prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Skolväsendetsamt 2,2 Högre utbildning och forskning Jämte motioner 1979/80:2 med anledningav motioner om toxikologiska utbildningen och forskningenm, m, 1979/80:3 med anledning av motion om arbetsledarulbildning 1979/80:4 med anledning av propositionen 1979/80:15 om alternativa timplaner på vissa linjeri gymnasieskolan m. m. 1979/80:4 med anledning av propositionen1978/79:117 om bemanning av fartyg, m, m,. 1979/80:2 med anledning avmotion om regler för start och landning med privatplanpå sjöar 1979/80:3 med anledning av motioner om vissa naiurvårdsfrågor1979/80:4 med anledning av motioner om miljöskyddsulredningen 1979/80:5 medanledning av motioner om hjortvård 1979/80:6 med anledning av motioner omanvändningen av kemiska medel i Jord- och skogsbruket, m,m. 1979/80:1 med anledning av propositionen 1979/80:3om lån till ell av AB helägt smidesbolag jämte motion 1979/80:2 med anledning av motion om statensvatlenfallsverks redovisningsprinciper 1979/80:3 med anledning avmotion om billigare menstruationsskydd 1979/80:4 med anledning av motionen 1978/79:1030 omförstatligande av läkemedelsindustrin 1979/80:5 med anledning avmotioner om förslatligande av bilindustrin 1979/80:4 med anledning avmotioner om utlänningslagen m. m. 1979/80:4 med anledning av propositionen1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m, m,, såvitt avser bostadslånm, m. jämte motioner §17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:67 av Lars-OveHagberg (vpk) till statsrådet om kostnaderna för kärnkraflsproduceradelenergi: I vårens energiproposition räknas med att prisetför kärnkraflsproducerad elenergi skall bli (kWh),Enligt uppgift räknar konsekvensutredningen i sina rapporter med /kWh,Uppgifter lyder på alt båda beräkningarna är för låga och atl exempelviselkraft från blir betydligt dyrare. VDför Forsmarks kraftgrupp "erkänner" atl priset per kWh kommer atl blihögre än vad som kalkylerats. egen huvudprojeklör förkärnkraftverken i Forsmark, överingenjör , befarar alt priset förForsmark 3 kommer alt översliga /kWh. Beräkningarna av kilowaltkostnaderna avslöjarkärnkraftens kostnadsläge. De allt hastigare prisstegringarna för kärnkraftenmåste belysas allsidigt vid en folkomröstning. Regeringen använde somsakmaterial och beräkningar /kWh. Frågan är hurrealistisk denna beräkning är och om regeringen kommer att bidra med attredovisa allt material om kostnaderna för kärnkraften. Redani dag görs beräkningar utifrån dessa officiella siffror, t, ex, av professor , vilken helt felaktigt beräknat alt energipriserna vid enkärnkraflsavveckling skulle öka och att konsekvenserna skulle bli sänktalöner, etc. Alltpekar pä all kärnkraften kommer alt bli minst lika dyr som t. ex. kolkraft. Attdärför i dagens läge använda räkneexempel som ger oerhörda konsekvenser utifrånuppenbart felaktiga beräkningar kan inte bidra till en meningsfull informationinför folkomröstningen. Regeringen bör ta sitt ansvar för en allsidiginformation om alla tänkbara kostnader för kärnkraften och redovisa dessa. Medhänvisning till det anförda vill jag lill energiministern ställa följandefrågor: Anser energiministern attberäkningarna av kostnaden för kärnkrafts-producerad elenergi lill /kWhär realistiska? Är energiministern beredd att igod tid före folkomröstningen medverka till alt redovisa kärnkraftens allakostnader och deras inverkan på elpriset? 1979/80:68 av JörnSvensson (vpk) lill industriministern om varvspolitiken: Svensk varvspolitik har kännetecknats avkortsiktiga, delvis panikartade beslul av regering och riksdag. sädanl komtill stånd . Dess perspektiv sträckte sig till utgången av år1980. De nedskärningar av arbetsstyrkan som då skedde skulle genomföras via dets. Projekt 80, varigenom man skulle vid planeringsperiodens utgång haslussat bort de människor som riksdagsmajoriteien inte bedömde borde vara kvari varvsnäringen. Riksdagensbeslul innehöll dock inget om tiden därefter och gav framför allt ingenauktorisering åt någon regering atl förorda eller genomföra åtgärder avseendenämnda tidsperiod. Del förutsattes att en ny varvsproposilion skulle utarbetas,där man åter fick ta ställning lill varvens framtid. 1en TV-intervju för någon vecka sedan uttalade ekonomiminister , altbland de nödvändiga ekonomiska framtidsåtgärderna i landet skulle räknas också"ytterligare nedskärningar vid varven". Bohmansställningstagande aktualiserar två frågor, som jag härmed vill ställa tillchefen för industridepartementet: Hade regeringenauktoriserat ekonomiministern att framföra ullalan- den ellerprogramförklaringar rörande ytterligare nedskärningar vid varven? 2.Avser regeringen alt i kommande förslag till aktualisera ytteriigaresådana nedskärningar och på vilkagrunderämnarmanisåfallgöra detta? 1979/80:69av () lill statsrådet om den företagsförlagdagymnasieutbildningen: Redan innan gymnasieskolan startade visste manatt viss del av den yrkeslekniska utbildningen måste föriäggas till förelag -av praktiska, pedagogiska eller ekonomiska skäl. 1978/79är totala antalet gymnasieplatser 105 400. Ca 55 000 elever - alltså ungefärhäflten av alla gymnasiestuderande- finns ute pä arbetsställen under kortareeller av sin gymnasieutbildning. Utifrånde erfarenheter man skaffat sig av förelagsförlagd utbildning har man nustartat en diskussion i bl. a. fackliga organisationer, framför allt ominnehållet i den företagsföriagda delen av gymnasieutbildningen. Nuvarandesystem visar mycket stora brister när det gäller skolans egen planering ochtillsyn av utbildningen: Delfinns skolor som bedrivit företagsföriagd utbildning och ännu harrepresentanter för skolan inte besökt arbetsplatsen över huvud taget. Skolansstarka beroende av företagens välvilja göra atl kvaliteten och bredden påutbildningen blir lidande på många orter. Oftalägger sig skolan inte i vem som fungerar som lärare/instruktör påarbetsställena. Delförekommer att den företagsföriagda utbildningen fungerar som provanställning. Mångaelever upplever sig komma i kläm mellan skola och företag och saknar ettansvarslagande från skolan sida. Sammanfattningsviskan konstateras alt ett myckel stort antal ungdomar genomgår engymnasieutbildning som inte uppfyller läroplanens utbildningsmål och somsamhället/skolan inte bryr sig om atl följa upp. Våren1978 införde ett särskilt statsbidrag, motsvarande avstatsbidraget lill inbyggd utbildning m. m., för att stimulera kontakten mellanskola och förelag. Bidraget är avsett all ge kommunerna ekonomiska möjligheteralt salsa på uppföljning och kontakt med företagsföriagd utbildning. Det tyckssom om bidraget inte fått avsedd verkan, inte förbättrat situationen. Medtanke på atl den företagsförlagda utbildningen harökat så i omfattning samt altgymnasieulredningens totalöversyn av gymnasieskolan torde dröja ännu några är,anhåller Jag om kammarens tillstånd alt till statsrådet ställaföljande frågor: Hurser statsrådet på skolans ansvar för den företagsföriagda utbildningen ochvilka åtgärder är statsrådet beredd alt vidta för att förbättra skolans kontakt med och tillsyn över den företagsföriagdautbildningen? Vill statsrådet redovisa hur det nya fyraprocentigastatsbidraget har använts i kommunerna? Är statsrådet beredd medverka till atl utforma klarareriktlinjer för statsbidraget och tydligare anvisningar när det gällergymnasieutbildning vid förelag? § 18 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:126 av () till industriministern omåtgärder för atl trygga sysselsättningen vid kätlingfabriken i : ochBulten-Kanthal pågår diskussioner om ett samgående mellan kättingfabrikerna iLJusne och . LJusne är redan nu hårt drabbat genom svårigheter inomboard- och plywoodinduslrin. Strukturförändringen, som får negativa konsekvenserför sysselsällningen vid kätlingfabriken, skulle därför innebära en katastrofför orten. Mot denbakgrunden villjag till industriminisiern ställa följande fråga: Är industriministern beredd medverka till att Jobben vidkätlingfabriken i tryggas vid en eventuell strukturförändring inombranschen? 1979/80:127 av Hans Nyhage (m) tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningsproblemen i ochSjuhäradsbygden: Enligt besked från ledningen förFirestone-Viskafors AB i är den ekonomiska situationen för företagelsådan, att ett stort antal anställda kan komma alt friställas. Eventuellt kanen nedläggning av hela verksamheten bli aktuell. Företaget har gått med betydandeförluster, och ägarna, det amerikanska bolaget , har låtit meddela att man kan skjuta lill kapital. Därest en omfatlande friställning av anställda skulle bliförverkligad, innebär detta atl och åter drabbas på ettytterst allvariigt sätt. Som bekant har redan ett mycket stort antalarbetstillfällen gått föriorade genom utvecklingen på tekoområdel. Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern atl vidtaga för att så långt möjligt motverka och kommatill rätta med de allvarliga sysselsättningsproblem, som blir en följd avomfattande friställningar vid ? 1979/80:128av () lill budgetministern om vissaändringar i reglerna omskogskonto: Skadorna pä skogen lill följd av granbarkborrensangrepp är katastrofala i , Frågan har vid ett flertal tillfällenpenetrerats i . Skadorna har fortgått alltsedan stormfällningarna1969, Framför allt har det varit fråga om att anpassa reglerna om skogskontotill den aktuella situationen, så att skattefrågan ej hindrar borttagande avskadad och hotad skog. Del framstår nu som klart att skogskontoreglerna intealls räcker lill för alt lösa de akuta problemen. Det är en nödvändighet försåväl enskilda som samhället atl frågan löses och marken åter blirskogsproducerande. De möjligheter som står till buds är en kraftigt förlängdtid för skogskonton eller alt på grund av den särskilda situationen inrätta enny möjlighet till avsättning - en katastroffond - där reglerna direkt kananpassas till skadesituaiionen i , Ärbudgelminislern beredd medverka till sådana ändringar i reglerna för skogskonto- alternativt lill inrättande av en katastroffond - atl skattelagstiftningeninte motverkar ett effektivt bekämpande av granbarkborrens härjningar iVärmland? 1979/80:129av () till socialministern om åtgärder mot missbruk avalkohol: Under den pågående alkohol- och drogdebatten harett fiertal förslag framförts för atl komma lill rätta med missbruksproblemen.Förslagen kommer bl, a. från socialdemokratiska parlimotioner,riksdagsdebatter, , ,den tidigare alkoholpolitiska utredningen (APU) och sist men inte minst från enengagerad och drabbad allmänhet. Ellsätt alt snabbi få en prövning av de olika alkoholpolitiska förslagen äratl regeringen tillkallar en kommission som har möjligheter alt under arbetetsgång framlägga sina konkreta förslag lill åtgärder. Ett samarbete bör givetvisske med . Med hänvisning lill detanförda ber Jag atl få ställa följande fråga: Är regeringen beredd att tillsätta en kommissionmed uppgift att skyndsamt framlägga förslag till åtgärder mot alkoholmissbruk? 1979/80:130 av ArneAndeisson i (c) till socialministern om sjukskrivningen av gravidakvinnor: Enligt massmedia synes lagtillämpningen närdetgäller sjukskrivning av gravida kvinnor vara olika i olika försäkringskassor. Enligtuppgift från beror den varierande tillämpningen påpersonalbrist i de lokala försäkringskassorna. Jagvill därför fråga: Är socialministern beredd atl se över gällande bestämmelserså att en lika lillämpning av lagen om allmän försäkring i detta avseende blirtillämplig i alla försäkringskassor? 1979/80:131av {vpk) l\\\ utrikesministern om upprättande av diplomatiskaförbindelser med regeringen i : Den information som nåross från visarallt tydligare alt den av regeringen i distribueradekataslroflijälpen effektivt når ul lill alla delar av landet. har PolPols styrkor och de människor som tvingats följa dem och andra mot regeringenfientliga grupper i allt större omfattning sökt sig över lill . Hjälptill dessa människor administreras mest effektivt från det senare landet.Sverige bör därför erkänna regeringen i som den enda lagliga iKampuchea och upprätta fulla diplomatiska förbindelser med den. Jag vill därför ställaföljande fråga: Ärutrikesministern villig att medverka lill atl åtgärder vidlas för alt upprättafulla diplomatiska förbindelser med regeringen i ? 1979/80:132 av (vpk) till utrikesministern om verksamheten vid i Siockholm: i används somspioncentral för att registrera chilenska flyktingar i . Trakasseriernamot chilenare som måsle besöka ambassaden för vanliga rutinärenden, tankegångarom speciella märkningar i chilenska pass och registrering av alla som deltar iaktioner mol Pinochet-juntan, ingår i bilden. Jag vill därför frågautrikesministern: Anserutrikesministern atl detta kan tolereras som normal diplomatisk aktivitet ochom inte vad tänker utrikesministern göra åt saken? 1979/80:133av () till utrikesministern om situationen i : Enligt samstämmiga uppgifter är situationen iUganda sådan att den kräver hjälpinsatser och stöd från andra länder. Hurbedömer utrikesministern situationen i , och vilka åtgärder ämnarregeringen vidta för all snabbt bistå folk? §19 Kammaren åtskildes .