prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — att med bifall till propositionen 1979/80:100och med avslag på motion 1979/80:521 yrkande 18 till Extra utgifter /81 anvisade ett reservationsanslag av . Reservation hade avgivits av StigAlemyr, , , , ,och (alla s) som ansett att utskottet borthemställa att med anledning av proposition 1979/80:100 ochmed bifall till motion 1979/80:521 yrkande 18 till Extra utgifter /81 anvisade ett reservationsanslag av . I utbildningsutskotlets belänkande1979/80:18, punkt 2, behandlar vi regeringens förslag om ett anslag pä 709 000kr. för extra utgifter. I den socialdemokratiska motionen 1979/80:521 yrkas attriksdagen skall anvisa ell i förhållande till regeringens förslag med 1 milj.kr. Motionärerna anger också hur dessa medel skall användas. Debör, menar man, användas för att stimulera barns och ungdomars intresse förnaturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning. Kravet har framförtstidigare, men då blev det avslag. Som exempel på lämpliga åtgärder nämns stöd tillorganisationer som inom sitt område sysslar med aktiviteter av just delta slag.Det finns ungdomar som söker sig till föreningar som på sitt program har justnaturvetenskap och tekniska studier. Dessa ungdomar bör, anser man, beredasmöjlighet att få syssla med just de här sakerna. Deras nyfikenhet och intressebör verkligen stimuleras. Vidare får man på delta sätt en naturlig knylningmellan del reguljära skolarbetet och föreningslivet, som ju är någonting mycketviktigt i vårt samhälle. Utskottet delade motionärernas uppfattning att det kanbehövas nya åtgärder på det här området och en bredare utveckling men avstyrktemotionsyrkandel om en ökning av anslaget. Extra utgifter under huvudtitel Extra utgifter under huvudtitel I den socialdemokratiska reservation som fogats vidbetänkandet framhålls del stora behovet av stimulans av naturvetenskap, teknikoch forskning. Just nu visas ett verkligt intresse för dessa frågor. Aldrignågonsin har vi haft en debatt om framtidsstudier och forskning inom teknik ochnaturvetenskap. Äldre människor har varit engagerade, men väldigt mångaungdomar har verkligen engagerat sig, och då är delinle oklokt alt just , när marken är beredd, ge ungdomar och föreningarmöjlighet att knyta an till dessa frågor, som vi vet betyder så oerhört myckelför landet i dess helhet. Del är mycket att säga i den här frågan. Den extra miljonsom reservanterna föreslår skulle emellertid innebära en liten möjlighet att georganisationerna och ungdomarna ett bättre stöd. Ett bifall till reservationengördel möjligt att inte bara önsketänka om teknisk utveckling utan verkligennågot förbättra organisationernas situation. Jag ber all med delta få yrka bifall till denreservation som är fogad vid betänkandet. CLAESELMSTEDT (c): Det råder inga som helst delade meningar iutskottet om den här frågan. Om man titlar tillbaka visar del sig att det varitså även tidigare. Utskottet har föreslagit alt ge regeringen vissabesked på del här området, och så har också skett. Det gäller att stimulera ochbelysa angelägenheten av all man gör någonting för att öka intresset hosungdomarna för naturvetenskapliga och tekniska studier. Kammarens ledamöter har kunnat läsa del mycket korta ochkomprimerade belänkande som vi har avgett. Men låt mig bara slå fast någrapunkter. har exempelvis, som en följd av uttalande,utarbetat en arbetsplan för förskolan för att man redan på det stadiet skallbygga under den här viktiga verksamheten. Den nya läroplan för somriksdagen fattade beslut om lar på flera ställen upp dessa frågor, ochämnet teknik får i den nya läroplanen en helt annan ställning än det hartidigare. Inom gymnasieskolan pågår försök med varianter av den naturvetenskapligalinjen och samordning mellan denna linje och tekniska linjer i de två förstaårskurserna - för att ta ett annat exempel. Vidare föreslås i åretsbudgetproposition en ökad fortbildning av låg- och mellanstadielärarna inaturorienterande och tekniska moment. kommer också framöver, isamband med behandlingen av lärarutbildningsutredningens betänkande, alt fåstifta bekantskap med de här frågorna. I reservationen och i den socialdemokratiska motionennämns att exempelvis unga forskare borde erhålla bättre stöd för sinverksamhet. De får pengar enligt slatsbidragsreglerna för ungdomsorganisationer,och de är alltså redan inne i ruljangsen. Det går att konstatera att det har hänt en hel del på dethär området, men jag kan gärna instämma i uppfattning att detsäkert går att använda ytterligare pengar på detta såväl som på många andraområden. Utskotlsmajoriteten har dock inte ansett sig kunna gå längre änbudgetpro- Med detta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall til hemställan. Det är helt riktigt som alt del har skett en hel del på utbildningens område och att denförändringen går ända från förskolan upp till den högsta utbildningen. Men enmyckel viktig sak -det har betonats väldigt - är folkrörelsernasroll och kopplingen mellan reguljär utbildning och fritidsverksamhet. Vi har ivårt land en uppsjö av olika föreningar, och glädjande nog erbjuder fler ochfler av dem sysselsättningar som just knyter samman frilid med utbildning. Detsatsas pengar på del. Det är intressant alt se att man från borgerlig sida ävendär säger att något behöver göras. Men det räcker inte med ord, vi måste ocksåge ekonomiska möjligheter. Vi anser att del som har skett under det senastehalvåret, den debatt som har förts, har väckt ett fantastiskt intresse blandunga människor för alt studera just teknik och naturvetenskap. Miljöfrågornaligger öppna, och just nu har vi - anser vi - en möjlighet att ge dessaungdomar en chans att studera vidare för alt verkligen kunna utveckla sig. Jagtycker att del är synd att vi inte inom landet tar denna möjlighet till vara -den kommer kanske inle tillbaka på långa lider. Del är intressant att notera att alla organisationer ochpolitiska partier har överbjudit varandra när de talat om alt nu skall del skenågonting, nu skall vi salsa. Men del har blivit och blir ord. Men när vi sägeratt man skall ge dem en liten chans, ge några kronor - då säger majoritetennej. Jag tycker det är beklagligt att man inle kan göra avkall på sinaprinciper och stödja ett förslag som ger några kronor till ål de bredaungdomslagren. Jag räknade upp ett antal områden där del harhänt en hel del, och har också understrukit att så är fallet. Jagskulle ha kunnat fortsätta uppräkningen, men det finns ingen anledning att göradet här. Jag vill bara tillbakavisa påståendet att vi från majoritetens sidaskulle ha ett svalare intresse för de här frågorna än reservanterna har. Så är intefallet, och del framgår av tidigare behandling av de här ärendena.Det gäller inte bara just del som slår uppräknat i det här betänkandet, utan omLennart vill gå tillbaka och titta i läggen skall han säkert finnadebatter där vi har fått slåss mot den socialdemokratiska regeringen för högreanslag. Men med hänsyn till de prioriteringar som görs på olika områden har viinte alltid vunnit framgång, även om så har skett . Extra utgifter under huvudtitel LENNARTBLADH (s): Jag kan också räkna upp en mängd saker somgjorts, sådant som inte bara varit ord. Men häri dag ettsvalare intresse när det gäller att ge föreningslivet möjligheter alt verkligenge ungdomarna Extra utgifter under huvudtitel en chans.Det är bara att konstatera faktum. Det rör sig här om en extra miljon, som ären mycket liten summa pengar i detta sammanhang. Där säger ni kallt nej. Jagvill inte knyta an till den debatt som förevarit i samhället, men jag vill ändånämna att man där verkligen inte sade nej till alt ge bidrag på olika sätt. Jag bestrider alt vi har ett svalareintresse. Det vet mycket väl att vi inle har. Men, som sagt,prioriteringen i anslagshänseende kan man diskutera precis hur länge som helst.Jag vet alt det finns områden som kanske ligger högre upp påprioriteringslistan än det här gör just . Det visar sig inte minst när mantittar på vad som har hänt under de tre som har gått sedan riksdagengjorde det här ullalandet. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanLennart begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller utbildningsutskotletshemställan i betänkande18 punkt 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLennart begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 156 1979/80:19med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. jämte Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 14 Föredrogs trafikulskottels betänkande 1979/80:11 medanledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Sjöfart järntemotioner. Pimkt I Nr 113 Bemanning av fyrplatser den Iproposition 1979/80:100, bil. 9 () hade regeringenföre behandlingen av de skilda anslagen under avsnittet Sjöfart lämnaten allmän översikt över utvecklingen inom sjöfarten och Bemanning av dels gett till känna vad som i propositionenhade anförts om fyrplatser m. m., dels föreslagit att godkänna att förvaltningenav Falsterbokanalen överfördes till från statensnaturvårdsverk. Regeringens förslag tillmedelsanvisning för /81 under de skilda anslagen m. m. att till Farledsverksamhet, exkl. isbrytning anvisades ettförslagsanslag av . (punkten E 1, s. 139), alt till Isbrytning anvisades ett förslagsanslag av . (punkten E2, s. 140), att till Fartygsverksamhel anvisades ett förslagsanslag av23 . (punkten E3, s. 140-141), all till Sjöfartsmateriel m. m. anvisades ettreservationsanslag av . (punkten E 4, s. 141-142), att till Övrig verksamhet anvisades ett förslagsanslag av3 . (punkten E5, s. 142-143). Regeringenhade vidare (s. 141-142) föreslagit all medge alt lämnades delbeställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som hadeförordats i proposilio- I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:540av m. fl. (s), vari yrkats 1. att riksdagenhos regeringen skulle anhålla att åtgärder vidtogs för att säkerställadygnel-runt-bemanning vid Kullens fyrplats med statlig myndighet som huvudman, 2. alt som sin mening gavregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande behovet av riktlinjerför den framtida bemanningen av fyrplatser. 1979/80:672av m. fl. (s), vari yrkats 1. att riksdagenhos regeringen begärde en skyndsam utredning av de negativa konsekvenserna försjöfarten och lokalbefolkningen vid de fyrplatser där en avbemanning redanskett, 2. all riksdagenhos regeringen begärde förslag om en återbemanning av fyrplalserna där så kundevara erforderligt och att fyrpersonalen fick möjlighet alt fullgöraserviceuppgifter till förmån för , yrkesfisket, naturvården,vädertjänslen in. 3. att situationenvid sydkusten med dess täta trafik av handelsfartyg, enheter,yrkesfiskare och fritidsbålar ägnades särskild uppmärksam- het genom ett återupprättande av tidigare fullgjordafunktioner vid Hanö fyr och Ulklippan. 1979/80:902 av Beriil (), 1979/80:1730av m. fl. (c) samt 1979/80:1746av och (båda s). 1. alt riksdagengodkände att förvaltningen av Falsterbokanalen överfördes till sjö:fartsverketfrån , 2. att riksdagenför /81 anvisade a. till Farledsverksamhet, exkl. isbrytning ett förslagsanslag av , b. tillIsbrytning ett förslagsanslag av . c. tillFartygsverksamhel ett förslagsanslag av , d. tillÖvrig verksamhet ett förslagsanslag av . 3. attriksdagen skulle a. medge alt lämnades detbeställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som förordats i propositionen. b. till Sjöfartsmateriel m. m. för /81anvisa ett reser vationsanslag av , 4. attriksdagen skulle a. lämna motion 1979/80:540 om bemanningen av Kullens m. fl. fyrplalser utan åtgärd, b. lämna motion 1979/80:672 om bemanningen av fyrplatserutan åtgärd, 5. alt riksdagenskulle avslå motion 1979/80:902 om sjömätningssyste-mel, 6. alt riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1730 om hastighetsbegränsningar i vissa avStockholms skärgårds farleder m. m., 7. all riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1746 om obligatorisk lolsning inomskärs. Reservation hade avgivits av , , , , , ochSten-Ove (alla s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med anledning av motionerna 1979/80:540 och1979/80:672 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförtom bemanning av fyrplalser. I anslutning till behandlingen av den del av årets budgetpropositionsom gäller , avdelningen Sjöfart, hartrafikutskottet behandlat två socialdemokratiska motioner om benian- ningen av fyrar. Liknande motioner fanns , ochutskott och riksdag gjorde, som vi då tyckte, ett starkt uttalande om attingående, övergripande bedömningar först skulle göras om det gällde avbemanningav fyrplalser. Men tidigare program för personalindragningar och avbemanningsynes inte ha ändrats. I en del fall där fyrarna automatiserats har efter detatt den tidigare fyrvaklarpersonalen omflyttats eller lämnat sina tjänsterannan personal fått överta vissa uppgifter åt väderlekstjänsten. Det innebäremellertid inte alls något arbete för havsövervakning och sjöräddning ellernågon möjlighet till radiokommunikation med exempelvis fiskefartyg ochfritidsbåtar. Dock har det på papperet kunnat skrivas att fyrplalsen i frågafortfarande är bemannad. Vi socialdemokrater i utskottet vill ha ett klart ochentydigt uttalande från om att frågan om fyr- och utsjöplatsersbemanning skall vägas in i ett samhällsekonomiskt och regionalpolitisktsynsätt. Vi vill ha fastare former för handläggningen av frågor som denna. Olika myndigheter och intressen har behov av att kusternainte avbemannas, men den ena myndigheten drar in på sitt folk, förlitande sigpå att den andras folk finns kvar på ett annat ställe. Så uppstår en situationdär det efter vår långa kust, från norr till söder, runt Golland och ochlängs upp mot norska gränsen, blir luckor där inget mänskligt ögavakar ul över kust och hav, och möjligheterna till snabba insatser blir därmedallvarligt begränsade. Vi vill inte ha del så. En rad utredningar har behandlat frågorsom rör våra kuster, initierade av , avjordbruksdepartementet, av och av kommundeparlementet. Dehar behandlat frågor som har gått in i varandra, men man har arbetat var och enfrån sina utgångspunkter, som inte har varit relevanta eftersom någon annanutredning har ändrat på förutsättningarna. Dessa förhållanden harinte gjort lösningen av de angelägna frågorna lättare. Bemanningen har syftat till att motverka och rapporteramiljöskador som kan uppstå på grund av oljeutsläpp. Del har också gällt frågorom säkrare sjötrafik och räddningstjänst. Så sent som kom endepartementspromemoria från kommundeparlementet om tillsynen av kusterna därockså regionalpolitiken var med. Det förkortade namnet på denna utredning ärTAK-utredningen, dvs. tillsynen av våra kuster. Jag skall citera litet ur dennautredning: "Personalinskränkningar som genomförs av en myndighetkan i vissa fall få betydande återverkningar för andra samhällsintressen. Enindragning av tjänster kan i sämsta fall leda till att underlaget för engodtagbar service för den kvarvarande befolkningen försvinner. Vidare kan enavbemanning, som medför en kostnadsbesparing för en myndighet, rent avframtvinga åtgärder hos en annan myndighet som betingar större kostnader än denförstnämnda besparingen." "Det hittillsvarande systemet för handläggning avbemanningsfrågor, som innebär att personalbehovet bedöms isolerat av varjesektorsmyndighet för sig, kan således leda till otillfredsställande resultatsamhällsekonomiskt sett. måste därför ett mer övergripandebetraktelsesätt vid ställningstaganden i bemanningsfrågor införas, sä att detotala verkningarna av personalförändringar för såväl statlig som kommunalliksom enskild verksamhet beaktas. Ett minimikrav är att del införs en garantiför att personalinskränkningar inte får ske ulan alt andra huvudmän, som harbehov av tillsyn och övervakning utmed kusterna, beretts möjlighet att redovisahur dylika inskränkningar skulle påverka deras verksamhet. Mot denna bakgrundoch för att förbättra samordningen mellan olika samhällsintressen föreslårTAK-utredningen en ny handläggningsordning." Vi reservanter vill ge regeringen till känna alt det iavvaktan på ställningstagandet till inte bör ske någonavbemanning. Frågan är enligt vårt sätt att se av sådant slag att börfå ett förslag att ta ställning till, och det skall kunna ske utan lång väntan.Det kan bli fråga om återbemanning av fyrar, och den kan ordnas på olika sätt.Det gäller fyrar på , på , i . Om inget sker ibeslutsordningen avbemannas Sydoslbrotten, och Holmögadd. Rödkallenlängst uppe i är på väg att avbemannas. Vid är bemanningentillfällig. Något liknande gäller Nidingens fyrplats. harföreslagit alternativa sätt för finansiering av denna bibehållna bemanning. Jag yrkar bifall till reservationen. åberopades och då föranledde en majoritet avkammarens ledamöter att gå på ett förslag som innebar ett beslut ombibehållande av kustbevakningsstalioner har jag en förhoppning omriksdagsmajoritet också för de åtgärder som föresläs i reservationen. Jag vill också säga några ord i anledning av en motion omsjösäkerheten. Den är undertecknad av och , sombegär förslag om införande av lotstvång inomskärs. råder i princip lotsfrihel i svenskafarvatten. För vissa fartyg i vissa farvatten föreligger lotsskyldighet.Farledens beskaffenhet, fartygets storlek och lastslag avgör skyldigheten. Enutökad lotsskyldighet övervägs. Det har så gjorts . a. ett obligatorium för fartygöverstigande 10 000 bruttolön. Det är mycket stora fartyg-så stora att de larlots ändå. Jag vill rita ett stort frågetecken när det gäller varför man dåskall skärpa sig och kräva lotstvång för dem. Motionärernakräver en gräns vid 400 bruttoton. Utskottet anser att frågan om en vidgad lotsplikt utgörett viktigt led i strävan att nä ökad säkerhet i farlederna och all regeringenvid beredningen av detta ärende skall ta upp frågan i hela dess vidd och beaktasynpunkter som framförts i motionen. Efter del alt motionen behandlats i utskottet har vi fällta del av ett brev som befälhavarna på de färjor som trafikerar till sjösäkerhetsdirektören vid . "Befälhavarnai Sessanlinjen, och har erfarenhet från tiotusentals in- och ulseglingar i . all i rubricerade fråga få framföra följande synpunkter: Planerna på entrafikledarcentral och sprängningar enl ovan får ej leda bort uppmärksamhetenfrån vad envist blundar för. Den absolut viktigaste åtgärden för att höja sjösäkerhetenär införandet av lotstvång enligt internationell praxis. I inget annat land i världen tillåts främmande fartyg gåin utan lots i farleder liknande dem i . Oerhörda riskerbeträffande sjösäkerhet och miljö skapas genom Sjöfartsverketshäpnadsväckande handlingsförlamning vad gäller införandet av en självklarlotsplikt för såväl större som mindre fartyg." Detta är ganskahårda ord. Man säger vidare: "Även med lots ombord kan ett fartyg gå på grundeller kollidera, men besluten för alt undvika sådana olyckor tas på bryggan,där en lokal lots är till ovärderlig hjälp för en befälhavare, som intedagligen trafikerar det aktuella farvattnet. En trafikledarcentral kankomplettera en lots, aldrig ersätta honom. Vi färjebefälhavare ställs inför svåra problemvid möten med olika fartyg utan lots. Däremot har vi inga bekymmer med lotsadefartyg. Kontakt tas via VHF med lotsen, och överenskommelse sker beträffandevägval, möten i trånga passager etc. Vi hemställer om alt beslutar omlotstvång för alla fartyg ner till 300 NRT. Undanlag från denna regel börendast beviljas de svenska fartyg, som med stor turtäthet trafikerar . Vi motsätter oss inle en trafikledarcentral och deplanerade bortspräng-ningarna men anser, att dessa åtgärder skulle få ringaeffekt på sjösäkerheten i jämförelse med en allmän lotsplikt." Brevet är undertecknat av befälhavarna från Sessanlinjen, från och . Vad som sägs om farlederna till ägertillämplighet på farleder på många andra håll i . Jag har velat la indelta brev i protokoll och framföra den meningen att även innehålleti befälhavarnas brev bör las med i regeringens överväganden. Jag vill ocksåsäga: Låt beredning och förslag resultera i konkreta åtgärder! Rationaliseringen av verksamheten vid fyr-och lotsplalser har inneburit personalinskränkningar i storleksordningen 300personer . Denna minskning av personal vid utsjöplatser sammanhängerdels med den successiva automatisering av fyrar som pågått sedan början av1960-talel, dels med att ett antal lolsplatser dragils in till följd avsjöfartens koncentration till de större hamnarna. AutomalLseringen av fyrplalser har ostridigl inneburit enökad sjösäkerhet längs våra kuster. Del är i första hand handelssjöfarten somdragit fördelar av 4 protokoll 1979/80:113 dennaeffektivisering av sjöövervakningen. För många andra samhällsintressen haremellertid den kraftiga inskränkningen när det gäller fyr- och lotspersonal vidkusterna medfört betydande olägenheter. Det har efter hand framstått som allt klarare att ingetaldrig så sinnrikt dalaslyrt signalsystem kan ersätta del mänskliga ögat närdet gäller bevakning av småbåtstrafik, tillsyn av naturvårdsområden,rapportering av oljeutsläpp och skogsbränder, räddningstjänst m. m. Efter ett flertal initiativ här i ochuppvaktningar av olika myndigheter och kommuner har regeringen tillsalt ettantal utredningar som från olika utgångspunkter belyst hur tillgängligaresurser för sjöövervakning på bästa sätt skulle kunna samordnas. Den senaste iraden av dessa utredningar - som fått beteckningen TAK, dvs. tillsyn avkusterna - har i ett betänkande bl. a. understrukit flera av desynpunkter och krav som framförts i motionerna 540 och 672, vilka behandlas idet utskottsbetänkande som vi nu diskuterar. a. Einför utredningen vissa samhällsekonomiskabetänkligheter mot de många och i ett flertal fall drastiska avbemanningarna avfyrplatser. har citerat ur utredningen, och jag kan därföravstå från detta. Låt mig bara slå fast att det finns flera exempel sombekräftar slutsatsen, att en avbemanning som medför kostnadsbesparingar för enmyndighet kan rent av framtvinga åtgärder hos en annan myndighet som betingarstörre kostnader än den förstnämnda besparingen. understryker i sitt belänkande precis somi fjol alt olika samhällsintressen skall beaktas vid bedömningen avbemanningsfrågan. Men trots alt rnan nu i sak instämmermed motionärerna, och trots flera löften från regeringshåll om en fortsatt ochoinskränkt bemanning av vissa strategiskt belägna fyrplalser, har bemanningenskurils ner på flera håll. Vad man måste reagera mot är att avbemanningar harfortsatt under pågående utredningar. Detta har ju inneburit alt vissastrategiskt belägna fyrplatser, bl. a. Hanö, Kullen och ,kommit i ett sämre läge än de fyrplatser för vilka avbemanningsplanerna ännuinte hunnit realiseras. Man borde alltså ha avvaktat med avbemanningarna tillsutredningarna lagt fram sina resultat. Mot denna bakgrund borde trafikutskottets borgerligamajoritet kunna ansluta sig till de uppfattningar som framförs i desocialdemokratiska motionerna och i reservationen. Detta gäller inte minstkravet på alt regeringen bör uppmärksamma huvudmannaskapet för de fyrplatsersom allt framgent skall vara bemannade. Betydelsen av att huvudmannaskapet utövas av en statligmyndighet, vilket också är huvudförslaget i , illustreras avförhållandena vid Kullens fyrplals i nordvästra . Denna fyrplats är belägen i ett naturreservat som årligenbesöks av ca 300 000 turister. Småbåtslrafiken är synnerligen intensiv,särskilt då förstås under sommarlid. Flera olyckstillbud har inträffat vidfyrplatsen. Enbart har den kvarvarande fyrmäslarenkunnat rädda tre människoliv vid sjöolyckor resp. drunkningslillbud.