prot · G309150 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi vill inte höra det vanliga publikknipande taletmed långtgående löften och garantier som vi hört så mycket av, utan vi ärintresserade av ert konkreta alternativ för hur vi skall klara utvecklingen avvår indusfri och sysselsättning utan att någon egenfligen behöver påverkasnegativt. Vi vänfar på svaret, och det gör även människorna på bruksorterna, iskogslänen och i landet i övrigt. Jag behöver bara hänvisa fill de diskussioneroch förslag som lagts fram i samband med varvspropositionen, vilken kommer attbehandlas . Det är ju ändå så, och det måste vi erkänna, att våraresurser inte räcker till för att klara allt det vi skulle vilja göra. Vibehöver sä förtvivlat väl våra knappa resurser för att stimulera utveckling,investeringar, nysatsningar, nyföretagande och expansion inom de sektorer somhar framtiden för sig, vi kan inte använda dem inom de sektorer som bara kommeratt kosta pengar, även fortsättningsvis. Med det sagda vill jag yrka bifall fillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på socialdemokraternasreservation nr 5. Efter detta övergår jag fill atf kommentera några av demofioner som moderata ledamöter av har lagt fram med anledning avdenna del av budgetpropositionen. och har i mofion 323föreslagit åtgärder för att öka förädlingsgraden inom livsmedelsindustrin samtinsatser inom utbildning och forskning på jordbruksområdet i län.Utskottet delar i stort mofionärernas uppfattning och konstaterar att dettaarbete är pä gång inorn i anslutning fill det pågåendelänsplaneringsarbetet. Utskottet konstaterar också på grundval av inhämtadeuppgifter att universitets- och högskoleämbetet skall följa utvecklingen ochföreslå lämplig tidpunkt för inrättande av en högskola i kommun. begär i motion 741 en kompletterandekartläggning av drivmedelshandeln i glesbygd. har fidigarekartlagt drivmedelsförsäljningen i glesbygderna och framhöll dä bl. a.betydelsen av aft denna verksamhet kommer med i kommunernasvaruförsörjningsplaner. Det sker också i ökad utsträckning. omfattasockså drivmedelsförsäljningen av glesbygdsstödet till kommersiell service, ochi ett flertal fall har beviljat investeringsstöd inom det härområdet. Mot bakgrund av detta ser utskottet inte tillräckliga skäl aftåterigen starta en ny kartläggning av denna verksamhet. I motion 1792 yrkar m. fl. på statliga insatseri . Utskottet hänvisar här dels till de omfattande åtgärder somredan genomförts i samband med stödet till varvsorferna, dels fill den avregeringen aviserade propositionen angående sysselsättningen inom varvsorterna,som kommer att framläggas . Vad gäller den fråga som tas upp i motionen om förbättradekommunikationer i pågår förhandlingar om den så viktiga färjetraflken isödra delen av och i . Vi får avvakta resultatet av dem. Medhänvisning till defta flnner utskottet inget skäl aft föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. och yrkar i motion 977 attregionalpolitiskt stöd skall lämnas fill turistnäringen i södra och ,särskilt orn det är fråga om satsningar i primära rekreationsområden i dessadelar av landet. Sådana yrkanden prövades under behandlingen av proposifionenom regionalpolitiken föregående år, och utskottet påpekade då att regeringen iprövningen av dessa ärenden borde ta särskild hänsyn till om anläggningarnaligger i sådana områden. Utskottet är infe heller berett atf föreslå någonutvidgning av det regionalpolitiska stödet till turistnäringen. och har i mofion 997 begärtaft befolkningstalet för skall höjas. m. fl. tar i motion 1875 upp fråganom de angivna befolkningsramarna för . Jag vill utöver vad jagsagt tidigare ytterligare en gång hänvisa till utskottets hemställan mom. 10.Senare under detta får vi ju här i kammaren möjlighet aft fa ställningtill regeringens förslag pä den punkten med anledning av resultatet av enutvärdering. I motion 1468 av m. fl. vill motionärerna fåfill stånd en helhetsbedömning av den svenska landsbygdens framtid och tänkersig aft rnan mot bakgrund av förhållandena i eft försöksområde skall upprättaett landsbygdspolitiskf program. Enligt utskottets uppfattning täcker länsplaneringenin frågor av det slag sorn motionärerna far upp. Det är fullt möjligt att inomramen för denna planering belysa problemen i mera glesbebyggda delar av länenoch med ledning därav lämna förslag till åtgärder. Sä sker också . I dettaförfaringssätt ligger också den fördelen atf man kan ta upp frågorna utifrån deolika länens skilda förutsättningar. Med hänvisning härtill avstyrks motionen,då dess syfte går aft uppfylla redan med dagens bestämmelser. Sist och slutligen, fru talman, vill jag fa tillfället iakt aft ställa en fråga som har anknytning till det här ärendet och till detbeslut om försvarspolitiska anslag som vi fattade i går. Eftersom vi diskuterarproblemen på bruksorterna vill jag fråga ; På vilket sätt kommerdet i går beslutade nedskurna försvarsanslaget aft posifivt påverkasysselsättning och industriell verksamhet på bruksorterna? Järn- ochstålindustrin är ju indirekt delaktig i den produktion som sammantaget här ilandet utförs för vårt försvar. På förslag av förste vice talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas . § 8Anmäldes och bordlades 1979/80:45 med anledning avpropositionen 1979/80:130 om svenskt medlemskap i utvecklingsbankenm. 1979/80:46 med anledning avpropositionen 1979/80:131 om godkännande av stadga för FN:s organisafion förindustriell utveckling (UNIDO) i samband med dess omvandling fill fackorgan 1979/80:23med anledning av motion om utlandsprogram 1979/80:24 med anledning avproposition 1979/80:131 om godkännande av stadga för förindustriell utveckling (UNIDO) i samband med dess omvandling till fackorgan 1979/80:25 med anledning avproposition 1979/80:130 orn medlemskap i m.m. 1979/80:26 med anledning avproposition 1979/80:171 om nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1981m. 1979/80:27med anledning av motioner om åtgärder mot m. m. 1979/80:28med anledning av motioner om vapenexport 1979/80:46 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller barnomsorg m. m. jämte motioner 1979/80:30 med anledning avpropositionerna 1979/80:100 såvift gäller anslag fill stöd till idrotten och1979/80:125 rned förslag om tilläggsbudget III fill statsbudgeten /80 såvitt gäller anläggningssföd till idrotten jämte motioner 1979/80:33 med anledning avproposifionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till utbildning förundervisningsyrken, m. m., jämte motioner samt propositionen 1979/80:116 såvittgäller fastställande av planeringsramar för vårdlärarlinjen, m. m. 1979/80:40med anledning av motioner om avfallshantering m. m. 1979/80:44 med anledning avmofioner om skoglig utbildning och forskning § 9 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:497av () till utbildningsministern om läromedel för synskadadeskolelever: Från mitten av 1970-falet har desynsvaga skolpliktiga eleverna som integrerats i det allmänna skolväsendet ikommunernas grundskolor haft tillgång till läromedel i form av bl. a. kassetter. Ävenmaterial för punktläsarna har stått till förfogande för den grupp skoleleversom haft behov av läromedel i punktskrift. Enligt uppgift har en försämring skett både vad gällerläromedel på kassett och i punktskrift . Kan det varaförenligt med regeringens uttalade vilja att inte försämra möjligheterna för desvaga grupperna i vårt samhälle? Det uttalandet borde i hög grad gällahandikappgrupperna. Därför måste det vara utbildningspolifiskt riktigt att idet här fallet synskadade skolelever garanteras tillgång på läromedel oavsett ivilken kommun eleverna fullgör sin skolgång. Därförfrågar jag utbildningsministern : Kan statsrådet garantera attde synskadade barnen för innevarande och kommande budgetår får tillgång tillläroböcker liksom seende barn, vilket väl borde vara en självklarhet? 1979/80:498 av () till statsrådet om kraven på hemsjukvårdares kompetens; Sjukvårdshuvudmännen satsar alltmerpå hemsjukvård. Det är en vårdform som måste ses sorn ett alternativ till vårdpå institution, när hemsifuationen gör hemsjukvård möjlig. Sjukvårdsinsatsernai hemmet skall ha ett innehåll och en målsättning som utgår ifrån den sjukesbehov och önskemål. Det är de självklara målen för hemsjukvården exempelvis iNorrbotten. Således är hemsjukvården inte enbart en fråga om bidrag. Undersenaste tiden har vi i vårt län haft en diskussion orn hemsjukvårdens innehåll.Den är förorsakad av sjukvårdsministerns framträdande i massmedia medpåståenden om att man inte skall lägga sig i hemsjukvårdarens kompetens.Frågeställningarna är bl. a. hur det skulle se ut om man inte skulle ställa någrakrav på den anhörige som fungerar som vårdare kanske . Varför skallman då tala om behov av utbildning för anhörig värdare? Vem är det som skallvärna om den sjukes rättigheter? Med hänvisning till det anförda vill jag tillsjukvårdsministern ställa följande frågor: Vill statsrådet förklara sitt uttalande om att samhälletinte bör ställa krav på hemsjukvårdarnas kompetens? Vem är det som enligt statsrådet skall ha ansvaret för attvärna om den sjukes rätt till hygglig omvårdnad även av anhörig i hemmet? 1979/80:499 av (vpk) till industriministernom fortsatt drift vid sulfitfabriken i m. m.: Sulfitfabriken i läggsenligt uppgift ner. Det är en del av innehållet i den s. k. sfrukturplanen somläggs fram för . Planen betyder dödsstöten förfabrikerna i och . Minst 1 000 personer förlorar sinajobb. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern; Vilka åtgärder ämnar industriministern vidta för attförhindra nedläggning vid berörda fabriker? 1979/80:500 av () fill justitieministern omåtgärder i anledning av en tysk domstols inställning fill handikappade: En hovrätt i , 24:ecivilkammaren i Landgericht am , har filldömt en dam hälften avresekostnaderna för en charterresa till på grund av atf honinkvarterades på samma hotell som en grupp svenska handikappade ungdomar. Såvälförsta som andra instansen har givit klaganden rätt fill reduktion avreseprisef, varvid andra instans fäst huvudvikten vid det intrång på semesternsom närvaron/åsynen av handikappade ungdomar skulle innebära. I domstolens motivering anges bl. a.: "Att det finnsolycksdrabbade på jorden kan inte ändras. Men klaganden har rätt aft välja omhon vill se dem eller inte under sin semester. Det kan rimligen infe förbisesatt en grupp handikappade kan förstöra semesternöjet för en känsligperson." Domstolsufslagefvisar en skrämmande människosyn. Med hänvisning till det anförda vill jag frågajustitieministern om han observerat det tyska domstolsufslagef. om risk finnsför liknande utslag vid svensk domstol och om regeringen kan föra frågan vidaretill . 1979/80:501av E.sse () till handelsministern om åtgärder motnarkotikasmuggling på flygplatser: Den kartläggning avnarkotikamissbrukets omfattning i som presenterats visar atf mellan10 000 och 14 000 personer injicerar eller kontinuerligt använder narkotika.Problemet är störst i storstäderna men sprids också till vissalandsorfskornrnuner. I konstateras en kraffig ökning av dödsfallomedelbart sammanhängande med narkotika. noteras i pressen att en avde största flygplatserna, i , saknar en effektivt fungerandenarkotikakontroll, trots vetskapen om aft betydande mängder narkotika smugglasin i landet med flyg. Med anledning av dessa uppgifter i pressen vill jag frågahandelsministern: Vilka åtgärder kommer atf vidtas för att förbättra skyddetmot insmuggling av narkofika vid flygplatser? 1979/80:502 av () fill industriministern om en strukturplan för NCB:s skogsindustriella verksamhet: Enligt uppgifter i massmediaföreligger nu en färdig strukturplan för NCB:s skogsindustriella verksamhet.Planen skall enligt uppgift läggas fram för . I anslutning till dessa uppgifter vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Har industriministern ägt kännedom om strukturplanensinnehåll och därvid å regeringens vägnar sanktionerat planen? Ärstrukturplanen i överensstämmelse med regeringens och gjorda uttalanden och beslut i anslutning fill behandlingenav ärenden rörande den ekonomiska rekonstruktionen av NCB? 1979/80:503 av Bertd () till kommunministern ombarns automatiska medlemskap i : Religionsfrihetslagens bestämmelserom medlemskap i innebär bl. a. att barn automafiskt antecknassom medlem även om endast en av föräldrarna tillhör kyrkan och även om därtillbarnet döpts i annat kyrkosamfund eller tillhör annan religion. Det relateradeförhållandet ställer i blixtbelysning dels det alltmer ohållbara i statskyrkosystemetsom sådant, dels konsekvenserna av den svaga ställning som dopet har i . Vill kyrkoministern ta initiativ fill aft bestämmelserutfärdas, som förhindrar atf barn som döpts enligt ett annat kyrkosamfundsordning eller som tillhör annan religion icke antecknas som medlem av ? 1979/80:504av () till utbildningsministern om utredning av frågan omdistribution av innehållet i dagstidningar fill synskadade: För ca nio månader sedantillkallades en sakkunnig i för utredning av fråganom distribution av innehållet i dagstidningar fill synskadade. Likaså hartillsatts en sekreterare för denna uppgift. Medanledning därav vill jag fråga statsrådet: När kan man vänta direktiv till utredningsmannen och hurämnar statsrådet tillgodose önskemålet frän aft"utredningsarbetet bedrivs med skyndsamhet"? § 10 Kammaren åtskildes .