prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Genom att omfattande direktiv har getts till dennautredning anser jag för min del att det mesta av kraven - i vaje fall i denkritik man kan utläsa av den socialdemokratiska motionen - är tillgodosedda. Enregel som socialdemokraterna alltid har hållit fast vid är alt man skallavvakta pågående utredningar innan man vidtar några ändringar, och jag anserdärmed att vi inte skulle behöva tvista alltför rnycket på den punkten. Med vad jag nu har anfört ber jag att få yrkabifall till hemställan i skatteutskottets belänkande. ERIKWÄRNBERG (s) replik: Låt mig börja rned att säga att i vårreservatiorr finns också lagtext när det gäller pensionärernas beskattning. blir det detsamma som majoriteten har föreslagit. Det är bara det alt vihar föreslagit andra grundavdrag än majoriteten har gjort. Om vårt förslagskulle vinna måste vi alltså ha ett lagförslag som talar om hur vi skall uppnåsamma resultat som majoritetens förslag innebär för folkpensionärernas extraavdrag. I den mån man kommer att följa majoritetens förslag kommer vi icke attha något yrkande på denna punkt, och då faller vårt förslag. Om jagsedan får bemöta litet, så tror jagall han och jag kan vara överens om att indexregleringen slår ganska blint . Han var i slutklämmen helt överens med mig om att del är vissa element iindexregleringen som inte är bra. När jag talar om all en inkomsttagaresom har litet över normal inkomst får fyra gånger så stor kompensationskattevägen för oljehöjningen som en som har något under normal inkomst, så ärdet ett faktum, och håller med om att det är galet. Men ändå villhan inte avskaffa indexregleringen. För vår del tycker vi all det inte finns någon anledningatt ha kvar en indexreglering som i olika lägen slår blint och drabbar på etticke förutsebart och orättvist sätt. Därför är det bättre att justeraskatteskalorna i inflalionstider, så att man kan ta hänsyn till allaomständigheter i stället för att ha elt index som man får ändra och ta borlolika komponenter ur för att det skall bli vettigt. är alla överens om attdet måste vara galet att just på grund av oljenotan - som ingen kan få kompensationför, säger man, för det är folkhushällel som helhet som skall drabbas - ge eninkomstskaltesänkning på och nästa är på åtskilligt mycketmera. Höjningen av tobaks-och alkoholskatterna, som vi genomförde, får mankompensation för inkomstskattevägen. Och man får givelvis olika kompensation,vare sig man dricker alkohol eller ej. Det blir alltså olika kompensationsgradför detta inkomstskattevägen. Delta måste vara galet. Då säger : "O.K., dä kan vi titta pådessa komponenter och försöka få det bra." Men är det då inte bättre attta bort alltihop och i stället , om vi har inflation, bestämma att viskall ha denna skatteskala? måste juändå, som borgerligheten nu tvingas göra vid sidan av indexregle- Nr 58 ringen, ändra inkomsiskaiieskalorna . Varför skallman då ha indexet den TOMMYFRANZÉN (vpk) replik: var inne på frågan om index,och förde en rätt ingående diskussion orn delta. Jag vill i stortsett instämma i vad anförde. Men jag vill tillägga att påstående om attdet här inte är fråga om någon skattesänkning inte överensstämmer medverkligheten. Om man, som budgetministern gjorde när den här frågan förstagången behandlades i , skall tala om neutralitet, så förutsättersystemet för att kunna anses vara neutralt att det föreligger en exaktöverensstämmelse mellan löneökning och inflation. När det sedan gäller att fastställa inflationens storlekfår man diskutera vilka komponenter som skall vägas in. Vi kan ju se hur delvarit , 1977 och även 1978, då inflationen låg på en mycket hög nivå.Priserna på dagligvaror låg under dessa år över den allmänna prisnivån. De sorndrabbas hårdast av detta år naturligtvis de som har de låga inkomsterna. Det ärde som inte kan utnyttja fördelarna med de varor som följer den allmännaprisnivån, utan tvingas använda hela lönen för sitt uppehälle, dvs. för hyroroch dagligvaror. Jag skulle vilja gå in något också på diskussionen omavdragssyslemet. påpekade att utskottet begärt en utredning ienlighet rned skatteutrednings förslag. Men jag är inte övertygad omatt den utredningen kommer att beakta de krav som vi inom vänsterpartietkommunisterna har framställt och som är rimliga att resa när det gäller detnuvarande avdragssystemet. Jag stöder mig därvid på vad budgetministern sade ien debatt om avdragen , då det framkom att utredningen baramarginellt skulle behandla frågan om underskottsavdragen. Jag skulle i det här sammanhanget vilja peka pä vad somanförts i en utredning som gjorts i och som benämnts "De rika ochderas skaller". Där sägs att del på bodde tolvhöginkomsttagare och två hembiträden. Hembiträdena var lågavlönade. Några avhöginkomsttagarna betalade en skall som var lika stor som eller lägre än densom hembiträdena betalade, och de hade löner som var fem, sex och ända upp tillsju gånger större än hembiträdenas. Enligt uppgift betalade en av dem som hadeelt hembiträde anställt lägre skatt än hembiträdet. Detta måste väl ändå ansesvara orimliel. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. STIGJOSEFSON (c) replik: Jag noterar med tillfredsställelse att vi isak är eniga när del gäller pensionärernas beskattning. Reservationen avvikerendast i fråga om en teknisk detalj, och jag tvcker det är angeläget att betonadetta. Vad sedan gäller frågan om indexregleringen så är vi juöverens om att kritiken bör inriktas på det index som ligger till grund försystemet. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. konsumentprisindex.Men man kan ju inle ändra detta helt plötsligt, utan del är en fråga sorn börprövas noga. Vi har elt index som ligger till grund för förmåner av skildaslag, och enligt min mening bör man därför noga pröva vilka konsekvenser enändring av detta skulle fä och vilka möjligheter sorn fiirns att få fiam ettindex som kan vara bättre än det nuvarande. Jag tänker då på ett index som är mindrekänsligt för situationer som uppstår genom en utveckling som vi inle härilandet har möjlighet alt påverka, dvs, sådant som får konsekvenser som denenskilde i rätt stor utsträckning själv måste bära. Som jag sade i mitt första inlägg har jag bedömt det såatt en bibehållen indexreglering måste vara utgångspunkten för del beslut viskall falla . Vi måste utgå från realvärdesynpunkten när vi fattar beslutom nya skatteskalor. Jag tror alt det har sin betydelse - inte minst när detgäller avtalsuppgörelsen - all rnan vet att man har ett skattesystem sombygger på all skallen inle skall skärpas på grund av inflationen. säger alt jag har sagt att indexregleringeninle var någon skattesänkning, och han anser att detta inte är sanning. Ja, detberor på de skilda synsätt vi båda har när det gäller indexregleringen. Om viser frågan från realvärdesynpunkt kommer vi inte ifrån att del är som jag harsagt. Beträffande avdragsreglerna har utskottet begärt enallsidig och förutsättningslös utredning, och jag skulle tolka delta på såsätt att man här kommer att göra en omfattande, allsidig och förutsättningslösutredning. Om denna sedan tillfredsställer vpk eller inte får vi se när denblir klar. ERIKWÄRNBERG (s) replik: Låt mig fortsätta litet om indexregleringenoch rnarginal-skalieiaket. Med hänsyn till den ungefärliga inflation manberäknar att vi kommer alt få garanterar dessa båda saker gemensamtatt 120 000-kronorsinkomsttagaren icke behöver ha ett enda öre påökt; han harändå sin standard tryggad genom den sänkning av skatten som del är fråga orn.För del är ändå en sänkning om man jämför med skatteskalorna /80, kanskeicke realt, men i kronor räknat är del ändå en sänkning. Medan den sorn tjänarrätt hyggligt inte behöver ha någon lönehöjning utan kan gå ut, och säga atthan har oförändrad standard utan all ha fått ett enda öre påökt, måste den somtjänar rätt dåligt ha mycket i påökt för att få behålla oförändrad standard.Del är delta som enligt min mening år en orättvisa. Enligt mitt sätt att se ärdel en metod att förändra bilden och ta ifrån dem som har det besvärligast ochge-utan ansträngning-åt dem som har det bra. Det är detta som är det tokiga medden här sänkningen, som ändå i kronor räknat sker och som garanterar oförändradstandard åt den högre inkomsttagaren vid en rätt hög inflation. Detta skertrots oljenotan, ty dessa inkomsttagare kommer inte alt betala ett enda öre fördenna. Den får helt enkelt de små inkomstlagarna stå för. Sedan säger all det skattesystem och detavdragssyslem vi har även funnits under den socialdemokratiska liden.Varför, frågar han, har ni inte gjort något åt avdragen? Det är inle så att vi inle gjort någoting åt dem. började dessa avdrag missbrukas. Vi hade börjat göra undersökningar av hur man exempelvis skulle åstadkomma ett tak för ränteavdrag osv. Men det är först , då inflationen urholkat vårt skattesystem, som dessa avdrag har blivit så oerhört Fortsatt reformering av inkomst- besvärande.De har också blivit framgångsrika för dem som kan utnyttja skatten m mdem. Genom den otroligt låga reälisationsvinstbeskattning som vi harförvandlar man genom låneavdrag o. d. löneinkomster så att de såsmåningom blir beskattade som realisationsvinster, något som inte varså vanligt. Sedan frågar om jagkan finna ett enda exempel på avdrag som kommit till eller förändrats under denlid som den borgerliga regeringen funnits. Det kan jag givetvis göra, men jagangriper även de avdrag som fanns på den socialdemokratiska tiden. Om jag nuskall nämna ett exempel, kan jag ta vad jag tycker är det mest upprörande a vde nya avdrag som genomförts av den borgerliga regeringen. genomfördesen regel som innebär alt de som säljer skog på rot skulle få betrakta delta somett 50-procentigl kapitalultag, trots alt det kanske var tillväxt somavverkades. Detta schablonavdrag på var elt av de mest upprörande nyaavdrag som genomfördes. TOMMYFRANZÉN (vpk) replik: När det gäller frågan om avdrag vill jag göraett citat ur utskottsbetänkandet där det på s. 58 anförs att utskottet tidigarehar hemställt att skall begära en allmän och "förutsättningslösutredning om möjligheterna att förhindra ett icke avsett utnyttjande avunderskottsavdrag i enlighet med de riktlinjer som angetts av skatteutredningen".Man kan konstatera att det inte alls står i proportion till det somvänsterpartiet kommunisterna har krävt beträffande delta avdragssystem, och dettycker jag att kunde erkänna. Det är helt klart att det harfunnits avsikter alt man skall kunna utnyttja avdragssystemet - och det ärsådana saker som vi anser att man skall ta bort. Det är därför vi har lagt framsådana förslag år . Glädjande nog, kan jag möjligen säga, har dettalett till att man åtminstone på någon punkt är beredd att se över systemet. Detkanske i en framtid-sannolikt mycket avlägsen, det tror jag med hänsyn till denerfarenhet jag har av utredningsarbetet i det här landet - kan komma en tvättadproposition. Hur är beroende på hur majoriteten i ser ut. Men jag skulle vilja ställa en annan fråga till StigJosefson som centerpartist och företrädare för en hel del människor som trotsallt tillhör de skattemässigt drabbade i det här landet: Känns det intebesvärligt med det härskattesystemets överförande effekter, nämligen att manlägger högre och högre skattetryck på dem som har låg- och mellaninkomster ochunderlättar för dem som har höga inkomster, för dem som har kapitalinkomsteroch arbetsfria inkomster? Det är ju så det hela förhåller sig! 3 protokoll 1979/80:58 Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. mirrskarskattesatserna på statsskattesidan - den del av beskattningen som är progressivoch skall ha till syfte all i vart fall i viss utsträckning utjämnaförhållandet mellan dem med låga och höga inkomster- höjer man i stället deindirekta skatterna och kommunalskatterna. Vi vet att den indirekta skatten, framför allt momsen, ärregressiv, och del medför bl. a. att den värst drabbar dem som har lågainkomster och måste konsumera hela sin inkomst för sitt boende och sitt dagligauppehälle. De proportionella kommunalskatterna har stigit kraftigt, och jagvill påstå att del är kommunalskatten som är den stora boven när det gäller des, k, höga marginalskatterna. Vad som måste vara av intresse är alltså allminska de indirekta skatterna och kommunalskatterna. STIGJOSEFSON (c) replik; framför kravet på en sänkning avden indirekta beskattningen. Det är krav som är helt motsatt det som harframförts från socialdemokraterna tidigare, nämligen att vi måste länka oss enövergång från direkt till indirekt beskattning. Där ser man litet av de problemvi har: Man skulle önska sänka skallen på alla områden, men vi har samtidigtatt klara av de åtaganden som samhället har gjort. Vi kommer inte ifrån attskatteuttagel måste bli ganska stort för att vi skall kunna förverkliga dessaåtaganden. Beträffande kapitalbeskattningen vill jag bara säga attden genom inflationen skärps år . Jag tror att man gör en felbedömningnär man säger att vi har en lindrig kapitalbeskattning. Om vi ser tillbaka påde olika skiktgränser vi har haft och studerar hur inflationen har urholkatvärdena, kan vi snart konstatera att det har skett en betydande skärpning avbeskattningen genom den inflationsutveckling som ägt rum under det senasteårtiondet. När det gäller frågan om indexreglering har jag skilda uppfattningar. Jag kan inte tolka senaste uttalandepå annat sätt än alt han vill skärpa den direkta skatten för vissa grupper ivårt samhälle. Det säger han trots att man i den socialdemokratiskapartimotionen kräver en sänkning av marginalskatten. I mitt exempel utgår jagfrån oförändrade realvärden. Det är ganska värdefullt att notera att man här hållerfast vid den gamla socialdemokratiska tankegången all inflationen skall varaden faktor som bestämmer nivån, och sedan skall vi företa sänkningar från dennivån. Det är inte hela världen om det ändå blir en viss skatleskärpning årfrån år. Jag vill bara erinra om vad jag sade i mitt huvudanförande, nämligenatt utvecklingen har medfört att huvudparten av skattebetalarnahamnat i det högsta skatleskiktet. sade också att vi har otroligt lågrealisationsvinstbeskattning. Den fastställdes då vi hadesocialdemokratisk majoritet. Det har gjorts förändringar i skärpande riktning.Sorn jag nämnde förut, håller man på att se över detta spörsmål. Visst finnsdel anledning all På vissa områden finns en tendens fill missbruk, och vi ärangelägna om att stoppa den utvecklingen, BO (): Sedan den borgerliga trepartiregeringentillträdde har det skett viktiga förändringar inom ramen förvårt skattesystem. Marginalskatterna har stegvis sänkts medupp till . När det gäller marginalskattesänkningar är det juantalet procentenheter som är intressant, inte, som massmedia iblandframställer det, antalet femtioöringar eller kronor i skattesänkning.Skall man uppnå en effekt med marginalskattesänkningar är det mätning av sänkningeni procentenheter som är det intressanta. Om man betraktar en realt oförändradtaxerad inkomst på , 1980 - det motsvarar ungefärligen dengenomsnittlige industriarbetarens lön - så finner man attmarginalskatten sänks . Genom höjningar av kommunalskatterhar denna effekt reducerats , vilket man i och för sig kanbeklaga. Det återstår ytterligare steg på vägen mot det mål söm åtminstone vimoderater tycker är rimligt, nämligen att man skall få behålla hälften av eninkomstökning eller löneökning efter skatt. En annan viktig förändring är del inflationsskydd som hargenomförts på skalan för statlig inkomstskatt, ett skydd som har införts föratt hindra de automatiska skatteskärpningar som annars bleve följden, även omde skulle kunna förhindras genom äriiga skatteomläggningar, med de negativaeffekter som skatteomläggningar har haft tidigare. Ett inflationsskydd äralltså ett klart bättre system. Man har genomfört en förbättrad kommunalskatleutjämningmed större hänsyn till skilda förutsättningar för olika kommuner. Denproposition som vi behandlar är ytterligare ett steg i det härskattepoliliska reformarbetet, I den socialdemokratiska reservationen vidskatteutskoltets betänkande går man emot inflationsskyddet, och man går emotden föreslagna marginalskattespärren. Man är också relativt ointresserad avmarginalskal-tesänkningar, även om man talar en del om dem. En proms skallinföras. Totalt sett innebär den socialdemokratiska reservationen enytterligare skärpning av skattetrycket. Vårt skattesystem måste utformas så, alt detmöjliggör och stimulerar en ekonomisk tillväxt. Skall vi kunna reducerabudgetunderskottet , vilket är nödvändigt för vår samhällsekonomi,måste vi ha en ekonomisk tillväxt, och då får skattesystemets utformningsjälvfallet inte motverka tillväxten. Marginalskatterna måste därför även ifortsättningen sänkas planmässigt, så som har angivits i regeringensproposition, så att det lönar sig att arbeta och ta initiativ. Det här är ettargument som använts mycket i debatten. Man säger att det måste löna sig attarbeta, och alla är kanske överens om det, men jag tror inte någon egentligenkan tänka sig in i vad det kan betyda för landet, för enskilda företag och fördem som är Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Jag kan ge ett exempel från ett pappersbruk i , där det pä grund avmarginalskattens höjd är oerhört svårt för att inte säga omöjligt att få någonatt ulföra reparationsarbete helgtid. Man har beräknat att det under ett ärinnebar att man förlorade 6 milj. kr. i exportintäkter för företagel och förlandet. Det var ett pappersbruk i . Del finns också en mängd andraföretag som befinner sig i samma situation. Det är en realitet;marginalskatterna minskar arbetsviljan. Del kvittolösa samhället motverkas genom all man dämparmarginalskatterna. Inflationsdrivande effekter i fråga om löneökningar ochavtalsförhandlingar minskar genom sänkta marginalskatter. Vi moderater anseratt marginalskatten i normala inkomstlägen skall vara högst och totalthögst . Detta är elt mål som måste uppnås efter flera steg-det är vi klartmedvetna om - men det är glädjande att allt fler och från olika partier idebatten nu efter valrörelsen har anslutit sig till den uppfattning som vi därförde fram. Den marginalskatlespärr sorn föreslås bli införd innebäratt alla inkomsttagare skall få behålla åtminstone av en inkomstökning.Vi tycker all det är rimligt. Visserligen har tiderna förändrats, men jaghittade av en händelse ett tidningsurklipp med ettuttalande av dåvarande inrikesministern då han talade i Åhusstrax söder om . Han sade bl. a.: För att skapa möjligheter tillreformer måste momsen skärpas. Och fr. o. m. höjs den från10 till . Denna omfördelning från direkt till indirekt skatt är nödvändig.Vi kan nämligen inle ta ut mer av våra höga inkomsttagare. Vi har ett tak på skatt. Det kan vi inte gä över. Visserligen förändras tiderna; det är jag klart medvetenom. Men det skulle vara intressant att av höra hur myckel manegentligen skall garantera att alla inkomsttagare får behålla av eninkomstökning. Det måste rimligen vara så, att de måste få behålla något. I den socialdemokratiska reservationen står det all rättenalt göra avdrag på inkomsterna skall begränsas. Låt rnig då slå fast en sak somfelaktigt anfördes i den allmänna debatten på det här området. Man talade omspeciella avdragssystem. Vi har inte avdragssystem, utan vi har elt antalavdrag inom ramen för vårt skattesystem, och det finns motiveringar för att deavdragen kom till. Huvuddelen av avdragen syftar till attuppfylla principen om att skatt skall betalas efter bärkraft, och det finnsandra avdrag som har till syfte alt stimulera exempelvis sparandet. Delförekommer också - det är vi alla överens orn - ett icke avsett utnyttjande avde avdragsregler som finns i skattesystemet, och vi är också överens om altutreda detta för att förhindra icke avsett utnyttjande av del. Men det är inte så mycket den typen av skatteflykt som ärdet intressanta när det gäller storleken av avdrag. Om vi ser på taxeringen1978, finner vi en total taxerad inkomst i landet på ,varifrån gjordes avdrag, fördelade procentuelltrned grundavdrag, extra avdrag- i första hand för pensionärer- 15 %avdrag för resor och andra avdrag från inkomst av tjänst dvs. a. resor tilloch från arbetetsamt underskottsavdrag, men den stora delen av dessa avdrag rör räntor påenskilda villafasligheter. Den gångna valrörelsen har klart gett vid handen althär finns en enighet, såvitt jag förstår, mellan de flesta partier - åtminstonemellan våra fyra största - om all huvudparten av villaägarna inte skall drabbasav någon som helst förändring när det gäller ränteirvdra-gen, även ornsocialdemokraterna har talat om alt införa någon form av räntetak. Majoritetenav avdragssumman finns alltså kvar. Underskotten i inkomstkällan kapital är istorleksordningen av den totala avdragssumman. Det är möjligen här som mankan anföra att del finns människor sorn finansierar sin konsumtion genomupplåning och på det viset i en inflationsekonomi kan tillgodogöra sig vinster.Det finns uppenbara problem att undanröja. Det här är i och för sig bruk avreglerna, sorn inle varit avsett. Det beror i första hand på inflationen, ochden första åtgärden borde därför vara att se till alt pressa ner inflationen sårnycket som möjligt, bl. a. genom kraftiga sänkningar av marginalskatten ochnaturligtvis också genom andra åtgärder. Del är alltså bara en relativt liten bit som vi här skallförsöka förebygga. Det finns dock vissa besvärligheter, och därför har enutredning tillsatts. Orn den utredningen är vi överens. En annan utredning ärockså tillsatt, sorn syftar till att undersöka möjligheterna att införa någonform av realbeskatt-ning, I fråga om skogsbeskaltningen vill jag helt kort säga tillErik att vi tidigare hade ett mycket komplicerat system när det gällderätt till avdrag för minskning av ingående virkesförråd. Syftet med den nyaskogsbeskaltningen och det däri ingående schablonavdraget var ju att försökaersätta det tidigare mycket komplicerade systemet med ett enklare som gavungefär samma utfall för de enskilda skogsägarna. Socialdemokraterna vill la bort inflationsskyddet istatsskatteskalan. isolerat innebär det att socialdemokraterna vill ha enautomatisk skatteskärpning till följd av inflationen. Man har redovisat treargument mot inflationsskyddet. För del första är det, säger man, fördelningspolitisktorättvist. Det kan verkligen diskuteras. Om vi skulle ha en inflation pä O %,skulle del få samma effekt som en inflationsskyddad skatteskala. Ingen av osshär i skulle väl ha någonting att invända, orn vi kunde uppnå detutopiska och få en inflation pä O %. erkände attinflationsskyddet inte ger en reell sänkning av skatten men att det i kronor räknatändå ger en skallesänkning. Detta är fallet under förutsättning att manlönemässigl inte får kompensation för inflationen. Strävan vid avtalsslutandetmåste väl i de flesta fall ändå rimligen vara att man åtminstone får kompensation för inflationen. Då innebär inflationsskyddel inga somhelst skattesänkningar. För det andra säger man att inflationsskyddel är eltplanlöst sätt att försvaga statsfinanserna. Så är det inte, förinflationsskyddet innebär att en inkomsttagare vars inkomst från tillett annat ökar i samma takt som inflationen betalar samma andel - varken mereller mindre - av sin inkomst i Fortsatt reformering av inkomstskatten, rn. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. skatt.Ökar då inkomsten, vilket den gör, så ökar naturligtvis också slalsskatlen ikronor räknat. Så fungerar inflationsskyddet - skatleandelen blir densamma.Ökar inkomsten med ytterligare belopp beskattas den delen i så fall hårdare. För det tredje har man sagt att de stigande oljeprisernaautomatiskt ger skattelättnader, eftersom oljeprishöjningarna ingår som en deli konsumentprisindex, vilket är det som man utgår från når det gäller attberäkna den basenhet som ligger till grund för inflationsskyddel. När dennafråga övervägdes skatteutredning, tittade man på de olikautredningar sorn gjorts om huruvida köpkraftsförändringar på olikainkomstnivåer egentligen rätt kunde mätas med konsumentprisindex.