prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — Därmedfår väl vårt yrkande såvitt gäller teknologiöverföringen i sak ansestillgodosett. Däremot är utskottsmajoriteten infe med på noterna när delgäller förslaget beträffande SAS persontrafik på . Utskottsmajoritetens ställningstagande på den punkten ärlika kategoriskt som svårförenligt med dess egen principinställning när det gäller ensidiga svenska åtgärder i övrigt, Utskottsmajoriteten säger: "'En isolerad aktion skulle ha obetydlig eller ingen verkan på och dess apartheidpolitik och sannolikt endast medföra aft andra länders flygbolag övertog den trafik SAS nu upprätthåller-- ," Förlåt, men skulle inte exakt samma motivering kunnaanvändas mot det investeringsförbud som ni själva - eller åtminstone flertaletav er borgerliga här i kammaren - godtar? Vem har någonsin föreställt sig attSydafrika skulle ändra sin aparfheidpolitik enbart på grund av atl den svenskariksdagen Nr 153 tvingar de svenska företagen iSydafrika att dra ner sina investeringar? Tisdagenden finns inte just den risken attandra länders företag tar över de marknadsan- 27 maj1980 delar i som svenskaföretag till äventyrs kan komma att förlora på grund av investeringsförbudet? Åtgärdermot '" frestas atf fråga: Är nieller är ni inte för det investeringsförbud som m flertalet av er varit med om attrösta igenom här i ? huvudtaget försvara ensidiga svenska sanktioner mot får man väl försöka sedem i ett större perspektiv och lägga mer vikt vid opinionsbildande och andraliknande polifiska effekter än ni tycks villiga atf göra när det gäller SASpersontraflk på , Förmodligen skulle det vara en fcirlust för SAS att behövadra in persontrafiken pä , Men är det knappasttilltalande att ett av de skandinaviska regeringarna ägt flygbolag uppmuntrarturism pä , lockar människorna till safari och bad i ett land varsturistnäring lever högt pä den rasdiskriminering som är ryggraden i Sydafrikassamhällssystem. Att motarbeta den turismen borde vara en naturlig uppgift fördem som vill isolera , och det är dessutom en åtgärd som skulleuppmärksammas och i sin män kunna fä en opinionsbildande verkan. Den borgerliga argumenteringen är sä egendomlig ochmotsägelsefull på den här punklen att jag måste fråga mina borgerliga kollegeri utrikesutskottet vad de menar-dvs, en av er, , kan jagutesluta ur den frågesporten, Hans ställning är klar, I eft särskilt yttrande,vars innehåll är sådant att det i verkligheten är en reservation i en viktigutrikespolitisk principfråga, påminner om atf de röstademot investeringsförbudslagen och tillägger atf deras mening är att ochsvenska intressen gagnas bäst av att - och jag citerar igen - "inga avsteggörs frän principen att svenska sanktioner riktade mot visst land bör bygga påav fattade beslut eller rekommendationer". Skälet tillatt föredragit det särskilda yttrandets form framför reservationensär uppenbarligen att de velat slippa att i en omröstning här i kammarenmanifestera borgerlig oenighet i en viktig utrikespolitisk fråga. Men mot bakgrunden inte minst av delta moderafyttrandemåste jag fråga folkpartisterna och centerpartisterna i utskottet: Menar niallvar med ert uttalande att ni är för ytterligare ensidiga svenskasanktionsåtgärder mot ? Eller är det bara en läpparnas bekännelse, enpolitik med praktiska förhinder sä snart principen skall omsättas i konkretabeslut? Är ni förhindrade att förverkliga den politik som ni i och för sigbejakar, därför att ni sitter fast i trepartiregerandets garn och ytterst mästeböja er för moderata veton? Det är litet frist att behöva dra frampartiskillnader i ett ärende som detta, I och för sig är det ju glädjande att vi är ense omåtskilligt i när det gäller Sydafrikapolitiken, Vi är ense om att stödja en internationell strategi som går ut på att isolera för att den vägen tvinga fram förändringar i aparfheidpolitiken. Vi är ense om att bör spela en aktiv roll i FN för att försöka fä till stånd internationellasanktioner 58 mot , Det hade varit bra om vi också hade varit ense om attSverige - när Nr 153 säkerhetsrådet nu är lamslaget av stormaktsveto - börvidta ensidiga den sanktioner mot på olika områden. Dethade varit bra om vi hade varit enseom att är ett så motbjudande särfall att ett undantag är Åtgärder mot m. m. motiveratnär det gäller den allmänna svenska inställningen till sanktioner. Deninställningen är ju som bekant att vi vanligen ställer upp bara närsäkerhetsrådet så begär. Men här är det alltså enligt mångas mening fråga ornett så motbjudande särfall att ett undantag är motiverat, inte bara när detgäller en lag om invesferingsförbud utan också beträffande andra ensidigasvenska åtgärder sorn kan vara för'enliga med våra internationella åtaganden.Men tyvärr sträcker sig inte enigheten så långt. Och tyvärr år tydligen denmajoritet som finns i den svenska i denna fråga f, n, blockerad avatt sitter med i regeringen. Del är att beklaga. Jag ber med dessa ordatt få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen tillutrikesutskottefs betänkande om åtgärder mot , OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Rasistregimen i trängs alltmertillbaka. Det har varit en glädjande utveckling sista år.Regimer som de portugisiska kolonialmakterna i Mogambique och har fåttge vika för folkligt stödda och fotade regimer. Allra senast har eftermånga år av hårda strider kunnat proklamera sig sorn en fri stat. Bakom alla dessa strider , hela tidenuppbackande reakfionens och rasismens krafter i södra , har makthavarna iSydafrika legat. isoleras de alltmer, men fortfarande upprätthåller de inomdet egna landet ett hårt förtryck. De upprätthåller kontrollen över ,trots upprepade resolutioner från FN om att de skall godkänna landetssjälvständighet. De struntar helt och hållet i sådana yttranden fråninternationella fora och driver sin egen politik så länge de kan. De släpperinte en tum av sin rasisfpolitik utan att de blir tvingade till det med våld. De har försökt, som vi alla känner till, att legaliserasin statsbildning. De har försökt att framställa sig som demokratiska, medhjälp av olika skenbara åtgärder. Men vi känner deras rätta ansikte och vet vadde står för. Jag tycker det var glädjande att höra , som var eft klart ställningstagande för befrielsekampen i södraAfrika och en brännmärkning av de krafter som sätter sig emot allainternationella överenskommelser och resolutioner. Vi har-i kommunisterna hävdataft det måste vidtas åtgärder mot för atf tvinga makthavarna attsläppa sin oresonliga och härda politik. Länge var vi ensamma om att driva detkravet. Slutligen fick vi en lag om förbud motinvesteringar. Den var genomskinlig på många sätt. Det fanns mångaundantagsbestämmelser. Det fanns rika möjligheter att kringgå lagen för desvenska företagen så att de fortsättningsvis kunde bedriva och även bygga ut sin verksamhet i den lagen var trots allt ett framsteg. Den hade också, somberörts i 27 mai1980 samband med diskussionen orn lagen, stor politisk och internationell Den visade nämligen att ett enskilt land som verkligen kan Åtgärdermot '' sådant inifiativ, Defta stredmot vad som tidigare hade hävdats i inånga Sydafrikam m debatter i denna kammare. Men som man kunde förutse hade lagen alltså många brister.Vi vet att företag. I, ex, , har fått dispenser för att bygga ut ochgöra nyinvesteringar i och atf företaget har ökat sin produktionskapacitet.Vi vet också aft fler ansökningar av liknande slag är på väg. Vi har därförfrån vpk hävdat alt det måste bli en betydande skärpning, och vi har i motion1135 lagt fram ett förslag till ny lag som är betydligt strängare och meralångtgående än den nuvarande lagen. Men vår motion berör inte bara företag utan över huvudtaget de mellanfolkliga förbindelserna, där måste ta ytterligareinitiativ. Vi kräver förbud mot utbyte av teknologi, överförande av licenser,utbyte på det kulturella området och på inånga andra områden där nu normalamellan-statliga förbindelser finns. Det finns ingen anledning för attupprätthålla sådana normala mellanstatliga förbindelser med en rasistregini somden i , Det är detta vi har velat peka på i vår motion. En annan viktig fråga i sammanhanget är detinternationella vapenenibar-got rnot , Vi vet aft FN:s embargo undermånga ar konsekvent har kringgåtts av framför allt västmakterna med Frankrikeoch i spetsen. Det har skett i uppenbar strid mot derasuppslutning bakom beslutet om vapenembargot. Vapen från dessa makter och ävenfrån andra stater har kommit in i , Landet har fått fillgång till teknikoch kunnat bygga ut sin armé och krigsmakt med hjälp av just dessa västmakter. Tyvärr har även och svenska företag dragits in idenna hantering. Man bör därför naturligtvis vidga begreppet till krigsmaterieloch inte bara tala om vapenmateriel. Vi vet att företag som SKF knyts upp avsydafrikanska lagar enligt vilka de är skyldiga att leverera till densydafrikanska armén, att hålla i gång produktionen av en sådan livsviktigkrigsmaterielvara som just kullager. Sä länge SKF har kvar sin verksamhet iSydafrika kommer den sydafrikanska krigsmakten att kunna profitera på dettekniska kunnandet hos detta stora svenska företag med internationellverksamhet. Vi vet också att svenska vapen viatredjepartsöverenskommelser sipprar in i , Vi kommer attha en ny debatt om vapenexporten i , och då får vi ta upp dessa frågorigen. Det är alldeles klart att exempelvis Boforskanoner kommer in i Sydafrikavia just licenser eller tredjehandsöverföringar av sådana vapen och sådan materiel. Vi fårdessutom via internationella kontakter ständigt rapporter om att sydafrikanskavapen och rådgivare dyker upp på de mest oväntade ställen i världen -och alltid som stöd till reaktionära regimer som befinner sig i strid medprogressiva rörelser eller befrielserörelser av olika slag. Vi vet t, ex, att 60 sydafrikanska vapen i stor mängdhar dykt upp i , där har fåttköpa vapen från och har använt dem mot Polisario, Vi vet ''' '- atfsydafrikanska vapen och rådgivare finns i i Mellanameri- Tisdagenden Sydafrikautnyttjar alltså västmakternas kringgående av vapenembargot ----- till att isin tur exportera vapen och militär teknik och skicka militära Åtgärder motrådgivare för atf stötta reaktionära regimer och stater på olika platser ihela m. m. världen, Dettaär något som vi bör uppmärksamma mer änvad vi har gjort. Vi har också i vår motion tagit upp frågan om spridning avkärnvapenteknik via den s, k, fredliga användningen av kärnkraft, ärett av de länder i världen som anses fullt kapabelt att bygga upp - i den mänman inte redan har gjort det-ett eget atomvapen. Landet har fått en mycketvärdefull hjälp till detta av stater som och , som harhjälpt det att bygga upp ett kärnprogram vilket har möjliggjort för Sydafrikaatt kunna utveckla denna vapenteknik. Vi har också sett hur det i svenska tidningar har dykt uppvärvningsannonser, där man försöker värva svenska kärnkraftstekniker fillSydafrika, Utskottet tar upp defta i sin skrivning och håller med om atf det ärett obehagligt faktum, rnen man anser aft det inte finns några möjligheter atfaktivt och konkret göra någonting åt saken. Vi anser atl utskottet inte så lättborde ha släppt den frågan ifrån sig. Det finns ingen anledning för afttillåta annonsering efter tekniker sorn skall arbeta i rasislregimenskärnkraftslaboratorier eller ined kärnkraftsutveckling i , Det hjälperden att bygga upp sin vapenfeknik, och vi borde inte ställa upp pä sädanaaffärer. Man kan jämföra med vad sorn hände under , dä , som vi alla vet, delfog aktivt för att söka krossabefrielsen av , Åven då förekom det värvningspropåer i förmilitär personal om att slåss på den sydafrikanska sidan mot befrielserörelseni , Det är i princip ingen skillnad mellan den värvningen och denvärvning av civila tekniker som bedrivs, eftersoni syftet blir detsamma,nämligen att förstärka militära potential och dess krigsmakt. Det ar mot denna bakgrund vi i vär motion har framförtkravet på alt borde verka för en uteslutning av ur detinternationella atornenergiorganet. Det finns krav på det från en konferens iLondon . där ett flertal anfiapartheidorganisafioner från hela världendellog och ställde upp bakom detta krav. Det är ingenting som hindrar attSverige också i detta fall fattar ett ensidigt bilateralt beslut och går först- liksom vi har gjort när det gäller lagen om förbud mot investeringar. Detskulle väcka uppmärksamhet, det skulle väcka opinion och det skulle vara ettmycket viktigt beslut. Ingen skulle kunna lasta för något brott motinternationella avtal om vi kämpar för att utesluta en regim som ureft sådant internationellt organ. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall till vpk:s motion 1135, Nr 153 (): Tisdagenden Herr talman! vidtog förraåret en uppmärksammad åtgärd riktad 27 maj1980 rnot raspolitik.Riksdagen antog då en lag som förbjuder svenska --------------------- företag att investera i , hade i FN tagit Åtgärdermot inifiativ till ettresolutionsförslag i säkerhetsrådet med syfte att hindra m. m. investeringar iSydafrika, Förslag antogs med stor majoritet av generalförsamlingen och har därefterupprepats, men man har hitfills inte kunnat nå ett positivt beslut isäkerhetsrådet om förbud mot ufländska investeringar i , Den svenskariksdagen fattade sitt beslut om förbud rnot investeringar i utan aftinvänta ett säkerhetsrädsbeslut, just på grund av den speciella situafion somskapats genom rasåtskillnadspolitiken i , Delta innebär infe attSverige har övergivit sin grundsyn atf sanktioner förutsätter en FN-resolutionsom bas. Fjolårets beslut i är ett av särskilda omständigheterbetingat undantag från huvudlinje i fråga om internationellasanktioner. Det finns anledning att redan nu se hurinvesteringsförbudet fungerat och om det svarat mot sitt syfte. Regeringen bördärför göra en genomgång av hitfillsvarande erfarenheter av hur lagen fungerat,bl, a, i syfte atf konstatera eventuella luckor i bestämmelserna.Utrikesutskottet gör i det hår betänkandet i punkt 1 en hemställan tillregeringen att så skall ske med anledning av motionsyrkanden. Denna genomgångav hur investeringsförbudet har fungerat kan i sin tur utnyttjas för att belysavilka ytterligare åtgärder av liknande slag som kan kompletterainvesteringsförbudet och bidra till att göra detta mera verkningsfullt, I defta sammanhang behandlar utskottet ettsocialdemokratiskt motionsförslag som avser förbud mot teknologiöverföringfrån fill , Utskottet konstaterar att teknologiöverföringenberör ett brett spektrum av tjänster, rättigheter och kunskaper och att eninventering av detta vida område bör kunna ge en bild av möjligheterna föråtgärder som skulle kunna komplettera invesferingsförbudet, t, ex, i fråga omtekniska samarbefsavtal, patent och licenser. Det är självklart aft en sådangenomgång också måste beakta de förpliktelser som har genom olikainternationella avtal och överenskommelser. har alltså uttalat sig för att regeringenskall söka gä vidare med bilaterala åtgärder som kompletterar lagen om förbudmot investeringar i , i syfte att isolera den sydafrikanska regimen.Delta uttalande har skett i relativt stor enighet. Endast har skiltut sig i ett särskilt yttrande, där man upprepar fjolårets kritik motinvesferingsförbudet, I det sammanhanget vill jag med anledning av säga att vi självfallet uppfatfar den enighet sorn föreligger somvärdefull och förpliktande och att vi står för den inriktning i fråga ompolitiken mot som defta betänkande från utskottet ger uttryck för. På enpunkt har vi dock infe kunnat nå full enighet. Det gäller yrkandet i densocialdemokratiska motionen om nedläggning av SAS flygningar på ,Ett beslut i enlighet med motionsyrkandet kräver eft gemensamt 62 agerande från , ochSverige, och det finns f, n, inga Den socialdemokratiska reservationen med krav på Nr 153överläggningar i syfte att åstadkomma beslut om nedläggning av SAS Tisdagenden flyglinje till blir ju mot den här bakgrunden eft slag iluften, Utskottetinstämmer också i den bedömning som utrikesministern gjorde så att en isolerad aktion på det här området Åtgärder mot .skulle ha mycket liten betydelse för rasåtskillnadspolitik, m. m. kommunisterna häri motionen1135 fört fram ett antal yrkanden som knyter an till politik iförhållande till , Några av dessa är redan besvarade med vad jag härhar anfört, och jag skulle vilja kommentera några av de övriga i all korthet. Vår politik när det gäller måste bli enavvägning mellan hänsynstagande till vårt deltagande i det internationellasamarbetet å ena sidan och vår rätt att ta egna initiativ och besluta om egnaåtgärder å den andra. Vi har från svensk sida i olika sammanhang iinternationella organ verkat för en isolering av , Dessaansträngningar från svensk sida har inte i alla avseenden lett till resultat. När det gäller en fullständig handelsbojkotf mot Sydafrikamenar vi att en sådan kräver en FN-resolution, bör därför självfalletfortsätta sina ansträngningar att i FN få till stånd resolutioner som innebärförbud mot t, ex, investeringar och annan kapitalöverföring till Sydafr'ika, Vpk-yrkandet om förbud mot försäljning och patent som kankomina den sydafrikanska vapenindustrin till nytta är såvitt jag förstårtillgodosett dels genoin de uttalanden som utskottet nu gör i fråga omteknologiöverföring, dels genom den förordning om vissa sanktioner motSydafrika som antogs 1977 och som inkluderar ett förbud mot överlåtelse avuppfinning av krigsmateriel m, m. Den bestämmelsen bör enligt utskottels meningockså kunna tolkas så att export till tredje land av licenser, patent ochrättigheter som senare kan komma vapenindustri till godo ärförbjuden. När det sedan gäller vpk-yrkandet om förbud motsydafrikansk annonsering och sydafrikansk rekrytering av personal i ärlaget mer komplicerat. Jag har i och för sig förståelse för tanken att vi börsöka åstadkomma ett totalstopp för rekrytering av s, k, legosoldater frånSverige till , men ett förbud i lag mot annonsering i syfte attrekrytera personal i allmänhet innehåller å andra sidan en besvärligIryckfrihetsrättslig aspekt, och jag tror därför inte att man nu utan vidareberedning kan uttala sig för lagstiftning på detta område. Det är mot dennabakgrund som utskottet har avstyrkt vpk-yrkandet. När det gäller vpk:s yrkande om att all svensk diplomatiskpersonal i skall rekryteras med hänsyn till kravet pä att den skallfölja svensk polifik i fråga om isolering av den sydafrikanska regimen kriiverdet väl ingen annan kommentar än att regeringens och UD:s personalpolitik påden punkten inte behöver ifrågasättas. När det slutligen gäller några vpk-yrkanden som knyter antill har ju händelseutvecklingen där, som lett fram till bildandet av staten , ändrat förutsättningarna för yrkandena. Jag vill gärna stryka under aft självständighet efter demokratiska val hör till det mest 63 Nr 153 glädjande och löftesbringande somhiint i internationell polifik under senare den '''- Utvecklingen där koinmer att följas uppmärksamt av såväl den vita 27 mai1980 minoriteten som av den svartamajoriteten i och , För de svarta kan befrielsekampen i tjäna som en källa till inspiration och Åtsärder mot kraftsamling. Kontrasten är ju också slående mellan den faktiskaförsoning- m m " mellan svart och vit i å ena sidan ochkonfronfationsstämning- en iSydafrika å den andra, betydelse för och ger vårtstöd till och samarbete med en särskild dimension. Det börvara en internationell angelägenhet att medverka i premiärminister att skapa ett starkt och attraktivt samhälle i Sydafrikasomedelbara närhet. Vi vet alla att den nya staten står inför många och svåraproblem. Självfallet är detta sädana problem som det nya landet och den nyaregeringen själva har att fa sig an, rnen omvärlden måste vara lyhörd förZimbabwes önskemål om bistånd och samarbete, har en betydande politiskgoodwill bland de nya ledarna i , Vi bör ta fasta på defta och försökabygga upp ett nära och omfattande samarbete med , har nyligenupprättat en ambassad i , vi har lämnat 20 milj, kr, i omedelbartbistånd och vi planerar aft inleda ett mera omfattande biståndsarbete medZimbabwe redan nästa budgetår. En svensk handels- och industridelegationåtervände från , Nära förbindelser existerar mellanpartier, organisationer och kyrkor i och , Jag tror aft vårt stöd till och vårt samarbete medZimbabwe är det kanske största bidrag vi kan ge fill uppbyggnaden av ettstarkt, fritt och majoritetssfyrt , Aft frontstater, och dåfrämst , är starka samhällen, byggda på rättvisa och jämlikhet, kan hagrundläggande betydelse när det gäller ansträngningarna atf äntligen få tillstånd de förändringar i som vi så länge har väntat på. Vår politik mot är ett uttryck förvår tro på alla människors likaberättigande och värdighet,Rasåtskillnadspolitiken i står i strid med de grundläggandemänskliga rättigheter som vi på liberalt häll alllid aktivt har velatsäkersfälla och slä vakt om. Som utrikesminister påpekat kräverdefta att de demokratiska staterna utövar eft starkt och oavbrutet tryck avpolitisk, diplomatisk, moralisk och ekonomisk natur pä regimen i ,bör vi ge stöd ät de krafter inom som arbetar för enpositiv förändring av aparfheidpolitiken, Jag yrkar med detta bifall pä samtliga punktertill hemställan i utskottets betänkande nr 27, () replik: refererade ur utskottsbetänkandet några ord om attmajoriteten i utskottet vill pröva möjligheten att gå vidare med ensidigasvenska sanktionsåtgärder för att ytteriigare isolera , Han sade;Detta uppfattar vi som förpliktande, Det var utmärkt, men tyvärr är det 64 på den punkten som jag har någratvivel, som inte riktigt Till att börja med är det ett ofrånkomligt faktum aft ettav de tre borgerliga den parfierna ingalunda uppfattar detta somförpliktande utan säger blankt nej fill någraytterligare svenska ensidiga sankfionsåtgärder, nämligen inodera- - Detta säger de i sitt särskilda yttrande, som i realiteten är en Åtgärdermot reservation.Det betyder atf vi har en regering där eft av koalitions- Sydafrikam. partiernasäger nej fill en princip sorn här försöker ge ytterligare Mendet är inte bara regeringen som är blockerad utan också, såvitt jag kan se, . När vi från socialdemokratiskt håll försöker konkretiseradet hela och framföra förslag fill initiativ som man kan ta för att få en ytterligare svensk sankfionsåtgärd till stånd, och dä tar upp SAS-polifiken,tillbakavisar ni detta yrkande. Och ni gör del med en motiveringsom egenfligen drabbar allt vad ensidiga åtgärder heter. Ni säger i utskottsinajoritetens betänkande att enisolerad aktion skulle ha obetydlig eller ingen verkan på och dessaparfheidpolitik och bara skulle medföra atf andra länders företag tog över dentrafik som SAS nu upprätthåller - och precis samma typ av motivering kan juanföras mot vad som helst i den vägen. Precis sarnina typ av motivering kananföras mot förbud mot svenska investeringar i , Naturligtvis är desvenska företagen i inte av den betydelsen att ens en total avlysningav denna svenska verksamhet skulle ändra aparfheidpolitiken ett smack.Betydelsen ligger på ett annat plan. Om man lyckas få fram nya förbud motpafentupplätelser eller samarbefsavtal av teknisk eller ekonomisk natur, kandefta drabbas av precis samma invändning: en isolerad svensk aktion kommernaturligtvis inte att förmå atf ändra sin apartheidpolitik. Ochnaturligtvis är rnan i den situafionen aft andra länders företag kan gå in 0111Sverige avstår frän att göra det. Ni har alltså hamnat i en hopplösmotsägelse, och det är djupt beklagligt. Mot den bakgrunden är det inte såkonstigt aft det saknar trovärdighet när också påstår aft Sverigeinte iir ensamt i detta fall. atf också de norska och danska regeringarna finnsmed i bilden och att det saknas förutsättningar att få till stånd ennedläggning av flygtrafiken. inte finns det förutsättningar att fä igenomden om den agerar utifrån den motivering som . Tror man inte på det själv lär man väl inte kunna övertyga andra om aftdet är bra att lägga ned flygtrafiken pä , Och tyvärr säger och hans kolleger att man inte tror att det ligger något värde i attlägga ner den flyglinjen. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) replik: