prot · G309162 · 1979-12-31 00:00:00 — beträffandesärskilt stöd till uppfinnare atl skulle avslå motion 1979/80:1023yrkandet 10, 17. beträffande den s. k. attriksdagen skulle avslå 34 motion 1979/80:1023 yrkandet 17, Näringspolitiken m. m. 18. beträffande industripolitik i olika delar av landet atl Nr 162 skulle avslå mofion1979/80:558 (), avslå motion1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande del (), avslå motion1979/80:1402 yrkandena 1 och 3 (), d) avslå motion 1979/80:1443 yrkandet 1 iifrågavarande del och yrkan dena 2 och 3 (), e) avslåmotion 1979/80:1546 yrkandena 2, 4 och 5 (), f) avslåmofion 1979/80:1785 yrkandet 1 (Norduppland), 19. beträffande anslag avseende de regionalautvecklingsfonderna att med bifall till proposition 1979/80:100 bil. 17 punkterna B 12 - B 14 för /81 anvisade till Bidragtill regionala utvecklingsfonder m. m. ett reservationsanslag av 85 000 000kr., tillMedelstillskott till regionala utvecklingsfonder ett reservationsanslag av , till Täckandeav förluster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder ettförslagsanslag av , 20. beträffande principer för fördelningen av medelmellan de regionala utvecklingsfonderna att skulle avslå motion1979/80:310, motion1979/80:1413 yrkandet 2, motion1979/80:1874, beträffande deregionala utvecklingsfondernas service i produktutvecklingsfrågor alt riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandet 23 i ifrågavarande del, beträffandeutformningen av de regionala utvecklingsfondernas serviceverksamhet altriksdagen skulle avslå motion 1979/80:309, 23. beträffande utbildning av småföretagare, m. m., attriksdagen skulle avslå mofion1979/80:557, motion1979/80:961, 24. beträffande industriellt utvecklingscentrum i övreNorrland att skulle avslå motion 1979/80:1770, 25. beträffandeproduktutvecklingscentra att skulle avslå mofion 1979/80:561(), mofion1979/80:959 (), beträffandehandelshus att skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandet 27, beträffandeöverföring av medel till allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltningatl skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandet 21 i ifrågavarande del, beträffandebegränsningen av fjärde fondstyrelsens placeringar i samma företag attriksdagen skulle avslå mofion 1979/80:1023 yrkandena 21 och 22, båda iifrågavarande del. Nr 162 29, beträffande vissa riktlinjerför fjärde fondstyrelsens verksamhet att Onsdaeenden skulle avslå motion1979/80:1023 yrkandena 21 oeh 22 i den mån de 4 iuni1980 '"* " behandlats under 27och 28, 30, beträffande regionala/lokala investeringsbolag på privat basis att Näringsnolitiken med bifall lill motion1979/80:1430 och med anledning av motion 1979/80:333yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad 31, beträffande särskilda lånav tysk modell till nystartade företag alt skulle avslå motion 1979/80:333 yrkandet 2, beträffande enindustrins utjämningsfond att skulle avslå motion 1979/80:698, beträffandeegenföretagares personliga borgensåtaganden atl skulle avslå motion1979/80:953, beträffande lånfrån AB Industrikredit att skulle avslå motion 1979/80:1431, beträffandesamarbete mellan mindre företag att skulle avslå mofion 1979/80:249, beträffandepersonalägda företag att skulle avslå motion 1979/80:1408, beträffandeunderleverantörer att skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandet 28och motion 1979/80:1772, betj-äffandefactoringbolag att skulle avslå motion 1979/ 80:1023 yrkandet 29, beträffandeutredning rörande företagsöverlåtelser att skulle avslå motion1979/80:1023 yrkandet 30, 40, beträffandesmåföretagsinriklad forskning att skulle avslå motion 1979/80:1420, beträffande denträbearbetande industrin att skulle avslå motion 1979/80:1773, beträffande denmanuella glasindustrin att skulle avslå motionerna 1979/80:1422,1979/80:1440, 1979/80:1454 och 1979/80:1779, beträffandeanslag till bransehfrämjande åtgärder att med bifall till proposition1979/80:100 bil, 17 punkten B 7 lill Branschfrämjande åtgärder för budgetåret1980/81 anvisade ett reservationsanslag av ,, beträffandekostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher att med bifall till proposition 1979/80:100 bil. 17punkten B 8 skulle bemyndigaregeringen att under /81 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier som, inberäknat tidigare utställda garantier, innebaråtaganden om högst , till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgaranlier till företag inom vissaindustribranscher för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1000kr., 45, beträffande täckande av förluster i anledning avstatliga industriga- 36 rantilån m. m. att skulle med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten B 15 mom. 1 godkänna vad föredragandestatsrådet förordat om användningen av statliga garantier i enlighet medförordningen (1978:507) om industrigarantilån i samband med bankgaranti, med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten B 15 mom. 2 medge att för budgetåret1980/81 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) omindustrigarantilån och för lån till turisthotell beviljades med sammanlagthögst , e) med bifall till proposifion 1979/80:100 bil. 17 punktenB 15 mom. 3 fill Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån in. m. för /81 anvisa eU förslagsanslag av100 , d) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört om beviljande av kreditstöd enligt förordningen (1978:507) om induslrigaranti- Näringspolitiken m. m. Följande 12 reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s): 1. beträffande åtgärder för denutrustningstillverkande industrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa alt med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet2 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande löntagarkonsulter,vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande industripolitiskplanering, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet1 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande anslag till statensindustriverk för förvaltningskostnader, vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa atl med anledning avproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten B 1 och med bifall fill motion 1979/80:1023yrkandet 4 till ; Förvaltningskostnader för budgetåret1980/81 skulle anvisa ett förslagsanslag av . samt därvid som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5. beträffande insamling av internationell information vidstatens industriverk, vari reservanterna ansett att utskottet under 7 borthemställa att med bifall till motion 1979/80:1023yrkandena 6 oeh 7 till : Insamling av internationellinformation för budgetåret Nr 162 1980/81 under fjortonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av n, A » w» , 6. beträffandestruktur- och utvecklingsfond, vari reservanterna ansett atl .... . ;,; utskottet under8 bort hemställa att med anledning av motion 1979/80:1023yrkandena 9 och m. m. . 18-20 somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 7. beträffandesamhällsägda nationella utvecklingsbolag inom områdena energi, miljövård och transportsystem, vari reservanterna ansett att utskottet under 9 bort hemställa alt med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet13 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört ominrättande av särskilda utvecklingsbolag inom områdena energi, miljövård ochtransportsystem, 8. beträffandesamhällsägda nationella utvecklingsbolag inom områdena undervisningshjälpmedel och medicinsk teknik, vari reservanterna ansett att utskottet under 10 bort hemställa au med bifall fill mofion 1979/80:1023 yrkandena14 och 15 skulle som sin meningge regeringen till känna vad reservanterna anfört om inrättande av särskildautvecklingsbolag inom områdena undervisningshjälpmedel och medicinsk teknik, tillGrundkapital för samhällsägda utvecklingsbolag för /81 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett investeringsanslag av , 9. beträffandeprojektfinansiering i anslutning till samhällsägda utveck lingsbolags verksamhet, vari reservanterna ansett alt utskottet under II bort hemställa att med bifall lill motion 1979/80:1023 yrkandet16 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 10. beträffandesärskilt stöd till uppfinnare, vari reservanterna ansett att utskottet under 16 bort hemställa aU med bifall fill motion 1979/80:1023 yrkandet10 fill Statens fond för stöd till uppfinnare för /81 underfjortonde huvudtiteln anvisade ett investeringsanslag av , beträffande den s. k.Samverk-utredningen, vari reservanterna ansett att utskottet under 17 borthemställa aU med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet17 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 12. beträffande industripolitik i olika delar av landet,vari reservanterna Nr 162 ansett att utskottet under 18 bort hemställa Onsdaeen den aUriksdagen skulle 4 jj ggg (= utskottet), med bifall tillmotion 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande del Näringspolitiken() som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna c) (=utskottet), d) med bifall till motion 1979/80:1443 yrkandet 1 iifrågavarande del och yrkandena 2 och 3 () som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, e) (=utskottet), f) (=utskottet). Följande sex reservationer hadeavgivits av , , , ,och (alla s): 13. beträffande de regionalautvecklingsfondernas service i produktutveck lingsfrågor, vari reservanterna ansett att utskottet under 21 bort hemstäl la alt med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet23 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 14. beträffande industrielltutvecklingscentrum i övre , vari reservanterna ansett att utskottet under 24 bort hemställa alt med bifall till motion 1979/80:1770 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 15. beträffande överföring av medeltill allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, vari reservanterna ansett att utskottet under 27bort hemställa aU med anledning av motion 1979/80:1023 yrkandet21 i ifrågavarande del skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lagom ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning, innebärande att elt yllerligare belopp av skulleöverföras lill fjärde fondstyrelsens förvaltning, 16. beträffande begränsningen avfjärde fondstyrelsens placeringar i samma företag, vari reservanterna ansett att utskottet under 28 bort hemställa att med anledning av motion 1979/80:1023yrkandena 21 och 22, båda i ifrågavarande del, skulle anta av reservanternaframlagt förslag lill lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens Näringspolitiken m. m. förvaltning,innebärande att nuvarande begränsning av fondens möjligheter fill engagemarrg isamma bolag skulle slopas fr. o. m. , 17. beträffande vissa rikdinjer förfjärde fondstyrelsens verksamhet, vari reservanterna ansett att utskottet under29 bort hemställa aU med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandena21 och 22, båda i ifrågavarande del, som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört om visst underlag för beslut inom fjärde fondstyrelsen. 18. beträffanderegionala/lokala investeringsbolag pä privat basis, vari reservanterna ansett att utskottet under 30 bort hemställa att skulle avslå motion 1979/80:333 yrkandet 1och motionen 1979/80:1430. Följande fyra reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s): 19. beträffandeunderleverantörer, vari reservanterna ansett att utskottet under 37 bort hemställa att med bifall till mofion 1979/80:1023 yrkandet28 och med anledning av motion 1979/80:1772 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 20. beträffandefactoringbolag, vari reservanterna ansett att utskottet under 38 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet29 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 21. beträffandeutredning rörande företagsöverlåtelser, vari reservanterna ansett att utskottet under 39 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1023 yrkandet30 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 22. beträffandeden glasindustrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 42 bort hemställa aft med anledning avmoftonerna'l979/80:1422, 1979/80:1440, 1979/80:1454 och 1979/80:1779 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Den debatt som förs om ekonomin domineras nuav hur vi bäst spar in på offentliga utgifter. Detta är naturiigtvis en viktigdebatt, som självfallet också måste fortsätta. Åtgärder för att säkrasamhällsekonomisk balans måste ha högsta prioritet i detta läge. kombinerasmed en framålsyftande oeh tillväxtbefrämjande näringspoli- Nr 162 Vad finnsdet då för förutsältnirigar i dagens svenska samhälle för en sådan 4 jpj1980 politik?Har utvecklingen inom näringslivet stagnerat, som man ibland får intryck avom man följer den allmänna debatten? Dess bättre är det inte sä. Näringspolitiken Företagarandan, initiativkraften och optimismen i det svenskanäringslivet är , ;,j fortfarande väl utbredda hos alla aktiva iföretagen. Den ekonomiska aktiviteten har inte heller stannat av.Högkonjunkturen är nu mycket starkare än vad de flesta bedömare förutsåg såsent som . Industriinvesteringarna ökar kraftigt. I finansplanenräknar vi med en ökning på i volym. räknar t. o. m.med en betydligt kraftigare ökning av investeringarna. Förbundets planenkätanger ökningen till . Även om vi har haft en incident på arbetsmarknadensedan den planenkäten utformades, tror jag att investeringsplanerna fortfarandebefinner sig på denna höga nivå. Industriproduktionen nådde i slutet av 1979upp till de tidigare toppnoteringarna från början av år 1975.Produktionstillväxten inom verkstadsindustrin uppgick till hela10%. Exporten utvecklas också gynnsamt. Enligtutrikeshandelsslatistiken ökade exporten . Om nuinte hamnkonflikten radikalt förändrar läget, beräknas exportvärdet ökamed i förhållande till nivå. En aktuell bedömning, somdock inte grundar sig på ett alltför fylligt statistiskt material, visar atldenna prognos sannolikt kommer att överträffas. Arbetslösheten är också på den rekordlåga nivån ca 1,7 %.Vi har inte haft bättre siffror. Av de 100 000 jobb som industrin tappade under förralågkonjunkturen och under strukturkriserna är nu 20 000 återhämtade.Efterfrågan på arbetskraft inom industrin är också nu mycket stor. Det gällerfrämst verkstadsindustrin och byggnadsverksamheten. Det är emellertid myckeltrångt på svensk arbetsmarknad , vilket delvis hindrar en nödvändig ökningav industrisektorn. Kommunerna ökade t. ex. sin sysselsättning med 40 000personer . De arbetsmarknadspolitiska insatserna är dessutom avmycket stor omfattning trots den höga efterfrågan på arbetskraft frånnäringslivet. Arbetsmarknadsutbildningen omfattar nu i högkonjunkturen60 000 personer, vilket är nästan lika många som i förra lågkonjunkturen. Förstnu i början på detta år tycks antalet beredskapsarbeten minska. Fortfarandeligger de på en hög nivå, 40 000, att jämföra med 60 000 . tar i sitt betänkande, som kammaren nuhar att debattera och behandla, upp lill behandling en lång rad motioner omaktuella näringspolitiska frågor. Jag skulle vilja karakterisera det som enskön blandning av stort och smått. Jag skall nöja mig med alt inledningsvis dröjanågot vid ett par som jag anser väsentliga principfrågor. Trots ettnu gynnsammare läge har den näringspolitiska debatten i vårt 41 Nr 162 land präglats av depåfrestningar på världsekonomin som har Onsdaeen den '" främsta orsak i industrivärldens oljeberoende. 4 irrni1980 stagnerande tillväxt iinduslrivärlden och växande ekonomiska balanspro- blem har avslöjat en bristfällig näringspolitisk beredskap. Näringsnolitiken ' bakgrunden till de ofta framförda kraven på ökad planrnässighet i slruklurinsalseroch ökat samhällsengagemang i näringspolitiken. När den förratrepartiregeringen tillträdde var beredskapen när det gällernäringspolitiken låg. Insatserna inom näringspolitiken förstahalva hade i slort sett inriktats på atl konsolidera den statligaförelagssektorns position oeh alt i övrigt främja våra större exportföretagsallmänna utveckling. Branschprogrammen och strukturinsatserna var av relativtunderordnad betydelse. Den industrikris som kom 1976-1977 måste alltså angripasmed instrument som inte fanns i beredskap; situationen måsle dessutom tacklasutan förutfattade meningar och ideologiska låsningar. I alll väsentligt byggeralltfort insatserna inom näringspolitiken på del arbete som grundlades1977-1978. Den förra trepartiregeringen förberedde också en merlångsiktig näringspolitisk planering, ett arbete som man emellertid aldrigfick tillfälle att fullfölja. Den folkparlistiska minoritetsregeringen framladeen proposition om industripolitikens principer. Näringsulskottets majoritetgjorde vissa, väsentliga, modifieringar i propositionen. På denna grund antogalltså några vägledande principer för en icke-socialistisknäringspolitik. Näringspolitiken skall enligt dessa riktlinjer inriktas påatt åstadkomma en rnarknadsekonomi som skall vara baserad på etldecentraliserat näringsliv. Näringspolitiken skall vara socialt anpassad ochinriktad på att skapa en rationell och funktionsduglig produktionsapparat medstörsta möjliga konkurrenskraft. Vidare fastslogs i delta riksdagsuttalande atldet är en viktig uppgift för näringslivet att tillgodose angelägna krav isamhällsutvecklingen pä de regionalpolitiska och sysselsältningspolitiskaområdena, och att den tekniska utvecklingen bör främja ekologisk balans och enhuman miljö. Det finns nu anledning att utveckla dessa allmänna riktlinjer lillett näringspolitiskt program. Avsikten är därför - förberedelserna härför pågår som bästinom industridepartementet - att senare återkomma med enny näringspolitisk proposition, där såväl de allmänna principiella riktlinjernasom närings- och industripolitikens instrument och medel närmare behandlas ochutvecklas. En strategisk fråga i den näringspolitiska debatten ärarten och formerna för den planering som behövs i ett modernt industrisamhälle. Planering behövs i ett modernt samhälle och i moderna företag för att skapa kontinuitet och förtänksamhet i utvecklingen. Planeringen får emellertid inte bli ett självändamål. Dess uppgift skall vara atl underlätta näringslivets successiva anpassning, inte alt försvära eller hindra nödvändiga strukturella förändring ar. 42 Här möter uppenbart ideologiskamotsättningar i dagens näringspolitiska debatt, vilka inte har varit så framträdande tidigare menvilka , utifrån den bedömning jag gör när jag läser näringsutskottelsbetänkande, måste betraktas som skiljelinjer. Å ena sidan finns det personer som hävdar altmarknadsekonomin bäst kommer till sin rätt om samhället förhåller sig passivteller i varje fall inte binder näringslivet eller skapar restriktioner genomsin planering. Å andra sidan finns den åsikten, som också är företräddav del socialdemokratiska partiet, att det mesta som sker inom näringslivetmåste centralpla-neras. Jag tror för min del att sanningen ligger någonstansmittemellan. Vi har en biandekonomi i vårt land som inte är en renodladmarknadsekonomi utan till väsentlig del en ramplanerad marknadsekonomi. Dettaförutsätter all samhället, dvs. staten, i sin näringspolitik klart och distinktanger mål och förutsättningar för näringslivet och att vi gör detta medtillräckliga perspektiv framåt i tiden. Näringspolitiken måsle också utformas imedvetande om vad som rör sig i vår omvärld och vad som anger framtidenskonkurrensmiljö för svenska företag. Vårt internationella beroende kommer inleatt minska utan att öka som kommer. Inom den på del sättet angivnaramen, som blir något av en perspektivplanering, bör man lämna största möjligafrihet åt företagen att disponera sina resurser. Endast den vägen kan man dranytta av marknadsekonomins överlägsna egenskaper när det gäller att anpassa förelagentill marknadsförutsättningarna. En central uppgift för industripolitiken på 1980-laletblir nämligen atl främja och medverka till en fortsatt teknisk oeh industriellförnyelse. Delta förutsätter en framåtrikfad, förutsättningsskapandenäringspolitik, men också en ny öppenhet och förutsättningslös samverkan mellansamhälle, näringsliv och fackföreningsrörelse. Delta krav på förutsättningslös oeh mera öppen samverkanunderstryks av alt det finns gränser och restriktioner för den tekniska ochindustriella utvecklingen. Den måste inriktas på atl tillgodose mänskliga ochsamhälleliga behov. Det måste finnas ett mervärde för människan i all nyteknik. Arbetets innehåll får inte utarmas genom ny produktionsteknik. Strävanmåste vara att i stället göra arbetet mera intressant och lockande för denenskilda individen. Den industriella omvandlingen måste också ske i ett närasamspel och under hänsynstagande till övrig samhällelig verksamhet. Inte minstmåste regional balans eftersträvas. Det är fortfarande och kommer alt vara etlövergripande mål för de näringspolitiska insatserna. Den industriellaförnyelsen är del.främsta medlet för att fä lill stånd en gynnsam lokal ochregional utveckling. Det är en felsyn att tro att värnandet om gammalindustristruktur är ett verksamt regionalpolitiskt medel. Grundläggande för den industriella förnyelsen är aktivainsatser både från enskilda och från samhället. Det enskilda initiativet bördärför ytterligare stimuleras och uppmuntras. Samhället får en allt viktigareuppgift i att initiera och medverka till industriella insatser av störreomfattning eller av särskild betydelse, inte minst i form av s. k. nationellaprojekt. Denindustriella förnyelsen och expansionen sett ur ett mänskligt och Näringspolitiken m. m. Näringspolitiken m. rn. samhälleligt perspektiv utgör alltså ett centraltnäringspolitiskt mål. Av detta skäl är det en central näringspolitisk uppgiftatt medverka till att industrin utvecklas som en väl integrerad del av deltotala samhället och att bryta den isolering som man ibland möter mellanföretag oeh samhälle. Den industriella förnyelsen förutsätter naturligtvis enordentlig satsning på teknisk utveckling oeh forskning. Även om ytterligareansträngningar måste göras i detta avseende, bör man dock vid detta tillfällekunna konstatera att forsknings- och utvecklingsarbetet inte avtagit i Sverigeunder . skedde nästan en fördubbling ifasta priser i förelagens FoU-utgifter. I löpande priser ökade utgifterna från2 miljarder till nästan 7 miljarder . Den genomsnittliga tillväxtenvar i fasta priser . Vi satsar nu avbruttonationalprodukten på forskning och utveckling. kan räknas tillden grupp av länder som har den högsta insatsen för forskning och utveckling.Det har naturligtvis på det här området hänt en del under de allra senasteåren, men jag tror att jag, genom de kontakter jag har med svenskt näringsliv , kan dra den slutsatsen att den avsaktning som skett under de allra senasteåren nu håller på att inhämtas och att vi återvänder fill de lovande relationervi hade första del. Inom industridepartementet lägger vi självfallet stor viktvid frågor som rör den tekniska forskningen och utvecklingen. Vi arbetar nu bl.a. på ett nytt treårsprogram för forskning och teknisk utveckling, vilket skallföreläggas . En annan central fråga i en ny industripolitik för1980-talet blir att ange den roll samhället skall spela i näringslivelsulveckling. En övergripande uppgift för samhället är alt inriktanäringslivets oeh då speciellt industrins utveckling mot de framtidasamhälleliga behov som inte i tillräcklig grad kommer att tillgodoses genommarknadsekonomins mekanismer. ex. innovationer ochinvesteringar för energiproduktion och energibesparing. Det gäller också t.ex. inom miljövårdsområdet, hälso- och sjukvård och kollektivtransporter, föratt ange några exempel. Alltför små egna resurser medför också att mångaföretag satsar mindre på långsiktig utveckling av avancerad teknologi.