområdet medövriga primära rekreationsområden. Det är en tröst för ett tigerhjärta. att de som bor i de övriga primära rekreationsområdena kännersig prioriterade när det gäller dusörer från staten för att utveckla deområdena? Berätta för ledamöter vad det finns för ekonomiskaförmåner -utöver de planeringspengar som blivit tilldelade de primärarekreationsområdena - för dessa områden och som vi fortsättningsvis skalltrösta oss med när det gäller Åreregionens utveckling! Stöd till idrotten, m. m. Stöd till idrotten, m. m. Sedan till allt detta resonemangom den stegvisa utvecklingen. Det är ord och åter ord, , föratt komma undan problemen. Detta är ju något som vi varit fullständigt överensom . Vi har sagt att det skall vara en stegvis utveckling som underhand ger lärdomar och kunskaper för att undvika felsatsningar. Att det inte äröverskott på byggarbetskraft i Åreområdet är ingen nyhet; det har varit en avanledningarna till att vi har sagt att det skall ske en stegvis utbyggnad föratt man skall kunna undvika bl. a. överhettning på arbetsmarknaden under dentid då man bygger vidare på projektet. Det där, , är inget försvar för attriksdagen nu skall säga ifrån att man inte är beredd att ta något ekonomisktansvar för . Det är en kalldusch för hela . Vibeklagar djupt att den borgerliga majoriteten inte kan göra den här satsningensom en regionalpolitisk insats för ett utsatt län. BIRGITTAJOHANSSON (s): betänkande 1979/80:30handlar inte bara om idrott. Tyngdpunkten i betänkandet ligger på frågor somavser rekreation och turism. I betänkandet finns två motioner som jag villkommentera något. Det gäller motionerna 733 och 1252. Motionen 1252 av tar upp väsentliga kravsom fackföreningsrörelsen har rätt att ställa på sina medlemmars fritid.Fackföreningsrörelsens uppgifter har ständigt vidgats. Reformverksamhetenunder har inneburit en rad nya uppgifter. Allt det nya som skett hargett oss anledning att se över demokrati- och verksamhetsformer inom fackföreningsrörelsen. Vi har frågat oss: Hur skall vi göra för att det fackligamedlemskapet och servicen skall vara lika mycket värda oberoende av vilketfackförbund man tillhör? Detta plus en del andra saker är några centrala frågori den stora LO 80-utredningen som tillsattes medsikte på att lägga fram förslag till 1981. Utredningen är nu inne i sittslutskede. På 1981 kommer fritidsfrågorna att stå i centrum.Facket kan angripa fritidsfrågorna efter tre olika linjer, nämligen: 1, Genom attförbättra arbetslivet, 2, Genomarbetsfidsförkortningar, 3, Genom enfacklig fritidspolitik. Den viktigaste insatsen är emellertid att driva fram ettbra arbetsliv, som ger människor möjligheter att få ut något av sin fritid.Alltjämt kommer många från så fysiskt tunga och så psykiskt och socialtunderstimulerande jobb att de inte har stora förutsättningar att få utnågonting av sin fritid. Ofta görs det en skarp uppdelning av livet i tvåstrikt skilda världar: arbetet och fritiden. Med den utformning som stora delarav arbetslivet har haft och alltjämt har kommer då arbetet att stå för det nödvändigaonda, det som man måste göra för att ha råd att leva. Fritiden kommer att ståför själva livsinnehållet: det är då man skall förverkliga sig själv och sinaönskningar. Fritiden kommer pä så sätt också att bli en flykt frånjobbet. Föreställningen om att fritiden skall kunna kompensera det negativa iarbetet kommer att leva kvar så länge vi inte kan förändra arbetslivetsvillkor, men vi kommer att driva kampen för att förändra arbetslivet, även omvi av egna kartläggningar har sett att den är en myt och att den som har sämstavillkoren i jobbet också har de minsta möjligheterna att på sin fritid bildasig, aktivera sig eller helt enkelt roa sig. Därför kommerfackföreningsrörelsen att fortsätta att driva frågorna om arbetslivetsförnyelse. Fackföreningsrörelsen och andra organ har genom olikaundersökningar kartlagt svenskarnas semestervanor. Vi skall komma ihåg attbehovet av att resa i sitt eget land för alla svenskar, och kanske särskilt förbarnfamiljerna, är mycket stort. Det finns en myt om att alla svenskar harsommarstuga, egen båt eller reser till på semester, men så är detinte alls. Över 2 miljoner, dvs. , av landets 3,2 miljoner hushåll,saknar egna möjligheter till fritidsboende. Ungefär en tredjedel av antaletsemesterdygn tillbringas i den egna bostaden. Undersökningar visar att det ärungefär samma hushåll som har frifidshus, båt och möjligheter att resa bådeinom och utom . Det är alltså ett stort antal människor i detta land somav ekonomiska, sociala eller andra skäl inte får ut något positivt av sinsemester. 1 ett framtidsperspektiv ser möjligheterna för de här människorna attfå ett bättre rekreativt innehåll inte helt ljusa ut, om man betraktar vad somsker på fritidsmarknaden. Starka kommersiella krafter leder nu utvecklingen.Prisutvecklingen på fritidsmark och fritidshus är närmast explosionsartad. En stor del av de människor som detta gäller tillhör LO:smedlemsgrupper. De har inkomster som gör att de inte ens kan drömma omfritidshus som kostar uppåt en halv miljon, finansierade genom förmånligaskatteavdrag. De har inte inkomster som räcker för att köpa in sig i ettandelshus - dessa nya, snabbväxande spekulationsobjekt. De måste förlita sig påsamhällets insatser för rekreation och fritid. Vilket hopp har då dessa människor? Ser man till de målsom samhället genom ställt upp låter det bra. Enligt dessa mål skallalla, oberoende av fysiska, sociala eller ekonomiska handikapp, beredastillgång fill rekreation. Men ser man till de medel som samhället anvisat blirbilden allt dystrare. Visserligen har man avsatt primära rekreationsområden föratt koncentrera insatserna till de mest attraktiva områdena. Man har ocksåinrättat turistråd och rekreationsberedningen, som gör insatser i rättriktning. Men sammantaget räcker inte samhällets insatser långt mot dekommersiella krafternas exploatering av de bästa rekreationsbitarna i vårtland. Vi har fått en femte semestervecka, och vi menar attdet skärper det fackliga ansvaret för att människor också skall få ett brainnehåll i semestern. Därför häller vi nu på att ta fram ett fackligtrekreationskritiskt program, med sikte . Syftet är inteatt gå in och söka påverka medlemmarnas fritid - syftet är att se till attockså LO-medlemmarna har möjligheter till bra rekreation under 1980- och1990-talen. Stödtill idrotten, m. m. Stöd till idrotten, m. m. fördelningspolitiska syn på de här frågorna som vi gjortnär det gäller inkomster och sociala förmåner. I motion 733 tar vi socialdemokrater i uppfrågan om utveckling av , i synnerhet , som är ett primärtrekreationsområde. Syftet med de primära rekreationsområdena är att denframtida utbyggnaden för rekreationsändamål skall samordnas inom i första handdessa områden. framhåller när det gäller ochGranvik att det primära rekreationsområdet i synes tillhöra denkategori områden där åtskilligt planeringsarbete återstår att göra innan ettutbyggnadsprogram kan utformas. Det är alldeles riktigt, och det är därför somvi socialdemokrater från har motionerat i denna för oss viktigafråga. Det är planeringsarbetet som de berörda kommunerna vill ha hjälp med.Arbetet med att planera i och har dröjt på grund av att det togså att fatta beslut om bildandet av en nationalpark i . I motion 733 har vi pekat på att turism och fritid under1980-talet kommer att ställa stora krav på samhället och samhällsplaneringen.Turism och fritid kommer att utgöra en viktig del av densysselsättningsska-pande politiken. Sysselsättningen för framtiden är en viktigfråga inom , som kammarens ledamöter vid det här laget välkänner till. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna som är fogade till kulturutskottets betänkande 30. När det gäller motion 733 har jag inget yrkande motett enigt utskott, men detta betyder inte att sista ordet är sagt beträffandeTiveden och . Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1891 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom.1-3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1891 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 301 Nej - 17 Mom. 4 och 5 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Lars-IngvarSörenson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Stöd till idrotten, m. m. Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom. 6röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 155 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 12 och 16 Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1248 av och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringspropo-sifion: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom. 12och 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1248 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 302 Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. Stöd till idrotten, m. m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 2 avGeorg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom. 14röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 159 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 17 och 18 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 3 avGeorg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom. 17och 18 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 3 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 159 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 586 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 30 mom. 19röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 586 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 300 Nej - 17 Stöd till idrotten, m. m. § 5 Påförslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres arbetsmarknadsutskottets betänkande 27, trafikutskottets betänkande28 samt näringsutskottets betänkanden 71, 72, 73, 54, 55 och 62 i nu angivenordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 7 Kammaren åtskildes .