prot · G30995 · 1979-12-31 00:00:00 — Tvärtom var den svenska industrin mycket favoriserad under 1950-och 1960-talen både på grund av mycket låga oljepriser och mycket billigelkraft från våra egna . Vad skall man skylla destrukturomvandlingarna på? Svara på den frågan! Ja, jag har tillgång tillStatistisk årsbok och jag har, förhoppningsvis, också litet grand av suntbondförnuft. Jag har statistiken här, som den har tagits fram , och denär daterad . Det är alldeles klart att vi hade enförbrukning inom landet av . Drar vibort överföringsförlusterna får vi en konsumtion -det vi har använt i vårafabriker och hushåll - av . Låt oss jämföra det med vad vi säger i vårelbalans att vi behöver 1990. Vi anför där att vi måste ha en produktion av 105TWh, vilket ger utrymme för en konsumtion av när man har räknat bortöverföringsförlusterna. Vi kan väl i alla fall vara så pass ärliga att viverkligen tar upp de här argumenten och jämför likvärdiga uppgifter. Vi kaninte jämföra vår uppgift om konsumtion i ett fall med uppgiften om produktionutan avdrag för överföringsförluster i ett annat fall. ()replik: Det finns ingen som helst anledning att varaorolig för försörjningen av uran till det svenska kärnkraftsprogrammet också iett långsiktigt perspektiv. begär att jag skall tala om vadsom skall hända , då kärnkraften skulle vara avvecklad. Själv kanhan inte tala om vad som skall hända bara enligt hans egenavvecklingsplan. Hur mycket olja kommer att behövas mer enligt OswaldSöderqvists program på energipolitiken? Flur mycket kol? Hur mycket kommerelpriserna att stiga? Vad kommer detta att betyda för sysselsättning ochekonomi? På alla dessa frågor kan inte ge något besked, ochdet handlar om ! Jag tror att är ganska ensam om att troatt energipriserna och den underliggande knappheten på energi över huvud tagetinte påverkar inflationen och därmed sysselsättningen i liksom i andraländer. På sitt sätt kan man säga att det är någon sorts system i galenskapen.Oswald vill ju ha en energipolitik som skulle innebära attenergipriserna skulle stiga ytterligare genom att elpriset skulle åka i höjdenmed bortåt . Att avveckla ungefär halva elproduktionen i landet, det är detdet handlar om, och sedan säga att det över huvud taget ingenting betyderekonomiskt och sysselsättningsmässigt - det är just den typen av ekonomiskfilosofi som man faktiskt inte kan kalla för annat än rent bedrägeri. BOSÖDERSTEN (s) replik: Först frågan om elbalans. Det jag sade varmycket riktigt att vi konsumerade , men att den siffran kommer attväxa så att vi konsumerar och 95, Därefter är det slut förer-det är allt jag har sagt. Sedan säger att vi på 1950- och1960-talen hade tillgång till billig energi. Ja, vi hade det. Men det var ocksåganska goda tider. Det var då vi byggde upp standarden, det var då vi byggdeupp mycket av det som kännetecknar det goda folkhemmet. Då hade folk ocksåsysselsättning och jobb. Det var när störningarna kom ochnaturligtvis också sedan vi fått - som jag kritiserade i mitt första inlägg- enny typ av ekonomisk politik, för vilken de borgerliga partierna står, som deverkliga svårigheterna kom. Så några ord om detta med avvecklingen. Det är inte såsärskilt svårt att fatta, tror jag, att för att vi skall kunna avvecklanågonting på ett meningsfullt sätt måste vi ha någonting annat att sätta istället. Det tar tid att utveckla detta, som ingen kan säga hur detkommer att se ut . Men vi vet att ledtiderna inte är 5 eller , utande är 25 eller 30 är. Amerikanarna säger i en ny stor standardundersökning sompublicerats att ledtiderna är 45 eller kanske . Vad vid behöver för attutveckla en ny industristruktur är ett nytt fysiskt kapital, nya typer avindustri. Vi behöver också nya typer av mänskligt kapital och ett nyttutbildningssystem som passar till detta. behöveräven ett nytt energisystem. Att tro att vi kan åstadkomma allt det här ärorimligt. Det visar bara som vanligt att ni fångas i er värld av slagord. Nitänker inte igenom vilka ekonomiska realiteter som ligger bakom. Om ni gjordedet. om ni verkligen förstode hur ett modernt industriellt samhälle äruppbyggt, då skulle ni också inse att vad ni talar om är fullständigtohållbart. Men jag tror att svenska folket kommer att visa er det den 23 marsdess bättre. (vpk) replik: Det är ju bra, , att det inte finnsnågon anledning till oro när det gäller uranförsörjningen och således inteheller någon anledning till oro för att vi förmodligen tvingas till att brytavåra egna urantillgångar och släppa till dem för att få uran till dekärnkraftverk som vi har i drift. kan inte svara för läget efter är 2010, sägerhan. Men ni kan gå ut, ni och socialdemokraterna tillsammans i linje 2, ochbegära av svenska folket att man skall ta ställning till ett program som nilägger fast ! Svenska folket skall kunna sitta och tänkahur det skall gå , men själva kan ni inte tala om hur det skall se ut. Ni begär ju mandat från 1985-1987, om ni då startar uppden sista reaktorn i och dess användningstid är 30 eller . Detär ju det ni går ut med på er valsedel och vill att folket skall ta ställningtill. Men själva kan ni inte ta ställning och tala om hur det skall gä till.Det är ganska märkligt. Till slutligen: är ju professori nationalekonomi, och de docerande tongångarna hörs väldigt lång väg ochsjälvtillräckligheten märks. bör inte förutsätta att alla andramänniskor är idioter eller att de inte försöker ta ställning och sätta sig in ide här frågorna. talar bara om att andra använder slagord, menslagordsmentaliteten är minst lika tydligt skönjbar hos som hososs som är motståndare till kärnkraft. Det talas ibland i akademiskakretsar och forskarkretsar om vetenskaplig hederlighet, och det tycker jagockså man kan ställa vissa krav på. Vi har , som jag visat i mittförsta anförande, nästan exakt samma plan för användandet av alternativaenergikällor enligt konsekvensutredningen och enligt vårt förslag. Det ärobetydliga skillnader som vem som helst kan konstatera som vill slå upp dethär. Det enda vi har sagt är: Om ni skall avveckla, som ni säger er vilja görai linje 2, hur i Herrans namn skall ni klara av det efter 2010, när ni harbyggt ut ett stort elberoende som inte minskar vår oljeförbrukning någotnämnvärt? Ni har samma oljeförbrukning som vi har i vår balans 1990. När nimåste genomföra avvecklingen har ni inget annat att ta till än kol,olja eller bridreaktorer. Det är ni som leder in i kolsamhället, intevi. IVARFRANZÉN (c): ekonomiska situation är mycketallvarlig. Det är nödvändigt att snabbt minska det statliga budgetunderskottet och att Detta är inte möjligt utom genom en gemensam kraftansträngningav hela svenska folket. En förutsättning för en sådan är att alla ärinförstådda med hur allvarlig situationen är samt ges rimliga motiv för atthelhjärtat ställa upp för att lösa de ekonomiska problemen. Ett allvarligt hinder för att få till stånd dennanödvändiga storsatsning är vårt otidsenliga skatte- och bidragssystem. Detskapar ett drastiskt motsatsförhållande mellan vad som är samhällsekonomisktriktigt och vad som upplevs som privatekonomiskt vettigt. Dettamotsatsförhållande har skapat en näst intill ohållbar situation, där systemetsmöjligheter självklart utnyttjas med privatekonomiska fördelar, men medsamhällsekonomiskt förskräckande effekter. Det är inte realistiskt att tro att man kan komma till rättamed dessa problem genom smärre justeringar, skärpta regler och utökad kontroll.Vad som behövs är en total omdaning och förenkling av vårt skatte- ochbidragssystem, med målsättningen att skapa samstämmighet mellan vad som ärsamhällsekonomiskt riktigt och vad som upplevs som privatekonomiskt vettigt. Någraåtgärder som måste vidtas om vi skall nå det målet är: Den storaskillnaden i bruttolöner måste minskas. De höga marginaleffekter som uppstår på skatterna genombidragens inverkan måste minskas. Sparandet måste stimuleras, somränteavdragsmotiverade lån görs olönsamma. Så många bidrag som möjligt bör göras om tillskattejämkning, som slutregleras i samband med beräkning av slutlig skatt. Jag skall försöka beskriva principerna i ett idéförslagsom bör ha en viss chans att uppfylla de ovan ställda kraven. Förutsättningenför att kunna genomföra det är ett samhällskontrakt, som i vissa huvuddragmåste gälla . Huvudtanken i förslaget är att för alla löner över t. ex.90 000 kr. skall gälla lönestopp . De som drabbas av detta hållsskadeslösa genom en successivt minskad marginalskatt. Principen skall vara attden tillgängliga lönen efter skatt skall bli densamma som om bruttolönen ökats,dock utan hänsyn till eventuella ränte- och förlustbidrag. Målsättningen börvar att nå högst marginalskatt upp till en inkomst av 120 000kr. i dagens penningvärde. Det blir nödvändigt att kompensera stat och kommuner förden skatteminskning som förslaget innebär. Detta bör ske genom en progressivskatteavgift, som betalas av arbetsgivaren och motsvarar den löneökning somskulle utgått om lönestopp inte förelegat. Skatteavgiften bör fördelas med 30 %på kommuner och landsting och på staten. Upp till ca . inkomst får inte någon mer än 50 %marginalskatt. Ingenextra kostnad för företagen. Ingetinkomstbortfall för stat och kommuner. Enväsentlig utjämning av bruttolönerna. Det blir mer intressant att göra de extra arbetsinsatsersom är nödvändiga Onsdieen den för att vi skall klara oss ur våra ekonomiska problem. Huvudidénbör kompletteras med minst tre ytterligare åtgärder: Personliga utgiftsräntor bör vara helt avdragbara upp tillförslagsvis 20 000 Finansdebatt kr. men därutöver endast till . Personliga intäktsräntor bör vara skattefria , och därefter bör betraktas som beskattningsbar inkomst. blir alltså skattefri inkomst. Sannolikt bör det sättas ett tak vid t. ex. . Bostadsbidragen och liknande bidrag bör ersättas medmotsvarande skattejämkning enligt den modell som och jagredovisat i motion nr 399 till årets riksdag. I detta sammanhang måstespeciellt barnfamiljernas bidrags- och skattesituation analyseras och problemenför familjer med endast en inkomsttagare särskilt beaktas. Sammantaget bör dessa förslag, om de kan genomföras, fåföljande effekter. Det blir ointressant att skaffa sig skulder förränteavdragens skull. Banksparandet blir intressantare och kan konkurrera medinvesteringar i guld, konst eller fast egendom. Flertalet enskilda får enmarkant "arbets-ekonomi" i stället för den "bidrags- och avdragsekonomi"som många nu har tillämpat. Det förväntade ökade sparandet bör ge tillgängligtkapital för nödvändiga investeringar i näringslivet, och resonemanget omlöntagarfonder blir därmed av mindre intresse. Om här redovisade idéer skall vara möjligaatt genomföra krävs som jag inledningsvis påpekade att arbetsmarknadens partermedverkar i något slags samhällskontrakt. krävs att inflationen ivart fall kan hållas vid ensiffrigt tal räknat. Självfallet kommer många brister att upptäckas i dettaidéförslag när det c kritiskt granskas, men min målsättning är i första handatt få en debatt kring nödvändigheten av en total omdaning av vårt bidrags- ochskattesystem med målsättningen att få bättre överensstämmelse mellan vad som ärsamhällsekonomiskt riktigt och vad som upplevs som privatekonomiskt vettigt.Då först kan vi undvika besvärande kontrollsystem och stimulera den enskildetill samhällsekonomiskt riktiga insatser. Jag vill också ta upp ett par saker somekonomiministern talade om och som och hartalat om . Det gäller frågan om ekonomi och energi. De här herrarnaförsökte hävda ett absolut samband mellan energi och tillväxt. De menade att omindustriproduktionen ökar , så ökar energikonsumtionen på motsvarandesätt. Jag tror att detta är felaktigt. Vi kommer tveklöst att få uppleva hurindustrin på ett effektivt sätt kommer att spara och återanvända energi. Jag vill påminna om att med samma energi som nuföreträdare för linjerna I och 2 pläderarför ett ständigt ökat energibehov, så drev företrädare förstat och näringsliv tesen om ett ständigt ökat behov av ' vatten.Det ansågs som en livsnödvändighet att industrin kunde fördubbla sinförbrukning av vatten . Låt ossrepetera hur det var och hur det blev. beräknades - i början av1960-talet -konsumtionen av renvatten i öka från ca 4,5 miljarder m'till ca 7,5 miljarder m . Genom ökade miljökrav och kostnaderstimulerades hushållningen med renvatten så att vi kan konstatera att denverkliga förbrukningen 1978 blev mindre än 3 miljarder m eller endast 40 %jämfört med den prognos som 1965 ansåg vara högstavisdom. Jag vill be er alla att tänka efter vilka kostnader detskulle ha inneburit för kommunerna och framför allt för industrin som skulle hafått betala för 4,5 miljarder m-* renvatten extra, om man inte hade lärt sigatt hushälla med vattnet. Om vi tar ett så lågt pris som . per m' skulleindustrin - det är i huvudsak denna som har sparat - ha belastats medytterligare . Ändå är jag säker på att om någon 1965 hade vågat hävdadenna utveckling så skulle han ha ansetts som mindre vetande. Han skulle hafått veta att vår standard och välfärd var helt beroende av att industrin hadeobegränsad tillgång till billigt vatten. skullesäkert också ha kommit med i bilden. Detär också inom industrin som de storaindustribesparingarna kan göras. Det påstås med bestämdhet att den västtyskaindustrin tillämpar en teknik som i medeltal ger bara hälften så hög elströmsförbrukningsom man häri den svenska industrin. Bränsleförbrukningen anges vara lika medden svenska. Alla förstår säkert vad detta betyder för industrinskonkurrenskraft. och hävdar att vi bäst sparar oljagenom att använda kärnkraften. Detta är fel. Jag har tittat på alternativanvändning av de pengar som behövs för att bygga färdigt och harkommit till följande slutsats. Det behövs ytterligare innanForsmark 3 kan tas i drift. Qm dessa pengar i stället satsades på hushållningoch återanvändande av energi inom industri och kommuner, skulle densamhällsekonomiska vinsten bli mycket större. En överslagsberäkning för en tioårsperiod visar att detfrån samhällsekonomisk synpunkt är fem gånger bättre att satsa pä hushållningoch återanvändande av energi än att satsa pä energiproduktion i . Itotala siffror rör det sig om 15 miljarder jämfört med 3 miljarder. Alltså ensamhällsekonomisk vinst i storleksordningen 12 miljarder . Till detta skall läggas att hushållning och återanvändandeger en förbättring av bytesbalansen med 6-7 miljarder , jämförtmed en utbyggnad av . talar om att avveckla halva elproduktionen. Ävenlinje 3 härpå sitt program en utbyggnad av energiproduktionen. Vi tar inte ibruk kärnkraften men vi ersätter en hel del av den. vidare att vi har ont om egna energikällor. Det är i sak Detgår år mer olja och kol med linje 3:s program, säger han. Det är också i sakfel. Man hävdar att sysselsättningen har ett absolut samband medenergiförbrukningen. Även det är i sak fel. ökade vienergiförbrukningen i detta laiid med ca . Vi fick inte någon ökadsysselsättning. minskade energiförbrukningen med . Vifick 200 000 nya jobb. Dessa omvända siffror visar att det inte finns någotabsolut samband. klamrade sig fast vid den absoluta nödvändighetenav en tillväxt av energiförbrukningen. Han påstod att vi kommer att förbruka 90TWh elström 1980. De siffror som finns tillgängliga för årets första period ochsom är lägre än 1979 borde stämma till eftertanke. Jagär helt övertygad om att den energiprognos som linje 3 redovisar i verklighetensnarare kommer att visa sig vara för högt än för lågt tilltagen. Med dessa exempel vill jag visa att det äralternativen som skall lösa ekonomi- och energiproblem. Det är enkonstruktiv framtidssatsning på dessa alternativ som vi gemensamt måste arbetaför och inte ett stagnerande fasthållande vid kärnkraften. BIRGITTAJOHANSSON (s): Så här i slutskedet av finansdebatten har detmesta sagts om vår ekonomi och våra framtidsutsikter. Avsaknaden av en framåtsyftande finanspolitik är efter treborgerliga regeringar nu mycket tydlig. Skulle och IngemarMundebos ekonomiska politik betygsättas skulle betyget bli, som man sade närjag gick i skolan, gröna Ö med svarta sorgkanter. Att och inte kan räkna är ju helt klarlagt genom den budget som behandlas.Men jag hoppas att läskunnigheten finns kvar hos dessa herrar, för jag villkort beskriva den situation som löntagare har att kämpa med . sade den 13februari att nu får det vara nog: Vi kräver prisstopp. Och vi kräverprisstopp . Plånboken blir allt magrare och metallarbetarna får vända påslantarna. Hyror och matpriser ökar mycket snabbare än våra löner, och hårdastdrabbas barnfamiljerna. Enbart steg baslivsmedelspriserna . Regeringen har totalt tappat greppet om ekonomin.Det blev inga nya pengar från statskassan till livsmedelssubventioner i denborgerliga regeringens nya budgetförslag. Regeringen vill svälta lågavlönadeoch barnfamiljer. Det är dessa grupper som främst och hårdast känner av dehöjda matpriserna. Arbetarna får uppmaningen att hålla igen sina lönekrav.Reallönen försämras, men levnadsomkostnaderna stiger i höjden. Högre priser pålivsmedel betyder större skillnader i standard mellan hög- och lågavlönade. Därför,herr talman, krävs ett prisstopp på viktiga livsmedel. I januari1979 steg den allmänna prisnivån i konsumentledet enligt statens pris- ochkartellnämnds mätningar . är det fråga om , och den ökningenberor bl. a. på högre bostadskostnader, exkl. oljekostnader. Qljekostnadernahar inte helt slagit igenom , men de kommer. Ökningen beror också påjordbruksavtalet och på höjda eltaxor. är det för ettnytt jordbruksavtal och nya höjningar. Detta får inte fortsätta. Den borgerligaregeringen utsätter låginkomsttagare och barnfamiljer för undernäring. Höjda livsmedelspriser ökar skillnaden mellanpenningstarka och penningsvaga. Den som ständigt har knapp tillgång pä pengarköper dyrare än den som har en stark ekonomi. Den som inte har någrastandardmarginaler att knappa in på tvingas skära ned på det nödvändigaste. Iborgarnas blir t. ex. invandrarbarn undernärda därför att de inte kanfå den kost som familjen är van vid, en kost som är baserad pä mycket grönsakeroch frukt. Priserna stiger också på dessa viktiga varor. I borgarnas får arbetarna allt mindre förpengarna. Den välfärd som de själva har varit med om att skapa rycker andra åtsig för att försäkra sig om att kommande bistra tider inte skall drabba dem.Det finns flera olika sätt att svälta ut många för att några få skall kunnaleva på ett bättre sätt. Vi skall inte tillämpa sådana metoder i . Dehör inte hemma någonstans, efter solidariska mått mätt. Därför kräver Metallprisstopp, dvs. verksamma livsmedelssubventioner på viktiga matvaror. Ettsådant prisstopp är i högsta grad en fråga om rättvis fördelning. Och det är nufackföreningsrörelsen som måste lära de borgerliga detta, för själva har deingen aning om det. Efter sju avtalsomgångar för jordbruket från januari 1977fram till decemberavtalets utslag ser några av våra matpriser igenomsnitt ut så här: Ijanuari 1980 kostade den . per kilo, men kostade den . per kilo, men vargenomsnittspriset på köttfärs . Listan kan göras längre, mentendensen är densamma -priserna på alla viktiga baslivsmedel har stigit.Höjningarna är de värsta sedan inflationen under . Den borgerliga regeringen manar löntagarna att varaåterhållsamma i lönekraven i de kommande avtalsförhandlingarna. Även SAFavvisar helt de berättigade löneökningar som LO-kollektivet har att göraanspråk på. Men går man tillbaka och tittar på de prishöjningar på livsmedelsom skett mellan , finner man att det behövs enkraftig löneökning. Vid en jämförelse som gjordes alldeles i början av åretframkom det att genomsnittsmetallarbetaren behöver tjäna . mer i timmenför att behålla sin köpkraft. Men denna beräkning håller inte riktigt, eftersomde senaste prishöjningarna inte är med. Vi får alltså räkna med att genomsnittsmetallarbetarenbehöver tjäna ännu mer. Den borgerliga regeringen har på område efter områdeförsämrat löntagarnas situation. Klyftan ökar mellan låg- och höginkomsttagare.Detta, herr talman, leder inte till ett solidariskt samhälle, utan till ettsamhälle där egoismen är härskare. Metallarbetaren med en årsinkomstpå . fick en skattesänkning med . , med enårsinkomst på 1,8 miljoner, fick en skattesänkning på . Man kan fråga:Årdetta rättvist? Nej, det är den borgerliga regeringens sätt att svälta ut låginkomsttagarenoch barnfamiljerna. Barnfamiljerna behöver för att överleva kunna köpa mjölk,ost och kött. , när mjölken kostar 2:37, drabbar det inte de högavlönade,utan det drabbar barnfamiljerna. Det drabbar det uppväxande släktet. fanns "Skärholmstanterna", men eftersomde har hamnat hos , protesterar de inte längre. är detfackföreningsrörelsen som driver kampen mot prishöjningar och inflation. Jag vill varna regeringen för att den kommer attfå höra av fackföreningsrörelsen på alla sätt , förfackföreningsrörelsen är den enda garantin för människor som har det svårt ochför de sämst ställda i samhället. Det är endast fackföreningsrörelsen somkommer att slå vakt om dem. På förslag av talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. § 2 Talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle näringsutskottets betänkande nr 29 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 uppföras närmast efterfinansutskottets betänkande nr 15. § 3 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1979/80:355 av () till jordbruksministern omvissa tillstånd till jakt på rödräv: Efter regeringsbeslut den 29november 1979 blev den s. k. fotsnaran godkänd för fångst av rödräv i landetsfyra nordligaste län. Tills nu har emellertid inga tillstånd beviljats. Eftersomfångstperioden är relativt kort och snabbt rinner mot sitt slut, anserjaktvårdskretsarna att regeringen bör undanröja eventuella byråkratiskasvårigheter, så att jägare som fått sina ansökningar tillstyrkta av länsstyrelsegenast kan utfå sina tillstånd. redo att i detta syfte skyndsamt vidtaga åtgärd? § 4Kammaren åtskildes :