prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är någonting som borde arbeta på t. ex. när det gällerarbelsmiljöfrågorna framöver. När del gäller inlägg harjag inte myckel mer all tillägga. Jag vill bara betona alt huvudansvaret förden sysselsältningspolitiska propositionen ligger på arbetsmarknadsministern,och jag kommer att försöka utforma den på del sätt som jag gett antydningar omi denna debatt och i andra debatter. Framför allt vill jag hänvisa tillslutdelen i mitt huvudanförande, där jag lar upp en del mera långsiktigaperspektiv på arbetsmarknadspolitiken. Jag tycker också alt ha observerat att del fanns åtskilligt av sådan framförhållning i mittanförande här alldeles . Den frågasom vill resa är ju viktig, dvs. vi skallskaffa jobben i morgondagens . Det är förvisso en svårbesvarad fråga.Det är lättare, , att ställa frågan än alt själv besvara den.Jag kan i och för sig bolla tillbaka den för alt fä höra hur man från vpk:ssida tror sig kunna trygga jobben för alla som vill komma ul på svenskarbetsmarknad under 1980- och 1990-lalen. För min del vill jag säga att det inte bara är en fråga omhur man ulformar arbetsmarknadspolitiken. Det är i hög grad den samordning somjag har talat om som är utslagsgivande för om man lyckas eller ej, om manverkligen kan bedriva en ekonomisk politik och en näringspolitik så alt svenskkonkurrenskraft står sig. så alt industrin kan sälja sina produkter och därmed också kan trygga jobben för dem som är anställda. Då är detglädjande, , att de åtgärder som har vidtagits under senare århar medfört att vi återigen kan se en tillväxt iantalet industrijobb. Verkstadsindustrin sysselsätter ungefär 350 000personer, och jag är övertygad om att man - om vi sköterden ekonomiska politiken på rätt sätt - kommer att erbjuda många nyaindustrijobb till våra ungdomar. Del är då också av stor vikt all vi kan lyftaupp industrijobbens status så alt ungdomarna verkligen känner sig intresseradeoch motiverade all söka just de jobben. Det är en bit i del förslag omungdomarnas utbildning och sysselsättning som vi avser att lägga fram inomkort, att genom en förelagsförlagd utbildning ge dem en närmare kontakt medverksladsmiljön så alt de blir mer motiverade att söka sig till denarbetsmarknaden. Självfallet kommer också vårdområdet att bli en storkonsument i fråga om arbetskraft . Vi kan utläsa av deplaner som är redovisade av kommuner och landsting att det även utan en ökadreformaktivitet kommer all bli så alt ett ökat antal människor får arbete inomdenna sektor. De här båda områdena är viktiga sektorer i bedömningen avmorgondagens arbetsmarknad och av var efterfrågan på arbetskraft kommer attgöra sig särskilt påmind. Men självfallet är det viktigt att därutöver säkramöjligheterna för dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden - jagtänker då återigen på de handikappade, på invandrarna, på de äldre och på endel andra sådana grupper. Här måste vi vidta alldeles speciellastimulansåtgärder liksom också påtryckningsåtgärder. Jag har sagt attfrämjandelagen har givit resultat under den kampanj som bedrevs under månadernanovember och . Del arbetet fortsätter. Men varinne på att man också skulle skärpa bestämmelserna. Han preciserade sigvisserligen inte, men han tänkte möjligen på alt man skulle utvidgafrämjandelagens användningsområde. Om man skulle gå den senare vägen ochutvidga främjandelagens användningsområde, då kan det bli så alt den blir ettsvagare instrument för dem som den var avsedd för, dvs, de handikappade och de äldre.Ju flera som omfattas av den här lagstiftningen, desto mindre chans får de somlagen ursprungligen kom till för alt dra nytta av den. Sådana åtgärder är jagtveksam till, och om detta var vad avsåg tror jag del finns anledning för vpk att vandra försiktigtpå den vägen. Låt mig sammanfatta dagens debatt så, att vi står införett svårt decennium där del gäller att få en god samordning av de olikapolitikerområdena. Den sysselsältningspolitiska propositionen, som jag hoppaskunna presentera under nästa budgetår, kommer då att vara mycket avgörande förom vi skall kunna nå målet arbete åt alla. Tredje vice talmannen anmälde attLars-Ove anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. SUNEJOHANSSON (s): Under någon timme har vi nu hört stolla deklarationer frånden borgerliga regeringens sida om allt del vi skall få på arbetsmarknadspolitikensområde . Jag skulle vilja börja med att säga några ord ianslutning till arbetsmarknadsministerns senaste anförande. Vi har fått ett löfte om all vi kommer att få enproposition som är baserad på sysselsältningsutredningens alternativ. Det harblivit något av tradition här i kammaren att ta del av sådana löften. Vi hartidigare fått dem av , och hoppas jag att visar alt delär litet mera tyngd bakom hans löften än det varit i dem vi hört tidigare. Vi kommer över på ett annat område i dagens debatt. Detgäller den ekonomiska tryggheten för människor i samband med arbetslöshet. I olika sammanhang då vi socialdemokrater presenterat vårapolitiska alternativ till den borgerliga politiken har vi ibland varnat för altett fortsatt borgerligt styre skulle innebära en urholkning av den socialatryggheten för olika samhällsgrupper. Del aktuella utskoltsbelänkandet frånarbetsmarknadsutskottet har ett innehåll, skapat av den borgerligautskottsmajorileten, som klart dokumenterar att vad vi varnat för håller på altbli verklighet. Vi är i och för sig inte överraskade över att denborgerliga utskottsmajorileten fryser ersättningen vid arbetslöshet och vidarbetsmarknadsutbildning till de ersättningsnivåer som gällde ,trots alt vi har haft en våldsam inflation och en våldsam prisstegring somdrabbat de arbetslösas ekonomiska standard. Ett sådant handlande kännetecknarnämligen alla borgerligt styrda samhällen. När samhällsekonomin måste stramas åt, drabbas i ettborgerligt styrt samhälle alltid de sämst ställda först. Försäkringar om företräder en social liberalism, som säger sig göra, visar siginte vara mycket värda då de bryts mot den karga verkligheten. Lika litet är återkommande deklaration omatt det vill hindra koncentration av människor från glesbygd till tätort värd,då i ett betänkande som det nu aktuella medverkar till allförsämra försörjningsmöjligheterna för de arbetslösa, så att de helt enkeltmåste packa sill flyltlass, därför att de inte har ekonomiska möjligheter attvänta alt något jobb skall dyka upp på hemorten. avoga grundinställning till samhällsstöd tillarbetslösa är så välbekant att det inte närmare behöver kommenteras. en doft av mörkblå , när man seratt del i nu ifrågavarande betänkande finns inoderatmotioner där det talas omden frikostiga arbetslöshetsförsäkringen. De som skriver så har säkerligenaldrig behövt försörja sig och sin familj på den arbetslöshetsersättning sombetalas ut. En kort tillbakablick på arbelslöshelsersällningensutveckling ger besked om alt den kompensation för förlorad arbetsinkomst isamband med arbetslöshet som socialdemokratin i regeringsställning genomförde1974 innebar att kompensationen då var av tidigare inkomst. Inkomslulvecklingen för löntagarna var sådan, under dengoda lid för vanliga människor då socialdemokratin var i regeringsställning,att det krävdes återkommande justeringar av ersättningen. Det skall nämnas altdet 1977 inrättades tre nya ersättningsklasser om 140, 150 och . Därefter fick vi olyckligtvis borgerliga regeringar ochborgerlig riksdags-majoritet, och då var del också slut på välviljan mot dearbetslösa. Denna politik fullföljer nu den borgerligautskottsmajoriteten genom all säga nej till de höjningar avarbetslöshetsersättningen som såväl vi socialdemokrater som de erkändaarbetslöshetskassornas samorganisation har föreslagit. Del gäller alltså trenya dagpenningklasser om 200. Vidare föreslår vi alt manöverväger att eventuellt införa en dagpenningklass som ger230 kr. Dagpenningklassen som ger . föreslås bli avskaffad. , liksom de tre föregående budgetåren, tvingas vikonstatera all den vedertagna principen års riksdagsbeslut omföljsamhel när det gäller arbetslöshetsförsäkring, basbeloppets storlek ochsjukförsäkringens ersättning inte längre gäller. Hade , liksom under de goda åren under socialdemokratin,basbeloppet fåll gälla som grund för arbetslöshetsersättningen, skullearbetslöshetsersättningen , enligt de uppgifter som jag har fåll, halegal på nivån . Med tanke på detta förhållande framstår vårtoch de fackliga organisationernas krav på arbetslöshetsersättningens storleksom myckel blygsamt. Utskottsmajorileten anför all arbetsmarknadsministern ibudgetpropositionen uttalat att frågan kan tas upp till prövning under detkommande budgetåret. Detta är i och för sig en ganska klen tröst för dearbetslösa som ju redan nu har det svårt nog att få arbetslöshetsstödet atträcka till del allra nödvändigaste. I vår partimotion föreslår vi även en höjningav det kontanta arbetsmarknadsstödet med . per dag, alltså en ökning frånnuvarande . per dag till . Även i det här sammanhangeterinrar vi om den kostnads- och prisökning som har skett för de människor somtvingas leva på kontant arbetsmarknadsstöd. Men också på den här punkten får vinej av den borgerliga utskotlsmajoriteten. Vi bibehåller dock vår inställningpå det sätt som vi har presenterat i reservation nr 8. Eftersom det råder följsamhel mellan bidragettill elever i arbetsmarknadsutbildning och arbetslöshetsersättningens storlek,innebär vårtförslag även att utbildningsbidraget höjs förde ca 60 000 människor som Nr 111 f. n.genomgår AMU-ulbildning och som där förbereder sig för inträde på Tnrsrl-iwpn den Vi unnarAMU-eleverna en acceptabel ekonomisk trygghet i samband Och vi tycker att den borgerliga utskollsmajoritelens Arhetninrknnds avslag på denna framställning är ell uttryck för ovilja attförstå den knappa nnl'tiken tillvaro som den som har utbildningsbidragmåste leva i - och det är människor som i de flesta fall har en familj ochförsörjningsskyldigheler i samband med att de genomgårarbetsmarknadsutbildning. På samtliga här nämnda områden anvisar vifrån socialdemokratiskt häll vägar för finansiering av våra förslag. Viföreslår en förstärkning av arbetslöshetsfonden, som ju finansieras med hjälpav en arbetsgivaravgift, som löntagarna - på samma sätt som när del gällerövriga sociala avgifter - får ta hänsyn till vid avtalsförhandlingarna. 1 saksparar löntagarna alltså en del av sin lön för att försäkra sig motarbetslöshet. Det finns ca 1.5 miljarder i arbelslöshetsfonden. och deträcker gott och väl till för att täcka de ökade kostnaderna för höjda ersättningarav del slag som vi förordat i vår motion. Våra förslag kostar ca 400 milj. kr.,och det har vi råd med. om man beaktar arbetslöshelsfondens storlek. När vi under föregående år hade en liknandedebatt om arbetslöshetsersättningen som den . anförde jag att om den nupåbörjade reduktionen av de arbetslösas ersättningar fortsätter, är vi snarttillbaka i den tid då de fackliga organisationerna fick skapa egna understödskassorvid arbetslöshet. Jag vidhåller mitt tidigare påstående i dag- ingenting nytthar inträffat som motsäger del. Inom den borgerliga riksdagsmajorileten finnsen del ledamöter som brukar beskriva sin ädelhet och talaom att de är vanliga löntagare. Utskottsordföranden i arbetsmarknadsutskottetär exempelvis postiljon - del finns någon moderat i den här kammaren som sägersig tillhöra arbetarråd och som är byggnadsarbetare. Det finnsockså någon centerpartist som tillhör den yrkeskåren. Visst skulle det varaintressant alt veta hur dessa människor framgent skall gå ul i valrörelsereller i andra sammanhang och försöka framtona som försvarare av löntagarnasintressen och därvid tro att de skall bli trodda - delta efter alt de vidsådana tillfällen som i det nu aktuella betänkandet går emot sinayrkeskamraters krav på ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Nej, herr talman! Några borgerliga fackliga representanterfinns inte. om man ser dem i ordels rätta bemärkelse. Det är bara något som detär fint all kalla sig då man är ute på röstfiske. Med dessa ord yrkarjag bifall till reservationerna 8 och 9- till reservationen 9 dock endast underförutsättning av att bifaller reservationen 8. ELVERJONSSON (fp) replik: För att undvika röstfiske skall jagavstå från alt tala om min sociala bakgrund - det är ju då man fiskar, enligtSune - och hålla I utskottet har vi sagt - med anknytning tillpropositionens ord - att det förslagsom regeringen har lagt bl. a. innebär , om det finns skäl, skall la upp den här frågan till förnyad prövning omväsentliga förändringar skulle inträffa. Vi har också sagt: Det innebär inteall nuvarande tak för ersättningsbeloppens storlek skall ligga kvar under enlängre lid. Utskottet -alltså vi i majoriteten - räknar med attersättningsbeloppet, såsom skett , skall anpassas efter denallmänna löneutvecklingen, och vi lar fasta på budgetpropositionens uttalandeom att frågan kan komma upp till förnyad prövning under budgetåret. Det skall också sägas alt tempot i anpassning ochhöjningar under den socialdemokratiska regeringsperioden heller inte alltidimponerade. Jag kunde ha nöjt mig med detta, men eftersom SuneJohansson också tog upp finansieringsfrågan tycker jag att det finns anledningatt säga ett par ord om den. Socialdemokraternahar ju begärt ett neltopåslag för arbetsmarknadsutbildning med 250 miljoneroch ett annat påslag med 110 miljoner för arbetslöshetsersättningar. Det äralltså en ren ökning av statsutgifterna med 360 miljoner. Det här villsocialdemokraterna balansera med en höjning av arbetsgivaravgiften tillarbelslöshetsfonden, precis som sade. Denna fond är dock enbartinriktad på arbelslöshetsersällningarna. Fonden tillförs, om vi följer densocialdemokratiska reservationen, ytterligare ca 450 milj. kr. Den växer dockår redan med nuvarande avgiftsuttag och har samlat på hög ca 1,5miljarder kronor. Socialdemokraterna har inte föreslagit att man skall ändraanvändningen av fondmedlen, och resultatet av den socialdemokratiskafinansiella operationen blir att den redan kraftiga behållningen i fondenkommer att växa ännu snabbare än . Det är möjligt att man tycker det är bra att vi ökar detoffentliga sparandet, men det går inte att komma ifrån alt det statligabudgetunderskottet ökar med nära 400 milj. kr. Jag finner det ganskaanmärkningsvärt att gick förbi detta faktum, när han tog uppfinansieringsfrågorna. Vi minns ju inte minst från finansdebatlen hur man frånsocialdemokratiskt håll - och jag gissar att det gällde även för SuneJohanssons del - var myckel kritisk till det stora budgetunderskottet. Skall viha ansvar för samhällsekonomin bör det ju också gälla finansiering på sådanahär områden. SUNEJOHANSSON (s) replik: När det gäller finansieringen av den ökning vi föreslagit,så är det inget fel att skapa en möjlighet till en höjning avdagpenningklasserna genom att späda på arbetslöshetsfonden på det här sättet.Om det nu hade krävts en omkonslruktion av fondreglerna och regeringspartiernahade haft viljan att göra någonting för de arbetslösa, så hade man ju kunnattänka litet själv också och skapa ett förslag till ändrade fondregler. Men jagtror inte att man har den viljan, utan man har i stället inställningen att nuskall man successivt försöka få ner kompensationsnivån vid arbetslöshet. enkompensalionsnivåpåi runt tal , och den är för vissagrupper med de här ersättningsnivåerna nere i . En byggnadsarbetarekommer i samband med arbetslöshet att få en kompensation på i runt tal . Om nu inte och andra tror osssocialdemokrater, när vi säger att det varit kostnadsökningar och att detblivit högre levnadsomkostnader här i landet, så kan de läsa några rader urtidningen , som kanske är ett mer sanningsenligt språkrör förderas del. Där står det: "() har priserna ikonsumentledet ökat , enligt . (Av detta beror1,på ökade bostadskostnader exklusive oljekostnader, 0,4 påjordbruksavtalet, 0,3 pä höjda eltaxor, 0,1 på höjda teleavgifter och 0,1 påhöjda restaurangpriser.)" Alltså: De arbetslösa har redan fått ökade kostnader försin konsumtion, och det tycker vi alt ni också borde ha insett och därför varitmed på den här höjningen . Men om vårt förslag till höjning innebär attvi eventuellt skulle vara med och skapa ett budgetunderskott kan man väl fråga:Hur ämnar ni inom regeringspartierna bära er åt, när ni nu säger att om detblir nödvändigt skall ni eventuellt överväga att höja ersättningarna senareunder året? Då får ju även ni ett budgetunderskott. Men kanske har ni vall dentaktiken för att finansiera en eventuell senare höjning, därför att del då ärlitet enklare att dölja ell ännu större budgetunderskott än vad vi redovisade ibudgetpropositionen . Del vore i så fall bra all få en förklaring på delta frånElver sida. () replik: förnekar inte altbudgetunderskottet växer med nära 400 milj. kr. Det är bra att det blirfastslaget. Men begärde en annan sak, och det var skulle ha hängt på det socialdemokratiska förslaget en konstruktion somutskottet skulle arbeta fram, därför att det råder brister i detsocialdemokratiska förslaget. Jag har noterat att bad om denhjälpen. Vi för vår del har sagt attutskotlsmajoriteten tar fasta på regeringens besked i budgetpropositionen, följer frågan och alt del skall prövas om det finns anledning allåterkomma. För dagen har vi nöjt oss med det. Det finns också anledning attlila på att det blir en kontinuerlig uppföljning och prövning. SUNEJOHANSSON (s) replik: Jag har inte haft några förhoppningar om alt de borgerligarepresentanter som sitter i utskottet skulle ha tagit några initiativ för attåstadkomma en konstruktion för finansiering av höjd arbetslöshetsersättning.Men vi har ju departementschefer - en har varit här - som kanske hadekunnat länka i de banorna. Har man inställningen all man alltid skall följabyråkratiska regler och inte la hänsyn till enskilda människor, är del klartatt sådana förändringar dröjer. Men i säger ni ju att ni vill bekämpabyråkratin, och därför hade vi räknat med en mer praktisk hantering avkonstruktionen och finansieringen av det framtida stödet. Jag tror del också är en annan sak som gör att ni inteansluter er till vårt förslag till höjning av arbetsgivaravgifterna. Det gälleri och för sig inte några stora summor - det rör sig i del här sammanhanget omtvå tiondels öre på varje utbetalad enkrona i lön; mera pengar är det intefråga om. under de år då ni har innehaft regeringsställning, visat allni haft en panisk förskräckelse för allt vad arbetsgivaravgifter heter. Stödetskall i stället finansieras genom utlandslån, och sedan får löntagarna ochskattebetalarna veta att de skall vara med och betala det och måste dra åtsvångremmen därför att vi lever i ett samhälle med mycket restriktivsamhällsekonomi. Att del är den takliken som ni använder i såväl del härsammanhanget som andra sammanhang har vi uppdagat för länge sedan. Jag konstaterar alt ni inte har viljan att förstärka ochförbättra stödet till de arbetslösa. Det är synd, eftersom de i många fallutgör en tyst minoritet, som inte har några möjligheter till förhandlingar meddem som beslutar om deras ersättningar, nämligen politikerna. De får vädja tillförsynen i ett borgerligt samhälle om att få sin inkomsttrygghet i samband medarbetslöshet. STENSVENSSON (m): erinrar i detbetänkande som kammaren nu behandlar om den utbyggnad av dearbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna som fattade beslut omföregående år i avsikt att underlätta de handikappades sysselsättning.Åtgärderna hade främst karaktären av förebyggande insatser. Det är viktigt att dessa strävanden fullföljs, så att viså långt som möjligt kan ge de handikappade samma levnadsbetingelser som andramedborgare. Genom åtgärder på arbetsmarknaden och på många andra områden börderas livsföring underlättas och utslagningen från arbetslivet motverkas. 1 enkommittémotion från moderata samlingspartiet följs dessa principfrågor upp medett antal förslag som utskottet har kommenterat. I motion 982 begärs att bidragen till arbetsgivare somanställer handikappade bör förstärkas. För att skapa ett erforderligtekonomiskt utrymme föresläs transfereringar av medel frånsocialförsäkringssystemet. Enligt vår uppfattning är ökade stimulansåtgärderatt föredra framför åtgärder som syftar till tvångsingripanden motarbetsgivarna. Den hitintills mycket blygsamma tillämpningen av främjandelagenbekräftar vår uppfattning därvidlag. Utskottet redovisar i betänkandet alt eninterdepartemental arbetsgrupp har lagt fram ett förslag beträffande denframtida finansieringen av dylika arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Enproposition är att vänta . Vi utgår därför från att de förslag somvi redovisat i vår motion kommer att beaktas under regeringens beredning avdetta ärende. Vi menar att arbetsplacering av personer som eljest skulle havarit arbetslösa eller förtidspensionerade oftast är lönsam för samhället.Enligt vår mening bör man därför öka bidragen till arbetsplacering avhandikappade. Vi har i samma motion även yrkatalt statliga arbetsgivare skall medverka till en ökad sysselsättning för äldreoch arbetshandikappade och ta på sig ett större ansvar än förnyrekrytering av dessa grupper arbetstagare. Vi har i motionen begärt altriksdagen skall göra ett särskilt uttalande härom. Staten har nämligen själv - eller utövar i egenskap avägare till företag - ett eget arbetsgivaransvar, och ett sådant uttalande börvara vägledande för arbetsmarknaden i övrigt samt understryka syftet med de avoss föreslagna stimulansåtgärderna. Utskottet säger för sin del att man måstedriva det i propositionen skisserade arbetet i detta avseende vidare. Delfinns, anför utskottet, så mycket större anledning all göra det somerfarenheterna från en av arbetsmarknadsverket startad kampanj tyderpå all det varit betydligt svårare att nå resultat på den offentliga sektorn änpå den enskilda. fick 2 800handikappade nya arbeten. Del är dubbelt så många som vid kampanjen för ett årsedan. Ökningen har helt och hållet skett på den privata sidan. Socialdemokraterna har liksom föregående år presenteratett programförslag beträffande inriktningen av handikappolitiken. Mot dettafinns enligt utskottets uppfattning föga att invända. Utskottet påpekar bl. a.all det råder enighet om alt omstruktureringarna i näringslivet bör ske isocialt acceptabla former. Ett program av det slag som socialdemokraterna tänker sigger knappast någon direkt vägledning utöver de riktlinjer som redanhar antagit. Inte heller förslagen om ålgärdsplanering för handikappade och omsärskilda personalresurser för all följa företagens personalpolitik ärulskoltel nu berett att tillstyrka. Vi kan notera att det bl. a. redan pågårenaktiv verksamhetsplanering inom arbetsmarknadsverket. Inte heller förslaget om att bidrag till arbetsbiträdenskall kunna kombineras med bidrag till halvskyddad sysselsättning är utskottetmed på. Det ställningstagande som redan har gjort innebär alt enkombination av stödformerna skall vara möjlig, men endast för gravthandikappade ungdomar . Vi kan således inte biträda de förslag somtas upp av socialdemokraterna i reservationerna 11 och 12, Begreppen arbetsmiljö och företagshälsovård är starktintegrerade, och en helhetssyn på dessa begrepp är nödvändig. En ökad satsning på förebyggande åtgärder är i deltasammanhang tidsenlig och angelägen. En viktig konsekvens av att anpassaersättningsbestämmelserna för företagshälsovård - vilken vi moderater menar iframliden mera skall få karaktären av arbetsmiljövård - till den utveckling somägt rum, är att i lagen om allmän försäkring skriva in alt utgifter för ävenförebyggande hälsovård och rehabiliteringsåtgärder skall varaersätlningsberätligade. Regeringen bör enligt vår mening överväga att snarastförelägga ett sådant förslag. Den mest framgångsrika företagshälsovården är att skapagoda arbetsmiljöer. Därmed kan man mera framgångsrikt undanröja hinderför de I motion 441 begärs åtgärder via StiftelsenSamhällsföretag för ökad sysselsättning av handikappade på den reguljäraarbetsmarknaden. Utskottet delar här motionärens uppfattning att politiken börges denna huvudinriktning.