prot · G309161 · 1979-12-31 00:00:00 — Förhoppnings- ,,;,, nv la 1 <° -F vis kommer nästaproposition på detta område atl innehålla konstruktiva personal förslag tillmera positivt utformade styrmedel för en bällre och rättvisare fördelning avvårdresurserna över landet. En regional obalans och problem med t. ex. minskadförvärvsverksamhet hos redan utbildade tandläkare, inle minst hos dem ifolktandvården anställda, motarbetas inte genom överdimensionering avutbildningen. Det synes motiverat att i dagens situation acceptera den nuaktuella propositionens förslag till dimensionering av landläkar- ochlandhygienistulbildning. Del finns inte heller anledning atl ifrågasättapropositionens förslag om godkännande av verksamheten vid därför välkvalificerade tandlekniska laboratorier oberoende av deras huvudmannaskap.Personalens kompetens och kvaliteten på det utförda arbetet bör vara vägledandeför om ersättning skall utgå från tandvårdsförsäkringen eller ej. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan i dess belänkande nr 43. tvingas jag medverka lill en vissförvirring i debatten. Vi diskuterar två utskottsbetänkanden, därtandläkarutbildningen i det ena betänkandet intar en väsentlig plats men baraen liten del i det andra och betydligt större betänkandet. 1utbildningsutskottets betänkande upptas nämligen inle bara frågor kringlandläkarutbildningen, ulan där behandlas hela vårdsektorn i utbildningsväsendet.Betänkandet omfattar alltså etl mycket stort ämnesområde. förde vi en lång debatt ornvårdyrkesutbildningen, vilket gör atl diskussionen kring vårdfrågorna ärganska dämpad. har emellertid i sitt inlägg tagit upp två i ochför sig intressanta och väsentliga frågor i utbildningsulskoltels belänkande,och del är dessa, fru talman, sorn jag skall inskränka mig till alt kommentera. kräver atl landhygienislulbildningen skalldimensioneras på ett annal sätt än regeringen föreslår i budgetpropositionen, elt förslag sorn utbildningsutskottet stöder. Jag håller med om atl det här är ett oerhört viktigt utbildningsområde. Det är allas vårt mål att successivt utöka den utbildningen. Men en information bör rimligtvis lämnas när man diskuterar utbildningskapaciteten, nämligen alt del finns 264 utbild ningsplatser för tandhygienister, men endast 216 är utnyttjade. Del betyder att vi haren överkapacitet på detta område. Del är olyckligt, därför alt vi har överkapacitet också inorn många andra vårdutbildningar. Utbildningsutskot tet tar särskilt upp frågan och kräver åtgärder för alt utnyttja de platser som finns. Del är ganska allvarligt all vi. som del råder brist påutbildad 155 Nr 161 arbetskraft, inte har förmåga attutnyttja de utbildningsplatser som finns. Tisdaeen den '" ' ' knappast rimligt, fru talman, att nu besluta om ett högre 3 juni1980 ulbildningstal för tandhygienister,när inte befintliga platser är utnyttjade. Lät oss först och främst se till att dessa platser blir utnyttjade och därefter Behov ochutbild- medverka lill att successivt skaffa fram fler utbildningsplatser. ning av tandvårds- '''"' Bliicher talade därutöver om arbetsmedicin.Vi kan alla hålla med personal m m honom om alt de arbetsmedicinskafrågorna måste beaktas i läkarutbild- ningen.Det har sagt . Dessutom pågår inom UHÄ en översynav läkarutbildningen med syfte att framlägga förslag om dess innehåll.Utskottet utgår som en självklarhet ifrån att de arbetsmedicinska frågornabeaktas inom UHÄ. Det finns alltså ingen anledning för atl nu göraett uttalande på den punkten. Det betyder inte alt vi i själva sakfrågan inteskulle vara överens om betydelsen av alt de arbetsmedicinska frågorna får enrimlig plats. Om utbildningen i dessa frågor skall omfatta fyra, fem eller sexveckor, eller om den skall fogas in i läkarutbildningen på annat sätt, måsteberörda myndigheter först ta ställning till. På den punkten är såledesriksdagens utbildningsutskott inte berett atl nu lämna förslag. Jag ber alt på dessa punkter få yrka bifalltill hemställan i utbildningsutskottets betänkande. För min egen personliga delansluter jag mig vad gäller tandläkarutbildningen självfallet till dereservationer som har fogals till de båda utskottsbetänkandena. och är världens landläkarlätasleländer , står det bland mycket annat att läsa itandvårdspersonalutredningens betänkande. Det är en expertutredning som arbetatsedan 1974 och som kommit fram lill att vi bör minska utbildningstaklen förtandläkare från 500 till 400 . Bakom utredningens förslag ligger arbete inomen stor expertgrupp, där man vägt och värderat elt antal prognoser, baserade påhypoteser men också på en mängd fakta om vad som hänt inom tandvårdensområde. Man har kommit fram till alt vi bör utbilda maximalt 400 landläkare perår. har jag som tandläkare suttit och lyssnat här till hurdet har bollats fram och tillbaka mellan 500 och 400 och hur man hartalat om utbildning. Jag skulle vilja ställa frågan till företrädare förLandstingsförbundet och för de landsting som förordar 500 tandläkare: niexempelvis i er långtidsplanering planerat in arbetsplatser för alla dessatandläkare? Det är en viktig fråga, sorn inte alls har belysts här ochsom betyder väldigt myckel. Alt ordna nya kliniker innebär stora investeringaroeh stora driftskostnader . Det bör man ha med i beräkningen när mansäger atl man vill ha minst 500 nya landläkare . Vi vet attdet kommer atl släppas ut 2 250 tandläkare , och de Vi har en ny typ av landvårdsutbildning, där , 156 AT-ljänstgöringen, skall fullgörasute på de olika klinikerna. vakantsältas, eller kommer det alt bli nya tjänster för dehär landläkar- Nr 161 De tandläkare som har gjorl sinAT-tjänstgöring har vant sig vid att omges med kringpersonal - landhygienister,tandsköterskor och assistenter-oeh de kommer att få svårt alt gå ut i privatvård direkt. Är man beredd att ta hand om alla dessa tandläkare? Del är ingenmening med alt utbilda till arbetslöshet. För atl ni skall förstå det här riktigt, vill jag att viett ögonblick tittar på dagssituationen. Målsättningen inom folktandvården äralt ge alla barn och ungdomar upp till 19 ärs ålder en god oeh kontinuerligvård. Den målsättningen kommer alt vara uppnådd om två ä , och exempelvisi är den redan uppnådd. Vidare har det visat sig att den intensiva satsningen påförebyggande vård har givit nästan otroliga resultat. 1 framliden - och ganskasnart - kommer man att kunna glesa ut tandläkarbesöken för barn och ungdomar.Man kommer att kunna sätta in det andra vårdteamet som vi har talat om,nämligen profylaxsköterskor och hygienister. De barn som är i riskzonen kommerpå det sättet också atl få en möjlighet till tätare tandläkarbesök. Det här gör alt det kommer att finnas etl överskott påtandläkartimmar. Dessutom finns det snart ingen regional obalans när det gällerbarn- och ungdomstandvården. Inom vuxentandvården finns del fortfarande en obalans. av vuxentandvården omhänderhas av privattandläkare. Det blir inga nya privatpraktiker annal än omnågon överfaren gammal praktik, dvs. inga unga tandläkare stimuleras att gå utsom privatpraktiker. Det kommer därför atl bli väldigt svårt när det bliröverskott att få ut dem från folktandvård lill privat vård. Därför har delandsting som säger ja till en så stor utbildning av tandläkare som 500 per årett mycket stort ansvar. Att vara privattandläkare är inte så lätt. Det ärdels ett risktagande, dels ett stort vårdansvar. Dessutom råder stor ovisshetnär det gäller tandvårdstaxan. Man måste omge sig rned mycket mer kringpersonalän tidigare för att kunna ge sina patienter en fullgod vård. Jag tycker alt här hade vi haft en unik möjlighet attbegränsa den offentliga kostnadsexpansionen genom att bara lyda goda råd frånen utredning som regeringen själv tillsatt, som har arbetat och somhar kommit fram lill det här resultatet. Jag har inget yrkande. Men, okay, är alla landsting ochLandstingsförbundet ta hand om landläkarna så är del ju bra. Iannat fall har vi utbildat ett stort antal tandläkare för en kvarts miljonkronor stycket. människor som dessutom har stora studieskulder och en framtiddär de är hänvisade lill arbetslöshet eller lill att byta yrke. Jag kan tala om att redan nu är vakansernaoändligt myckel färre . Många tandvårdschefer är förvånade över atldel finns så många sökande när det gäller tjänster, till vilka det tidigareinle funnits några sökande. Så är fallet exempelvis på Golland. Men det berorpå all vi 1974 Behov och utbildning av tandvårdspersonal, m. Nr 161 ökade intagningen av tandläkare, vilket nu ger utslag i fler färdiga 3 irrni19S0 Fru talman! Jag har inget yrkande,utan jag ville bara tala för landläkarnas sak. Jag tycker emellertid alt manborde ha tagit hänsyn till en så viktig ni I ,1 -lA Utredning. , Överläggningen var härmed avslutad. personal,rn. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottetshemställan i belänkande 43 mom. 1rösiar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröslning genoin uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DäIvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 160 Nej - 158 Karnrnaren biföll vad utskottet i dessa morneriihemställt. Mom. 6 och 7 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemstiillan. dels motion 2004 av rn. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara rned övervägande ja besvarad. SedanRaul Bliicher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sorn vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 43 mom. 6och 7 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2004 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Bliicher begärde rösträk- ningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav Nr 161 följande resullal: den I'» " -"03 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemstiilll. Behovoch utbildning av tandvårdspersonal, rn. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motion 2004 av m. fl. i molsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara rned övervägande ja besvarad. SedanRaul Bliicher begärl votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Den sorn vill all kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkande35 punkt 1 mom. 3 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit rnolion 2004 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Bliicher begärde röslriik-ning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 16 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskoltetshemställan, dels motion 1726 av rn, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med överviigande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkiindes följande voleringsproposition; Den som vill alt kammaren bifaller ulbildningsutskollets hemställan i betänkande35 punkt 1 mom, 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 1726 av LarsWerner ni, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Skoglig utbildning och forskning ning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskollet i dessa moment hemställt. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 2 Skoglig utbildning och forskning Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1979/80:44 rnedanledning av motioner om skoglig utbildning och forskning. KERSTINNILSSON (s): Forskning och utbildning utgör viktigautvecklingsfaktorer, så även inorn skogsbruket. Ökade krav på miljömässigahänsynstaganden skapar behov av nya framkomstvägar vad gäller arbetsmetodik.Åtgärder för förbättring av biologiska produktionsprocesser och intensifieradverksamhet rörande förädling och produktutveckling ställer ökade krav päkunskaper, I östra , där skogsbruket utgör huvudnäring, finns behovav utbyggnad och anpassning av utbildning och information lill nya mål förutveckling av skogsteknik, förädling oeh marknadsföring. Jag vill med några synpunkter belysabakgrunden till motion 938, som tas upp i det betänkande som behandlas. Jag kommer från den del av som pessimistisktbeskrivits som ""landet som ännu är, , ," I förra veckans regionalpolitiska debatt fick vi höra altdet är en sällsynt vacker bygd. Och rnan kunde ha tillagt alt den är rik, rikpä naturtillgångar såsom mineraler, den har landets största potentiellavaltenkraftsresurser och slora skogsarealer. Denna landsdel, som ligger vid längsta älv, hotasav katastrof. har kommuner tappat nära hälften av sin befolkning.Del är de unga som tvingas flytta för att pä annat håll skaffa arbete. När mangrafiskt beskriver befolkningens sammansättning kan man inte längre få del pyramid, trots att landsdelen tidigare hade ett födelseöverskott som vardubbelt så högt sorn genomsnittet för landet som helhet. De äldre - pensionärerna - är nu en dominerandebefolkningsgrupp. Det är en gränsbygd jag talar om. En av av gränsbygdensutlokaliserade, , pedagog och tillika författare, skriver iNäckrosors land; "Bilden av en gammal vinkande far och niorpåförslugetrappan går aldrig all radera ut - StyvmoderSvea - Du har ej rätt alt behandla Dina barn så - allra minst när järnmalm skaver Dina fötter," har vi fått veta att om vi kommer med vettigaförslag - idéer - så skall dessa idéers bärkraft seriöst och generöst prövas.Man har också givit oss rådet att nya verksamheter bör knytas till befintliganaturtillgångar. En sådan idé tas upp i motion 938, Förslaget har prövatsinte bara på det lokala planet utan också på det regionala och befunnitshållbart. Del är fråga om att utröna förutsättningarna för enskogsforskningsanstall för övre , lokaliserad lill kommun. Förvarje skogligt intresserad torde det vara bekant att forskning ochutvecklingsarbete beträffande skogsarealer på avsevärd höjd över havet ärstarkt eftersatt i vårt land. Dåvarande landshövdingen ,tidigare professor och chef för statens skogsforskningsinslitul, framhöll dettai sin Tornedalsutred-ning. Gör man en jämförelse med vårt östra grannland ,finner man att på motsvarande breddgrader där finns såvälskogsforskningsstation som skogsforskningsanstalt. En satsning på forskning och utvecklingsarbete skulleskapa effektivare skogsbruk på väldigt stora arealer och därmed också arbete åtmånga unga och även kvinnor. All expertis är enig om att forskning lönar sig. Del är ensatsning i verklig mening - en investering - för framtiden, I motionen exemplifierar vi 14 angelägnaforskningsområden, alltifrån skogsvård till skogspalologi och skogsbrukelsföretagsekonomi i Nordsveri-ge. Vid motionsbehandlingen har inte utskottet iakttagit dengenerositet som i skilda sammanhang utlovats. Jag har inledningsvis kort beskrivit denprekära situationen i , och , och i motion 938 harpresenterats förslag till en åtgärd, en realistisk satsning: LItskoltet lämnaremellertid motionen Utskottet skriver: " det är viktigt alt man i den skogligaforskningen beaktar också de speciella problem och möjligheter som karaktäriserarskogsbruket i , Syftet med motionen i detta hänseende bör dock enligtutskoltets mening kunna tillgodoses på annat sätt än genom en så resurskrävandesatsning från samhällets sida som inrättandet av en helt ny forskningsanstaltnödvändigtvis skulle innebära," Jag kan inle förstå atl en riksdagsledamot frånNorrbotten, som väl känner till förutsättningarna, kan gå med på en sådanskrivning. Efter det borgerliga maktövertagandet har denregionalpolitiska utvecklingen i avbrutits. Borgerliga ekonomerförespråkar flyttning som enda åtgärd. Man hänvisar till lågkonjunktur, tillatl det råder depression i vårt land. En pessimism breder ut sig där ingenutveckling syns möjlig. Borgerligaekonomer talar om del glada 60-talet och den utvecklingsop- 11 protokoll1979/80:160-161 Skoglig utbildning och forskning Skoglig utbildning och forskning timism som kännetecknade de tidigare decennierna ochbörjan av 1970-lalel som någonting som för alltid är förbi och förlorat, Jagvill, fru talman, erinra om att också 1800-taletsliberala nationalekonomer, med och i spetsen,ofla såg mörkt på mänsklighetens framlid. De räknade med alt "denavtagande avkastningens lag", som benämningen var, skulle omöjliggöra fören växande befolkning atl höja sin levnadsstandard. Den viktigaproduktionsfaktorn jord, dvs. naturresurser innefattande även skog, uppfattadessom mer eller mindre . Nyodlingar, innovationer, tekniska framsteg ochen progressiv ekonomisk politik har emellertid präglat den ekonomiskautvecklingen sedan den tid då nationalekonomin kallades "the dismalscienee". Vad som behövs nu är en ny giv, liksom på 1930-lalet. beskrivs ibland av skickligare tecknare i våradagstidningar som en skuta med framträdande regeringsledamöter vid rodret. Tillbilden hör också att del råder passivitet på skutan . Med en sådan teckning i bakgrunden och i anslutning tillden katastrofala situationen i de tre nämnda kommunerna, vill jag projiceranågra bilder av en folkkär svensk diktare; En man (enbygd är naturligtvis maskulin). En man ärvräkt över bord, kapten. Ännu kanen lina den arme nå. Den minnesgode erinrar sig fortsättningen - men låt delinte bli ödet för en hel gränsbygd! Med den förhoppningen, fru talman, har jag för dagen ingetsärskilt yrkande. FILIPJOHANSSON (c): Ja, detta var i sanningett hembygdstal, somskulle ha försvarat sin ställning på vilken hembygdsfest som helst. Del råderinget tvivel om den saken. Jag håller självfallet med om allvår bygd är fin. Även är utomordentligt fin, ja så fin alt del intealls skulle skada rned en skogshögskola där. Jag skulle inte ha något emot det.Men jag tror att det ändå finns anledning all vara litet grand realistisk isina önskedrömmar. Vi har haft en skogsskola i . Det varinte en skogsforskningsanstall och inte en högskola, men det var en skogsskolaoch den lades ned. Också den var utomordentligt vackert belägen, rnen dethjälpte inle. Del var inte under denna regerings tid, så del kan knappast havaril felet. Situationen var dock den att skolan av alll all döma intebehövdes. Närdet gäller en skogsforskningsanstalt i vill jagbara konstatera att vi ändå har kommit dithän atl vi har fått en del avskogshögskolan lill . Det gör ju att den i sin undervisning också användersig av vissa av de områden som finns både i och i . Med en realistisk bedömning har vi från jordbruksutskottettagit ställning till motionen. Vi är på det klara med alt det inte finns någonmöjlighet att förverkliga de utomordentligt vackra tankar som har givit Man måsle ändå komma med saker och fing som är litet mer Nr 161 realistiska. Med defta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan. GUNNAROLSSON (s): Jag skall fatta mig myckel kort. Såsom framgårav det betankande som vi nu behandlar har den socialdemokratiskautskollsgrup-pen i motion 935 yrkat på en utredning rned uppgift alt se överden eftergymnasiala skogliga yrkesutbildningen. Vår utskotlsgrupp har ansettdet nödvändigt rned en total översyn rörande den eftergymnasiala skogliga yrkesutbildningen,innan antalet utbildningsplatser ytterligare utökas. Utskottet delar dessasynpunkter, vilket har resulterat i ett tillkännagivande till regeringen. 1 följdrnotion 435 från oss socialdemokrater från Värmlandhar vi begärt atl del vid en sådan översyn tas hänsyn lill den outnyttjadeutbildningskapacitet som finns vid och läns skogsskola,Gammel-kroppa i Filipslads kornmun. En motion med liknande yrkande har ocksåväckts av övriga ledamöler på vår länsbänk med såsom förstanamn. Innan vi i utskottet behandlade de här motionerna gjordesett besök i för atl på ort och ställe ta del av denutbildningsresurs som här finns tillgänglig. Jag tror att delta besök var avstort värde, därför alt del visade alt här finns en icke fullt utnyttjadutbildningsresurs vad gäller utbildning av skogstekniker. I tas f. n. in 90 elever tillskogsteknikerlinjen. En utökning till 120 har övervägts, oeh vid en sådanökning anser vi motionärer från all en mindre del utan olägenhet börkunna lokaliseras till Gammelkroppa. Behovet av skogstekniker kommer enligl allsakkunskap på del här området alt öka i svenskt skogsbruk. Som jämförelse kanjag nämna att det i tas in 120-130 studerande för utbildningtill skogstekniker. Våra krav från och från länhar fått en som vi tycker fullt godtagbar behandling i utskottet. Därför harjag inget annal yrkande än utskottels, men jag vill gärna passa på tillfälletalt som representant för uttrycka den förhoppningen all Gammelkroppaskogsskola kommer att tas med i de överväganden rörandeskogslekniker-ulbildningens dimensionering som aktualiseras genom det beslul viskall fatta om en total översyn av utbildningen på det skogligaområdet. Skoglig utbildning och forskning Med della anförande, överläggningen avslutad. vilket () instämde, var Nr 161 § 3 Föredrogs 3 inni1980 1979/80:43 med anledning avpropositionen 1979/80:153 om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Utskottets hemställan bifölls. § 4 Ordningsvakter och bevakningsföretag Föredrogs justitieutskottelsbelänkande /80:44 rned anledning av propositionen 1979/80:122 ornordningsvakter och bevakningsföretag järnte motioner. [ proposition 1979/80:122 haderegeringen (justiliedeparlernentel) dels efter hörande av lagrådet föreslagitriksdagen alt anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag omordningsvakter, 2. lag om ändringi . 3. lag om ändringi lagen (1973:558) om tillfälligt omhändertagande, 4. lag om ändringi lagen (1976:511) omornhiinderlagande av berusade personer m. rn.. 5. lag om ändringi lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaliiga drycker m. m., 6. lag om ändringi lagen (1938:274) om rätt till jakt, 7. lag om ändringi vapenlagen (1973:1176), 8. lag om ändringi lagen (1940:358) rned vissa bestiimmelser till skydd för försvaret m. 9. lag om ändringi bevakningskungörelsen (1940:383). 10. lag om ändring i lagen (1943:881)orn polisens ställning under krig. 11. lag om ändring i lagen (1974:191)orn bevakningsföretag, dels berett tillfälle alt la del av vad ipropositionen hade anfiiris om utbildningen av väktare. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "'I propositionen föreslås en lag om ordningsvakter. Enligt den nya lagen skall ordningsvakter kunna förordnas att medverka till alt upprätthålla ordningen vid offentliga tillställningar, allmänna sammankornsler. badplat ser, lägerområden samt lokaler eller platser för sport, spel eller annan sådan verksamhet liksom vid lokaler eller utrymmen där alkoholdrycker serveras till allmänheten. Om del finns elt särskilt behov och del är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt skall ordningsvakter kunna förordnas iiven i andra fall. I lagen regleras vidare bl. a. kvalifikationskrav, förordnande och allmänna åligganden för ordningsvakter. I propositionen behandlas även andra frågor beiriiffande ordningsvakter. Dessa giiller bl. a. befogenheter, 164 utbildning och utrustning samtavgränsningen av ordningsvakternas verk- Ändringar som berör ordningsvakterna föreslås även i bl. a.brottsbalken, lagen (1938:274) om rätt till jakt och lagen (1940:358) med vissabestämmelser lill skydd för försvaret rn. I propositionen föreslås också ändringar i lagen (1974;191) om bevaknings-företag. Ändringarna innebär bl. a. att kravet påauktorisation för bevak-ningsverksamhet utvidgas samt all underlag skapas fören bättre tillsyn över bevakningsföretagen.