prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — Belräffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "Ipropositionen läggs fram förslag lill ny reglering från säkerhetssynpunkt avbemanningen av fartyg. Regleringen lägger grunden för en mer flexibelbemanningspraxis. Den bygger på befälsbemanningsutredningens slutbetänkande(SOU 1978:21) Bemanning av fartyg och sjöfartspolitiska utredningenskomplettering till belänkandet. Propositioneninnehåller överväganden rörande den framlida beman-ningspolitiken.Personalkostnaderna ulgör en stor andel av elt fartygs driftskostnader.Ändringar i dessa har stor betydelse för den svenska handelsflottanskonkurrensförmåga. Förslagen innebär atl större hänsyn än kan las tilltekniska och organisatoriska förhållanden på fartygen och atl kollektivavtal omarbetsförhållandena också skall beaktas i ökad utsträckning då fartygets minimibesättningbestäms. Härigenom skapas utrymme för individuellt avpassade bemanningssystemsom kan bidra till förbättringar för svensk sjöfart utan alt avkall görs påsjösäkerhetens krav. Förfatlningsmässiglinnebär förslaget atl sjöbefälskungörelsens bemanningstabeller tas bort ochall del läggs på atl även bestämma befälsbemanningen. För deminsta handelsfartygen och för andra fartyg än handelsfartyg ersätts nuvarandereglering med föreskrifter rörande bemanningen i den utsträckning som behövsfrån sjösäkerhetssynpunkl. Delnuvarande bristmönstringssystemet föreslås avskaffat. Närminimibe-sätlningsbeslutet inte kan uppfyllas, skall i stället i första handsjöfartsverket kunna ändra beslutet tillfälligt. 1 andra hand skallbefälhavaren kunna gå ifrån beslutet för , när brislen har uppställpå grund av elt plötsligt sjukdomsfall eller annan oförutsedd händelse.Förutsättningen är i båda fallen all sjösäkerhetens krav ändå blir uppfyllda. Fartygsmiljöulredningens förslag i delbetänkandel(Ds K 1976:1) Bostäder, medinflytande och miljö ombord på fartyg, att ge deombordanslällda ökade möjligheter att påverka utformningen av bostads- ocharbetsmiljön på fartygen genom partssammansalla fartygsmiljönämnder, behandlasockså i propositionen. Det bör finnas goda förutsättningar för parterna altutan lagregler åstadkomma enkla och praktiska lösningar i dessa frågor, varförförslag lill särskild lagstiftning inte läggs fram." I delta sammanhanghade behandlats de med anledning av propositionen väckta motionerna dels under1978//79:2612 av () och 1978/79:2613av m. fi. (vpk), variföreslagits 1. att beslutade avslåpropositionen 1978/79:117 i vad gällde förslag lill ändring av 6 kap. lagen(1965:719) om säkerheten på fartyg, 2. atl uttalade attbestämmelserom fartygsmiljönämnder borde införas i lagen (1965:719) omsäkerheten på fartyg i enlighet med fartygsmil- jöutredningens (Ds K1976:1) förslag och att därvid de anställdas represen- Nr 35 tanter borde ges vetorätti frågor som rörde arbetsmiljö och boendemiljö Torsdaeen den ombordi fartyg samt hemställde hos regeringen om förslag härom, 22november 1979 dels /80 årsriksmöte 1979/80:18av () och (). 1. med bifall till propositionen1978/79:117 avslå motionen 1978/79:2613 yrkandei 1 om fasta normer förbemanning m. m., 2. med avslag på motionen1978/79:2612 anta det i propositionen 1978/ 79:117 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg såvitt avsåg 1 kap. 11 §, 3. beträffande frågan omanvändning av bemanningstabeller med bifall till propositionen 1978/79:117lämna molionen 1979/80:18 yrkandet 1 utan åtgärd, 4. med avslag på motionen1979/80:18 yrkandet 2 anta förslaget till lagom ändring i lagen om säkerhetenpå fartyg 6 kap. 6 §, 5. lämna motionen 1979/80:18yrkandet 3 om vakt i maskinrummet m. fl. platser i fartyget ulan åtgärd, 6. anta förslaget lill lag omändring i lagen om säkerheten på fartyg, i den män förslaget ej omfattades avpunkterna 1-5, med den ändringen att ikraftlrädandebestämmelsen skulle erhållaav utskoltet föreslagen lydelse, innebärande alt lagen skulle träda i kraft den1 , 7. avslå motionen 1978/79:2613yrkandei 2 om bestämmelser belräffande farlygsmiljönämnder. (vpk): Från kommunisternas sida vill vi notera att vissa av deålgärder som föreslås i regeringspropositionen om bemanning av fartyg m. m. ärnyttiga. Vi har då särskilt lagt märke lill förslaget om all avskaffa det s. k.bristmönstringssystemet och att ansvarigheten för vissa lagöverträdelserutsträcks från all gälla befälhavaren till att omfatta även redaren eller densom i redarens ställe brukar fartyget. Ioch med sjöfartslag blev hela bemanningen av fartyg reglerad iförfattning. S. k. minimibesätlningar för alla fartyg med en brullodräktighetav minst 20 bruttoregisterton skulle gälla. Folkpartiregeringensnu av utskottet tillstyrkta förslag om ett nytt regelsystem förfarlygsbemanning innebär alt de s. k. bemanningslislorna avskaffas. Enligtvpk:s mening medför delta en uppluckring av såväl sjösäkerheten som deombordanställdas egen säkerhet. Vi anser all bemanningsfrågorna är av denstörsta betydelse för fartygets säkerhet. Man måste i lag genom ett fast,bindande system med enhetliga normer för bemanning, vad gäller såväl antal mansom behörighels- och kvalifikationskrav, trygga säkerheten. En sådan ordningutesluter givetvis inte att dessa normer blir föremål för översyn ochbehövliga justeringar frän tid till annan. Meni samma ögonblick som man-som utskoltet nu föreslär-övergår till en individuellbedömning via av varje enskilt farygs bemanning eller görbemanningsfrågan till en förhandlingsfråga mellan parterna pä arbetsmarknaden,då riskerar man att kostnadsaspekter och inte den avgörande säkerhetsaspektenblir bestämmande då det gäller fartygsbemanningen. Huvudskälettill den nu föreslagna åtgärden uppges vara atl uppnå en smidig anpassning avbemanningen med hänsyn till den snabba tekniska utveckling som kännetecknarsjöfartsområdet. Självfallet måste en anpassning ske lill den tekniskautvecklingen-det förekommerju i hela samhället-men detta utesluter inte enförfattningsreglering av de viktiga säkerhetsfrågorna. F.ö. framgår den verkliga orsaken till ändringen av ett i utredning ochproposition ständigt återkommande argument. Del står där ofta att personalkostnadernautgör en för stor andel av fartygens dirftkosinader, varför den svenskahandelsfiottans möjligheter atl konkurrera med andra länders handelsfiotter kanäventyras - detta trots atl personalkostnaderna uppgår lill endast avfartygens totala driftkostnader. Här kommer återigen de s. k.bekvämlighetsländernas bristande lagstiftning in i bilden. Bekvämlighetsländernakan såväl med underbetalning som med underbemanning genom dåliga arbetsvillkorför sjöfolket sänka sina personalkostnader, vilket dock får negativa -jag villunderstryka mycket negativa - verkningar för säkerheten. Delta förhållande hari sin lur utgjort skäl för en omfattande uiflaggning av svenska fartyg - enulflaggning som vpk vid ett otal tillfällen krävt stopp för genom lagstiftning.Vi kan aldrig acceptera atl löner och sociala förmåner, eller rättare sagtbristen pä förmåner, i ofta eftersläpande och socialt nedtryckta länder skallstå som mönster för svenska arbetares förhållanden. Dåvänsterpartiet kommunisterna genom motionen 1978/79:2613 motsätter sig enändring av 6 kap. lagen om säkerhet på fartyg vägleds vi av en strävan altmotverka alla risker för sämre sjösäkerhet. Frågan om bemanningsnormer påfartyg får inte bli beroende av konjunkturväxlingarna och dessa växlingarsåterspegling i avtal eller samråd mellan arbetsmarknadens parter. Det betydernämligen i ell läge med omfattande arbetslöshet bland sjöfolk atl de anställdasförhandlingsläge försvagas, vilket gör del möjligl för motparten atl medanförande av kostnadsskäl tvinga fram eftergifter i bemannings- ochsäkerhetsfrågorna. I slället för del av vpk i molionen föreslagna bindandesystemet med fasta normer för bemanning föreslär nu utskoltet med tidigarenämnd motivering, dvs. anpassning till den tekniska utvecklingen, att prövningskall ske individuellt för varje fartyg. En sådan ordning innebär att manvägrar se bemanningsfrägan som författningsfräga med åtföljande politisktansvar för sjösäkerheten. Men det innebär också att de ombordanställdassäkerhet icke tillräckligt beaktas, vilket även framhållits i remissyttrande, där man bl. a. framhåller följande:"Det är därför orimligt atl i sä stor utsträckning som föreslås överlämnatill atl i varje betydande fråga helt pä egen hand fatta beslul.Det får inte inträffa all statens ansvar för bemanning ersattes med enbartavtal mellan arbetsmarknadens parter. De ombordanställdas säkerhei får intevara förhandlingsbar." Fartygsmiljöutredningenföreslog i sitt betänkande Bostäder, medinfiytan-de och miljö ombord på fartyginrättandet av partsammansatta s. k. farlygsmiljönämnder inom rederierna ochbestämmelser härom i sjösäkerhetslagen. Utredningen säg inrättandet av sådananämnder som en viktig åtgärd i syfte atl ge de ombordanslällda verkligamöjligheter alt forma en god miljö pä fartygen. Frän vpk:s sida tillmäter visådana fartygsmiljönämnder en myckel viktig roll i arbetet för alt skapa denför de ombordanställdas liv avgörande fariygsmiljön. Delgäller i delta fall inte bara arbetsmiljön utan, som alla förstår, ocksåboendemiljön ombord. Vänsterpartietkommunisterna har i sin moiion gjort gällande att de ombordanslällda i likhetmed anställda i land behöver lagens stöd i dessa frågor, liksom de behövervetorätt. Del tjänar föga lill alt, som regeringen och utskoltet här gör,uttala en tro pä goda förutsättningar för lösningar genom förhandlingar. Sådanafromma förhoppningar hälsas säkert med tillfredsställelse av sjöfolketsmotpart på arbetsmarknaden. Utskottetsynes också på denna punkt ha en viss sund skepsis. Man hänvisar lillpropositionens föredragande, som uttalat avsikten alt "återkomma i sakenom del visar sig atl ett vidgat inflytande för de anställda i hithörande frågorinte kommer lill stånd". Den kommentaren uttrycker en säkerligen enligtvår mening högst berättigad farhåga - del visar tidigare erfarenheier när dethar gällt kampen för en bättre arbetsmiljö. Del bästa är därför att ienlighet med farlygsmiljöutredningens och vpk:s förslag uttalar sig för enbestämmelse i sjöfartslagen om att farlygsmiljönämnder införs i lagen omsäkerhei på fartyg. Jag yrkarbifall lill motionen 1978/79:2613. Under de något som vi har haft borgerligt regeringsstyrei det här landet har svensk sjöfart upplevt stora bekymmer. Man kan ocksåkonstatera att de här åren har kännetecknats av att det inte drivits någonsjöfartspolitik i landet. Man skulle kunna kalla de borgeriiga regeringarnasbrist pä aktivitet för den obolfärdiges förhinder. har mer änhälften av den svenska handelsflottan försvunnit. Vi har haft en ulflaggning avsvenska fartyg osv. Vi har fält veta atl vi inte heller kommer atl fäta ställning till några riktlinjer för den framtida sjöfartspolitiken. Ävenden fråga som behandlas i regeringens proposition 1978/79:117 om bemanning avfartyg kan hänföras till samma karakteristik somjag har gett av sjöfartspolitikeni övrigt. Det var nämligen så atl befälsbemanningsulred-ningen redan i börjanpä 1978 kom med silt förslag till hur bemanningsfrä-gorna på fartyg skullebehandlas. vägrade emellertid att acceptera den utredningens förslag och skickadeöver det till en ny utredning, sjöfartspolitiska utredningen, för överarbetning.Detta medförde att de ombordanställdas organisationer vägrade att vara med iden här delen av arbetet. Som en följd av denna handläggning och den därmeduppkomna tidsfördröjningen var man emellertid från organisationernas sidatvungen att hantera bemanningsfrågorna. Den största organisationen på deombordanställdas område, nämligen Svenska sjöfolksförbundel, har därför ibemanningsfrågorna träffat kollektivavtal med motparten. Dennaordning har den största organisationen uppfatlat som ganska tillfredsställande.Ulifrån de utgångspunkterna har vi från socialdemokratiskt håll därföraccepterat regeringens förslag i propositionen när det gäller reglerna förbemanning av våra fartyg. Men det ärju väldigt viktigt-och Jag vill här gärnaunderstryka vad vpk:s representant framhöll i sitt inlägg - atl den härordningen givetvis inte får innebära atl man genom avtal förhandlar bortsjösäkerheten. Enligt det här förslaget är det som har tilluppgift alt övervaka att de träffade avtalen inte innebär atl man avtalat bortsjösäkerheten. Vihar frän socialdemokratisk sida i en moiion starkt velat understryka att detansvar för sjösäkerheten som läggs pä är sä viktigt atlsjöfartsverket måste fä de resurser som erfodras för att man skall kunnafullgöra denna viktiga funktion. Detär naturligtvis också - som sade - speciellt viktigt att manägnar sjösäkerhelsfrågorna uppmärksamhet i för branchen besvärligakonjukturiägen. Vinoterar därför på socialdemokratiskt häll med tillfredsställelse alt utskottethelhjärtat delar den uppfattning som vi har framfört i vår moiion. Jag villlill kammarens protokoll citera vad utskottet säger i den här frågan:"Utskottet vill dock starkt understryka att sjösäkerheten inte fär eftersättas.1 för branschen besväriiga konjunktursituationer bör särskild uppmärksamhetriktas på bemanningen från sida. Vidare vill utskottet erinraom att i samband med behandlingen av årets budgetproposition anslagit medel för förstärkning med bl. handläggare påsjöfartsverkels bemanningsektion. Avsikten härmed är atl möta den ökadebelastningen i fråga om bemanningsärenden." Men uiskotiei går vidare ochsäger: "Det är enligt utskottet angeläget att fär de resursersom erfordras för detta bevakningsarbele, speciellt som verket medgivit att manhar svårigheter att fullfölja sina ifrågavarande åligganden. Utskottetförutsätter att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen på området." Detta är de viktigaste principiella synpunkterna i den härpropositionen. När den största organisationen för de ombordanslällda i principaccepterat förslaget i propositionen och när utskoltet gör den klaramarkeringen i utskottsbetänkandet atl sjösäkerheten inte får eftersättas ochatl skall fä de resurser som erfordras för alt den nyalagstiftningen om bemanning av fartyg skall fungera, har vi från socialde- mokratisk sida icke haftnågra svårigheter atl vid behandlingen i utskottet Nr 35 acceptera propositionen. Jag får därför, herr talman, sluta med alt yrkabifall Torsdaeen den lill trafikutskottets hemställan i dess betänkande nr 4. ROLFSELLGREN (fp): Bemanning av Jag ber alt fä börja med all, i likhet med , yrka fartye bifall till trafikutskottets hemställan. Medde nya regler för bemanning av fartyg som föresläs i propositionen 1978/79:117har vi fält ell regelsystem som bättre ansluter sig till dagensförutsättningar. Den traditionella uppdelningen av personal på fartyg isjöbefäl och manskap är ingen bra utgångspunkt fören riktig bemanning avmoderna fartyg. Lika stelbent är det att tillämpa tabeller eller fastställdaminimilistor. Genom att gränsdragningen mellan de olika personalkategoriernaslopas kan man räkna med atl arbetsuppgifter som traditionellt ligger påsjöbefäl i fortsättningen i stället kan utföras av kvalificerad personal avannal slag. Detråder alltså enighet i utskottet om detta. 1 några motioner har emellertidolika synpunkier framförts på propositionen. Men Jag upprepar atl ulskollel ärenigt. började sill anförande - som vanligt, skulle jag vilja säga-med atlupprepa sin "läxa" om de slora förändringar som har skett inomsjöfarten under de borgerliga regeringarnas lid. Historieskrivningen är i ochför sig riklig, men kopplingen mellan vad som har skett och regeringsinnehavenär alltid lika felaktig. Historien börjar någol tidigare, då det fanns en annanregering som suttit läng tid vid makten. Efterdet sedvanliga kvirrel accepterar propositionen och markerar justde framgångar som den socialdemokratiska motionen haft i utskollets skrivning.Det är också i och för sig alldeles riktigt. är det emellertid sä att densocialdemokratiska motionen i princip slår in öppna dörrar. utskottet helhjärtat delar socialdemokraternas uppfattning, såsom denär framförd i motionen. Ja, herr lalman, del tror jag det! I propositionen -jagtänker nu närmast på frågorna om resurser för all handha de härärendena - står del all personalsidan är förstärkt för att man skall kunna laupp dessa frågoi. Men det bör vara rikligt att utskottet särskilt trycker påsjösäkerhelsfrågorna och behovet av att har de resurser somerfordras för att kunna hålla i frågorna i fortsättningen. Ivpk:s motion nr 2613 talas om underbemanning och underbetalning som skulle bliföljden, om propositionens förslag skulle antas av . om uppluckring av sjösäkerheten för fartyg och personal. Men, herrtalman, det är en fullkomlig missuppfattning. Det är inte fråga omunderbemanning-snarare, somjag lidigare nämnt,om en anpassning till dentekniska utvecklingen och till personalens kvalifikationer så som de bästlämpar sig för elt visst fartyg. Ett individuellt avpassat bemanningssystemmåste vara all föredra framför elt generellt bindande system. Det är alt märka, SvenHenricsson, atl utredningens tabeller redan vid 39 propositionsskrivandetvar inaktuella - så snabbi går utvecklingen. Inga remissinstanser har hellerrest invändningar i denna del, vilket också är värt alt notera.Sjöfolksförbundet t. ex. ansluler sig lill förslaget om den här ordningen. Såskulle jag vilja fråga : Vad har bekvämlighetsfiagg-ningen medden här propositionen atl göra? Vpkvill också lagstifta om farlygsmiljönämnder. Därvid följer vpkfartygsmiljöutredningen. Även i propositionen förordas inrättande av fartygsmiljönämnder.Så långt råder överensstämmelser i alla läger. Föredragande statsrådet anserdock, vilket understöds av utskottet, att parterna på arbetsmarknaden självabör bestämma över nämndernas sammansättning och verksamhet. En sådan ordningbör enligt vår mening kunna ge de ombordanslällda en bättre position än om manpä en gång skall behöva lagstifta och detaljreglera verksamheten. Men det kanändå vara riktigt att utvecklingen följs, här som på alla andra områden, närnya organ inrättas. Utskottet har också betonat vikten av atl frågan följsnoggrant. Med detta har jag velat motivera utskottets enhälliga betänkande ochvåra utgångspunkter företl avslag på motionen 2613, och jag vill ånyotillstyrka bifall lill utskotlels hemställan. (vpk): När refererar till atl har konfirmeratåtgärderna villjag säga alt Skandinaviska transportarbetarfede-ralionen, somaren sammanslutning för alla berörda organisationer, höll en konferensi Lahlis. Där blev det stor uppståndelse på grund av att dessa åtgärderkonfirmerats. Man uttalade alt det behövs en gemensam ny utredning i dessafrågor. Det är alltså inte säkert all man kan referera till hela sjöfolkskåreni dessa frågor. RolfSellgren säger att det inte skall vara lagar och bestämmelser ulan flexiblaåtgärder. Men delta är ju en säkerhetsfråga, och där tarvas en lagstiftning somfast reglerar hur del skall slå till med bemanningen och kompetensen hospersonalen på fartygen. Vi ser del som nödvändigi för alt trygga säkerheten. Såsnart man går över lill-det sade jag också i mitt första inlägg - atl lämnaöppet fält för andra funderingar än icke-reglerade riskerar man att få Justunderbemanning och sädana saker som är ägnade atl försämra tryggheten ochsäkerheten till sjöss. Närdet gäller sambandet med bekvämlighetsländerna är del helt klart atl närbekvämlighetsländernas fartyg seglar lill lägre personalkostnader på grund avdåliga förhållanden och dåliga bestämmelser för sina anställda återspeglasdella i konkurrensen och används som skäl för all försöka driva fram enpersonalkostnadssänkning på svenska fartyg. Därmed skulle man kunna noteraförsämringar i olika avseenden och riskera försämringar närdet gällersäkerheten. Jag lycker att del sambandet är rätt klart. Det ligger en press idella - del talas ju hela liden om hur konkurrensen driver fram olika åtgärder. Jag vill än en gångunderstryka att vi inte i och för sig anser att man en gång för alla skall bestämmabemanningen på fartygen. Vi vill framför allt alt det Nr 35 skall vara lagligtreglerat och föremål för prövning hur fartygen skall vara Torsdaeen den sade någonting om att inledde sittanförande med det sedvanliga kvirrel. Så kan man naturiigtvis beteckna enhistoriebeskrivning. Mensanningen är ju den, , att under de tre är som ochhans borgeriiga partivänner har haft ansvaret för regeringspolitiken i det härlandet har av den svenska handelsflottan försvunnit. Vi harfrån socialdemokratiskt håll 1977,1978 och 1979 i molioner framfört krav påsjöfarlspolitiska ålgärder. Så sent som delade uppfattning atl sådana åtgärder behövdes. Men , , ärRolf tillfredsställd med atl kommunikationsministern harmeddelat all det icke kommer någon sjöfartspo-litisk proposition och något stödlill svensk sjöfart. Detta är förvånansvärt. Vislår inte alls in några öppna dörrar. Vi tyckeratt det har varit väldigtbra-och det skall ha en eloge för-alt vi i utskottet enhälligtkunnal samlas kring den socialdemokratiska motionen och understryka vikten avalt , som har ansvaret för att sjösäkerhetssynpunklerna blirtillgodosedda genom det nya befälsbemanningssystemet, får de resurser som manbehöver. Det lyckerjag är bra. Vi skall inte träta om någonting som vi äröverens om, . står fast vid att man måsle ha en lagstiftning pä dethär området - annars är sjösäkerheten i fara. Det gäller bemanningsreglerna,det gäller fartygsmiljönämnden, osv. En sådan inställning frän vpk:s sida bygger på atl man underkänner de ombordanställdas kompetens ochförmåga atl hävda sig. Konklusionen kan inie bli någon annan. Lägel päarbelsmarknaden är inie sädanl all den anslällda parten negligeras ellerundertrycks utan har möjlighet att förhandla. Jagkunde inte uppfatta inlägg pä annat sätt än som hans sedvanligakvirr. Det han talade om berör inte direkt den proposition och det ärende vi diskuterar. Jag säger återigen: Historieskrivningen är O.K. Men bedömningenav ansvarei för det som hänt delar Jag inte. menar - även om haninte klart uttalar det - att det bar utför för hela sjöfartsnäringen i och medalt de borgerliga regeringarna tillkom. Det händelseförloppet måste ha sinbörjan längre tillbaka i tiden. lycker all jag har vänt på klacken närdet gäller behovet av att mycketsnabbi få till stånd ell sjöfarlspoliiiski beslul. Del är all ytterligareförvränga. Nej, , detdär kvirrel tror jag att kände behovav atl ha med därför alt vi är sä eniga i den fråga del gäller; det fanns ettbehov av att krydda anförandet med något annat. SVENHENRICSSON (vpk): satsar på liberalismen, och det ärju förklarligt. Men detgäller här att se till att lagar skyddar inte bara de anställda utan även andrasom har samband med verksamheten. Jag kan redan nu tala om för de ombordanställdas egna organisationer har slagit larm om atl man redan nubörjat köra med underbemanning på vissa fartyg. Det aren realitet och en fara,som de ser del. Detuttrycker egentligen en släpphänthel ifrån sida som kan varaödesdiger. Vi menar alt detta är en fråga som är precis ägnad för lagstiftning.Del gäller ju inte säkerheten bara för en viss grupp ulan för många. Både naluroch människor är berörda av detta. Jag erinrar om de miljöskador som harinträffat i samband med sjöfart. Deorganisationer som organiserar sjöfolket har i många fall bestämt sagt ifrånall de inte vill att della skall vara en konjunkturfräga sä atl man vidförhandlingarna kan avgöra säkerheten. Det innebär Ju atl sjöfolket i ettkonjunkturläge dä det är smått om Jobb för sjöfolk kanske kommer atl varabenäget, för all få Jobb, atl gå med på vissa minskningar av personalen som kanfå ödesdiger verkan. Därför har man gått emot att denna fråga görs till enförhandlingsfräga. Det innebär givetvis inte pä något sätt att man underkännerorganisationernas kunskaper, utan det innebär alt man är medveten om all det pålång sikt är så angeläget atl trygga säkerheten alt man måste ha enförfattningsreglering av dessa frågor. ROLFSELLGREN (fp): Jag fick det omdömet alt jag satsar på liberalismen. Det var en brakonklusion. Jag satsar på parternas styrka och förnuft när del gäller att klaradessa frågor.