prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Den svenskaregeringen överväger f n. elt bidrag avsett atl underiätta den för Ugandanödvändiga importen. 0//7 situationen i Underfiera års tid och lill för visade väriden eltpåtagligt intresse för förhållandena i , men när Amins skräckvälde togslut dalade inlressel. Jag lycker atl det förefaller som om många nu tror altförhållandena där är sådana all man kan lämna och dess folk ål silt öde. Menverkligheten är ju den att landet faktiskt är nära en kollaps. Transporternafungerar inte, och man har stora svårigheter att klara sin vattenförsörjning.Kraftsiluaiionen är utomordentligt dålig. Också sop- och avfallshanteringen harslora brister. Livsmedelssituationen är ansträngd: det kan gå veckor utan atlman har tillgång lill kött och fisk, och priserna är skyhöga - priset på enhöna motsvarar ungefär en halv månadslön. Ilandet finns del 265 000 hemlösa och 25 000 flyktingar frän andra länder. Tilldetta kommer en administration, som enligt vittnesmål arbetar utomordentligtlångsamt. är säkerhetssituationen inte tillfredsställande. Härbehövs alllsä ytterligare pengar och också annan hjälp. Enligtflyklingkommissariens appell i är behövdes del , menenligt en uppgift i går från går del dåligt med del tillskottet. Man harännu bara fält in . redogör utrikesministern för vad densvenska regeringen har gjort. Jag tycker atl anslaget på 8 milj. kr. ihumanitärt bistånd är bra. Del sägs i svaret också att man vid ett möte anordnatav Väridsbanken från svensk sida har övervägt ell bidrag. Jagskulle ändå gärna vilja fråga om utrikesministern ytterligare kan redogöra fördetta. Eller skall del lämnas ytteriigare humanitärt bistånd pä olika sätt frånSverige lill ? Det är ofta så att ell land som genomgår en demokratisk utveckling, somden i , fär myckel sympatier under liden som detta speglas i massmedia,men sedan glömmer man bort det. Jag hoppas att detta är någonting som begränsarsig lill massmedia och att världens regeringar och inlernalionellahjälporganisationer inte gör likadant. Jag delar hell att behöver hjälp efter de fruktansvärda är landet genomlevt,både med hänsyn till hur människorna haft det när det gäller sin säkerhet ochhur de haft det när det gäller den sociala situationen. Vikan, bör och kommeratt göra insatser inom ramen fördel program som IngerLindquist själv nämnde - Hur stora kan jag inte säga , men de är någorlundajämförbara med dem jag utgår ifrån att andra länder kommer atl göra. Här som iandra liknande situationer gäller atl det krävs en samlad internationell insatsom det skall få någon betydelse för mottagarlandet. Vad ensamt kanåstadkomma är - även om det vore generöst tilltaget -inte sä mycket. INGERLINDQUIST (m): Jag lackarför den kompletteringen av svaret. Utrikesministernsäger all de andra länderna gör myckel. Men har de inte gjort väldigl litet?Det har alltså kommil in , och det är väl väldigl litet! Kaninte försöka påverka även andra länder att bidra? En fräga som varit uppe i deballen är alt manskulle kunna tänka sig all vi från svenskt håll bidrog med en beredskapsstyrka.De svenska delegater som finns i säger att det är vad man egentligenskulle behöva i del landet. Jag undrar om utrikesministern är beredd att uttalasig för att ge hjälp på det säuet? Jag sade inte att andra länder ger niycket, ulan jag sade attjag hoppasatt det svalnande intres.seför situationen i som man kaniaktta i massmedia inte också skall gälla förde regeringarsom harett ansvar- moraliskt om inte annat -för återuppbyggnaden. Närdetgällerden särskilda katasirofstyrka som talade om har vi sagtatl vi är beredda atl ställa en sådan till förfogande, om önskemål om deltauttrycks från Röda korset, som då främst kommer i fråga. Någol sådant krav harinte kommil till oss, och därför har saken inte heller aktualiserats. Men vi ärberedda all göra den insatsen, liksom alt göra en ekonomisk insats. Viöverväger precis vilken omfattning den skall fä. INGERLINDQUIST (m): Utrikesministern säger att Röda korset skulle begära en särskildberedskapsstyrka. Men Röda korset kan inte administrera den typen av hjälp. Härrör del sig om experter på eldistribution och liknande frågor. Men Jag tror attbåde utrikesministern ochjag vel att del finns ett behov av en sådanberedskapssiyrka. Dä kanske man inte behöver vara så stelbent, utan kunde välframkalla en begäran från om en sådan. 0/77hjälp åt de svältande på Överiäggningenvar härmed avslutad. § 14 Om hjälp åtde svältande på UtrikesministernOLA erhöll ordet för att besvara i (vpk)anmälda fråga, 1979/ 80:135. och anförde: i har frågat mig vilka initiativregeringen tänker ta för all snabbt få lill stånd en hjälpaktion till desvältande på . Regeringenfattade beslut om ett svenskt bidrag pä 1 milj. kr. till delhjälpprogram som Inlernalionella rödakorskommitlén (TCRC)genomför i ÖstraTimor. Därutöver har Svenska röda korset frän egna medel bidragit med 200 000kr. Regeringen är beredd all överväga ytterligare bidrag till ICRC:shjälpinsatser i området. Försti somras fick Internationella röda korset efter fiera års fåfänga försöktillstånd atl tillsammans med Indonesiska röda korset bedriva ell hjälpprogrami . Sverigeunderströk i att det var angelägel atl öppna kanaler föreffektiv humanitär hjälp till den så hårt drabbade befolkningen i har välkomnat atl församlingens resolution delta år lade stark tonvikt päÖstra Timors behov av humanitär hjälp. SedanIndonesien 1975 invaderade har den indonesiska kontrollen överområdet allt starkare befästs. FN:s krav på respekt för befolkningenssjälvbestämmanderätt har inte hörsammats, och det internationella stödet förFN:s hållning har ständigt försvagats. Sverigehar ställt sig bakom FN:s resolutioner. Vi måste emellertid erkänna attdet nu råder en de faclo-situation i lill vilken vi inte Om hjälp åt de svältande på kan se något realistisktalternativ. Vad det internationella samfundet kan uträtta ligger på delhumanitära området. HANSPETERSSON i (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret. Jagvill passa på att erinra om all det är de indonesiskatrupperna invaderade Demokratiska republiken och satte i gången fyraårs elände, som har resulterat i att - enligt trovärdiga australiskabedömningar- hälften av befolkningen inte längre finns kvar. Den28 förklarade sig Demokratiska republiken självständig,och under ledning av Fretilin försökte man bygga upp en stat som skulletillgodose medborgarnas elementära behov av politisk, ekonomisk och socialutveckling. Man skapade enkla skolor, som beskrivs som atl man samlas under ettträd, där det är lämpligt, och skaffar sig en griffeltavla. Man satte i gång enomfatlande alfabetiseringskampanj. Det här passade inte del fascistiskaIndonesien. senare invaderade man, och är det alltså årsdagen. på Östtiiiior hade pågått började västmakterna - framför alltUSA men ocksä - au leverera vapen till . har sedandess ökat sin vapenexport till , och den är enligt uppgifteruppe i 40 milj. kr. Iröstförklaringen i FN säger man att vi erkänner att det finns en defaclo-situation i till vilken vi inte kan se något realistisktalternativ. När man har levererat vapen och därmed hjälpt till att skapa ensådan situation som råder på säger man alliså au vi måsleerkänna situationen. Situationeni dag innebär au stora delar av befolkningen lever i koncentrationsläger, s.k. strategiska byar. Den indonesiska ockupationsmakten har tagit över Vietnamtaktik, som innebär inte bara strategiska byar utan ocksåbombning, avlövning, miljöförstöring osv. Svälten är oerhört stor. Jagskall ställa några frågor till utrikesministern med anledning av svarel jagfick: Vilkainitiativ till kontakter har tagits för alt öppna de kanaler som nämns isvaret? Är siffran 40 milj. kr. för vapenexport till riklig? Hur serutrikesministern på relationerna mellan vapenexport och hjälp, dvs. hjälp lillbåde bödel och offer med 40 milj. kr. i vapenexport och 1 milj. kr. i stöd tilldem som lider under vapnen? Herrlalman!Detärrikligt som har sagts att situationen för befolkningen på ärsvär. Dess bättre har efter hand rapporter inkommit som lyder på att det trotsallt är på väg atl ske en normalisering, rapporter som talar om atl man drar tillbakatrupper, att man har påbörjat avbrutna vägbyggen igen och att man öppnarskolor. Vi hoppas att dessa rapporter är korrekta och atl förhållandena skallförbättras. Vadkan göra i della område? Ja, väsentligen kan vi här arbeta via deinternationella organisationerna, via opinionspåverkan, genom FN-resolutioneroch genom alt ställa egna ekonomiska resurser till förfogande -och det har viockså gjorl. Tillsist, herr talman, lar inte jag ät mig - och säkerligen inte heller någon regeringen-av beskyllningen att regeringen skulle ha bidragit till densituation som råder i . Den beskyllningen tillhör de merfantasifulla inslagen när det gäller frågeställarens sätt att lägga ut texten. 0/7?hjälp åt de svältande på HANSPETERSSON i (vpk): Tala om fantasifulla uppgifter! Levererar vapen lillockupationsmakten eller inte, ? Det finns alltså officiell statistikpå att vapenexporten uppgick till 27 milj. kr., och jag frågade omuppgiften atl den uppgått till 40 milj. kr. Man måsle inse atlvapenexport bidrar till alt upprätthålla ockupationen av . Det kan välinte vara något som helst tvivel om det. Närdel gäller kontakterna vill jag erinra om vad sade i en frågedebatlmed om : För att nä ut till de människor som lidernöd i , oavsett pä vilken sida om slridslinjen som de befinner sig, ärdet en fördel alt ha kontakt med båda sidor. Då kan man nå frai-i-i med hjälpenpä ell effektivt sätt. Vilkainitiativ har utrikesministern tagit för att fä kontakt med befrielserörelsenFRETILIN för all förse den med den hjälp som den behöver och vill ha? Den hjälpsom kanaliseras över Indonesiska resp. Internationella röda korset går ihuvudsak lill "fångarna" i de strategiska byar som har upprättats. Uppgiftenall kriget skulle vara slut kan direkt motsägas av de uppgifter som finns fränÖsttimor. dödades 1 200 östlimoresiska molståndskämparsamtidigt med alt deras ledare dödades. Sä sent som i är fanns detrapporter från där det sades all försvarspersonal hade besökt"fronten", som ligger utanför huvudstaden . I april i åransåg alllsä att det fanns en front. Kriget är inte slut, OlaUllsten. Och det kommer inte att ta slut sä länge vapenleveranserna fortsätter. Jag har inte uttryckt mig på del sättet att kriget,skulle vara slut.Jag har inga uppgifter om atl alla krigshandlingar har upphört, och jag harheller inte vidarebefordrat några sådana uppgifter i denna debatt. Den svenska vapenexporten följer den lagstiftningoch de regler som finns - en lagstiftning som f ö. just nu ses över i enulredning och som möjligen kan komma att ändras. som jag har haftinsyn har vi haft en mycket restriktiv lillämpning av vårakrigsmaterielexportregler. HANS iHallstahammar (vpk): Svenska politiker, i varje fall de fiesta, brukar vanligtviskännetecknas av ett djupt engagemang i internationella frågor och när 0/7?hjälp åt de svältande på människor lider svår nöd.Men närdet gäller vapenexport som möjligen faller inom ramen för befintligalagar - som naturligtvis har stiftats av lidigare regeringar-menar man är oförhindrad alt fortsätta exportera. Har inte någon somhelst moral? Jagmåsle fråga: Hur kan somna när han vet att 40 milj. kr. avsätts förvapen till ockupationsmaklen medan 1 miljon går till dem som lider ifängelserna eller i lägren? Hur i all väriden kan göra detta? Hurkan slå ut med detta? Har ingen åsikt om vad som ärrätt eller fel när han kryper bakom en ulredning om att man möjligen skallstoppa denna export? Jaghar fortfarande inte fått svar på denna fräga: Vilka kontakter har tagits föratt få fram hjälp lill den andra sidan? - del som var så viktigt när manuppehöll kontakten med . Vi har tagit de kontakter med Fretilin som är möjliga atl la -inteminst i . Vadsedan gäller förekomsten av min moral, sä vill jag säga till attden finns där, och även engagemanget för människor som har det svårt finns.Dessutom harjag respekt förde lagar som denna församling har stiftat, HANSPETERSSON i (vpk): Om en regering upplever alt stiftade lagar och förordningar äruppenbart oriktiga, alt de inte stämmer med människors uppfattning om vad somär rätt och riktigt och vad som kan anföras vara en god moral när del gällerumgänget med andra människor i andra delar av världen, då är man oförhindradatt lägga fram förslag om att ändra de reglerna - om man inte törs sälta stoppför vapenexporten på annat säu. Det behöver man inte utreda i delta fall, OlaUllsten. Det vore bra med ett erkännande av atl det är felaktigt alt bedrivadenna vapenexport och alt den inte kan accepteras. Närdet gäller kontakterna med Fretilin, så har organisationens företrädare sagtalt den är välkommen all kontakta dem, och då skall de setill att det bistånd de får kommer fram. Hur det kommer fram kan man avsäkerhetsskäl inte yppa, men att hjälpen komraer fram är säkert. Det är riktigt att när regeringenupplever att lagar utsätts för berättigad kritik finns det anledning att seöver de lagar eller beslämmelser som det är fråga om. Jag vill inte påstå attden kritik som kommer frän och frän hans parti i regel tillhörkategorin berättigad kritik, men faklum är att dessa beslämmelser just nu ärunder översyn. HANS iHallstahammar (vpk): Kan jag då tolka utrikesministern sä, atl det kommer eu förslagom förändringar av reglerna för vapenexport och all det kommer ell förslag om altdenna skall upphöra vad gäller t. ex. ? Kan vi få ett beskedfrån utrikesministern om att kontakter med Fretilin har upptagits och enredovisning av hur stor hjälp som går den vägen för atl nå alla sidor? Delär bra att man satsar på Röda korset, men man når bara de av Indonesienkontrollerade områdena. Överläggningenvar härmed avslutad. 0/77regeringsåtgärder med anledning av.förhållandena i Umguay § 15 Om regeringsåtgärder med anledning av förhållandena i UtrikesministernOLA erhöll ordet för att besvara Benil Måbijnks (vpk) den 21 novemberanmälda fråga, 1979/80:149, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidlamed anledning av den uruguayska diktaturens systematiska brolt mot demokratinoch de mänskliga rättigheterna. Förhållandenai har ganska ofta tagits upp i . Mina företrädare har vidflera tillfällen uttalat stark kritik mol de svära kränkningar av mänskligarättigheter som sedan flera är tillbaka sker i . Såsommedlem av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna har aktivtengagerat sig i strävandena alt uppnå ökad respekt för de mänskligarättigheterna i världen. Inte minsl har den drivit frågan omUruguay. Vi kommer självfallet att även i fortsättningen verka iinternationella sammanhang för att respekten för grundläggande mänskligarätligheler återupprättas i . BERTILMÅBRINK (vpk): Jag lackarför svarel. Uruguaykallas för tortyrkammare: Där finns 4 000 politiska fångar.55 000 människor har passerat fängelser och häkten sedan 1973.1 invånare av 60har utsaus för tortyr. 50 96 av nationalbudgeten går till militära ändamål. Enhalv miljon invånare har lämnat landet. 500 familjer äger all jord.Arbetslösheten är 12 96. Underbörjan av , , var en demokratioch t. o. m. en välfärdsstat. är bilden en annan, och vad som Just nuärdet allvarliga i är att den politiska, ekonomiska och socialasituationen blivit alltmer kritisk. Diktaluren är hårt trängd, och dettadrabbar naturiigtvis hela befolkningen, men särskilt de politiska fångarna.Deras situation har försämrats märkbart. Militärdiktaturenär naturiiglvis medveten om att dess brutalitet och ekonomiska svältpolitikinte håller i längden. De vet atl de kommer au hamna i samma situation somSomosaregimen i . I elt sisla desperat 0/77reformering av den högre musikutbildningen försök häller de nu på attgöra sig av med de politiska fångarna. De godtyckliga bestraffningarna ökar,tortyren har intensifierats, disciplinen har skärpts och våldsapparatenspsykologiska tryck över de fängslade har blivit alltmer hotande. Utrikesministernkänner säkert väl till detta dels genom information från föreningen iSverige, dels genom all den svenske ambassadören i - om jag inte ärfelinformerad - har besökt ålminslone ett av militärfängelserna. Jagtycker del är bra att har agerat i internationella sammanhang ochtänker fortsälta atl göra del. Men med tanke på den situation som just nu råderi och på de förhållanden som råder för de politiska fångarna anser Jagalt en påtryckning från den direkt till militärdiktaturen iUruguay har betydelse. Del är vikligt att regeringen gör klart fördem alt manär medveten om vad som häller pä alt ske med fångarna. Trots allt är även enmilitärdiktatur känslig för sådana påtryckningar. Jagskulle vilja fråga utrikesministern om han har någonting att informera om när detgäller den svenske ambassadörens besök i fängelset - om jag är rätt informeradvar det i det här fallet flera diplomater som besökte det. Jag är naturiigtvismedveten om all en militärdiktatur kan "städa" fängelser inför sådanabesök, men det skulle ändå vara intressant atl höra om utrikesministern harnågonting att rapportera i det avseendet. Jag delar naturligtvis förhoppning om att ävendiktaturer kan vara känsliga för internalionella opinionsyttringar. Del ärocksä med den förhoppningen som vi deltar i sådana. Vadgäller förhållandena i fängelserna finns det i och för sig rapporter som tyderpå alt antalet politiska fångar har minskat, men det finns också rapporter somvi har anledning att la på allvar och som tyder på att förhållandena för defångar som fortfarande finns där är myckel svära. Som nämndefick den svenske ambassadören tillfälle all tillsammans med andra besökaLibertadfängelset. Det föranledde inte oss alt ändra vår uppfattning omsituationen i landet. Vi har också, till den verkan det kan ha, gjortframställningar direkt till de uruguayska myndigheterna och därvid framfört denoro vi känner för landels fångar. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 16 Omreformering av den högre musikutbildningen erhöll ordet för alt besvara () den 26november anmälda fråga, 1979/80:162, och anförde: har frågat mig om vilka ålgärderjag ämnar vidta för attförhandlingarna i om en ny ijänsteorga- nisation för den högremusikutbildningen skall kunna genomföras i rimlig tid. fick med kompletterande underlag iuppdrag att föra de förhandlingar som behövs om ansiällnings-och arbetsvillkorför vissa lärare vid musiklärar-, musiker- och kyrkomusikerlinjer i högskolan.Av förhandlingsunderiagel framgår att vissa provisoriska anordningar pä dentjänsteorganisatoriska sidan torde få vidtas i avvaktan på alttjänsteorganisationen allmänt inom högskolan ges en förändrad utformning somresultat av lärartjänstutredningens arbete. Enligtvad jag har inhämtat påbörjades förhandlingarna och pågårfortfarande. Representanter för har på begäran av parternagjorl vissa klariägganden med anledning av förhand-lingsuppdragel. Jag beklagaratt avtal med anledning av uppdraget ännu inte kunnat träffas. OmAlf Wennerfors med sin fråga velat påkalla elt ingripande från min sida, villjag erinra om att Jag av formella skäl inte har möjlighet all ta sådanainitiativ. 0/7?reformering av den högre musikutbildningen Jag skall först be att få tacka utbildningsministern för svaret. Detär faktiskt så, au så gott som hela 1970-talel har gått utan attilåraförhoppningar beträffande den högre musikutbildningen har infriats. Det är etthalvt decennium sedan OMUS-kommilién - organisationskommittén för högremusikutbildning - kom med sina förslag, och det är riksdagenfattade beslul om reformeringen pä det här området. Det är mer än elt och elthalvt är sedan regeringen gav siatens arbetsgivarverk i uppdrag att föraförhandlingar om en ny tjänsteorganisation. är det den 7 december 1979.Om de informationer som jag har är riktiga - och jag har ingen anledning alttro någol annal - har faktiskt förhandlingarna inte ens påbörjats. Visserligensade slaLsrädet att de skulle ha påbörjats , men enligt deinformationer som Jag fått har det enbart varil fråga om s. k. sonderingar. Jagär rätt säker på att man ännu inte har suttit mnt ett förhandlingsbord. Dethär är uppseendeväckande. Men del är ändå, herr talman, myckettillfredsställande attjag har fäu ett sä positivt svar av utbildningsministern.Jag noterar att utbildningsministern beklagar atl avtal med anledning avuppdraget ännu inte har kunnal träffas. Jag hade inte tänkt mig alt del skullebli fråga om någol slags ingripande från utbildningsministerns sida, eftersomdet su inie är möjYigi. Jag är fullt nöjd med svaret. Til!sist villjag bara säga all det har hänt oerhört mycket i svenskt musikliv.Dagligen annonseras det i tidningarna runt om i landet om olika slagsmusikaktiviteter. Se bara på de många ungdomar som är med i körer och orkestrarav olika slag, se bara på hur våra egna ungdomar får uppleva ett helt annaln-iusikliv än den äldre generationen kanske har fått vara med om. Mycket tyderpå atl vi har fält ett Musiksverige som del finns stor anledning 12 protokoll 1979/80:467 0/77åtgärder för att garantera synskadade tillgång till dagspressen att slå vakt om, inteminst att utveckla. Därför är del viktigt att vi ser lill atl de uppdrag sommyndigheterna har fått fullgörs. Överiäggningenvar härmed avslutad. §17 Om åtgärder för att garantera synskadade tillgång till dagspressen Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:175, och anförde: har frågat mig när regeringen kommer att för riksdagenframlägga förslag som garanterar de synskadade tillgång till dagspressen. Sedanflera år tillbaka har ljudband använts för alt ge information av olika slagtill synskadade. finns ell rikstäckande nät av s. k.ersättnings-tidnittgar. som innehåller intalade artiklar från dagspress ochdessutom speciell information till synskadade. Självfallet ärdessaersättningslidningar värdefulla för de synskadade. Från de synskadades sidareses emellertid också krav på att få ta del av innehållet i sammadagstidningar och samma tidskrifter som alla andra. F.n. pågår på ett antal håll i landet försöksverksamhet med att läsa in och påolika sätt distribuera innehållet i tidningar till synskadade. Denna verksamheihar i stor utsträckning möjliggjorts genom anslag som regeringen beviljat urallmänna arvsfonden. De synskadades riksförbund avser att under våren 1980publicera en rapport om pågående projekt. har förbundet publiceraten delrapport, som i huvudsak behandlar försöksverksamheten med tidningenKronobergaren på kassett. Delfinns ingen anledning atl dölja atl del är dyrt atl special redigera entidnings innehåll för inläsning på kassett och distribution till synskadade.Årskostnaden för Kronobergarens del ligger pä åtminstone . Detär angeläget att man undersöker på vilka sätt man kan göra det möjligt försynskadade alt ta del av tidningarnas innehåll. Inom utbildningsdepartementetutarbetas f n. riktlinjer för hur elt kommande utredningsarbete bör bedrivas. EIVORMARKLUND (vpk): Jag tackar för svaret på den fräga som jag har ställt under hänvisningtill det uttryckliga löfte som gavs av representanter för två av de iregeringen ingående partierna, och , vid en utfrågninghos under valrörelsen . Löftet innebar att fråganom synskadades tillgång till dagspress skulle lösas redan under del Löftetstöddes också av representanterna för socialdemokraterna och mill parti, vpk.Det innebär att det bör finnas en klar riksdagsmajoritet för att åstadkomma enlösning. Tillsaken hör ocksä atl de huvudfrågor som skulle las upp vid utfrågningen - dithörde bl. a. denna om dagspressen - hade sänts ul lill parlirepresen-lanternagod lid i förväg. Man hade således rätt atl förmoda alt dessa hade försäkratsig om atl det som de framförde inte var personliga uppfattningar utan atl detverkligen var partiernas ståndpunkter. Molden bakgrunden lycker jag inte att utbildningsministerns svar är särskiltuppmuntrande. skall man undersöka och utreda. Yttrandefrihetoch informationsfrihet tillhörde rättigheter som i regeringsformentillförsäkras varje medborgare.