prot · G309150 · 1979-12-31 00:00:00 — Värtsamhälles nuvarande utformning med en placering av arbetsplatser och bostäderlångt ifrån varandra och otillräcklig tillgång till barnomsorg ochkommunikationer begränsar också människornas möjligheter att jobba. Arbetet med aft flnna effektiva former förregionalpolitiken fortgår successivt. fattade beslut om en samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik. lade folkpartiregeringen fram förslag som innebaren förstärkning av de regionalpolifiska medlen, och " efter dennu pågående länsplaneringsomgången kommer den nuvarande regeringen att läggafram ytterligare förslag. Men regionalpolitiken har, som sagt. Vimåste effektivisera den. Medlen måste vidareutvecklas. I vårt land har vibegränsade resurser. En expansion i en del av landet innebär därför ofta iandra delar på stället marsch eller en dämpning. Vi behöver en bättresolidaritet mellan expansiva delar av vårt land och områden med beståendeproblem. Vi måste också skilja på kortsiktiga problem i enskildaföretag i expansiva regioner och långvariga näringslivsproblem i ett helt länrned otillräckligt differentierat näringsliv. Enligt min mening skall de arbetsmarknadspolitiska medlenanvändas när det gäller de kortsiktiga problemen i olika företag och branscher,och det regionalpolitiska stödet måste i huvudsak användas för de långvarigalänsornfattande problemen. Skall de regionalpolitiska medlen ha effekt i desysselsätfningssvaga länen, måste vi göra den här uppdelningen. I samband med utskottsbehandlingen har vi, som alltid,fått en förnämlig redovisning av strukturen i de olika länen, och det är klartaft vi internationellt sett ligger väl fill med en låg arbetslöshet igenomsnitt för riket. Sysselsättningen har ökat i landet, vi har ett störreantal lediga platser och färre personer i beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. Men redovisningen har ju också visat att de regionalaskillnaderna är mycket stora. Skogslänen och har det besvärligt, ochNorrbottens län har fortfarande de största svårigheterna. I underlaget förLänsprogram 80 räknar man med en minskning av sysselsättningen i basnäringarnamed 9 000 jobb under 1980-talef och eft fillskott på 12 000 arbetsfillfälleninom tjänstesektorn, dvs. netto 3 000 jobb. För att skall blilikvärdigt med landet i övrigt i fråga om sysselsättning, skulle det utöverdetta behövas 24 000 nya jobb. De här siffrorna talar för sig själva. När det gäller arbetsmarknadsläget redovisades aft antaletkvarstående arbetslösa var närmare 8 000 personer, procentuellt sett4,mot rikets . Antalet lediga platser var 2 100. dvs. mot rikets2,, kvarstående arbetssökande per ledig plats var 3,8 och antalet personersom var föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder översteg 9 000. Detta ärdå genomsnittsiffror. Den inornregionala obalansen inom länet är stor. Vissakommuner uppvisar ännu sämre siffror. Det här låter dystert och är också dystert, även om detmåste sägas att vi , i motsats till vad hävdade, infehade någon netfoufflyttning utan tvärtom totalt sett ett nettotillskott på 97personer. fick vi en ökning av antalet människor i arbete, ungefär 2000 fler än året innan. Men det är helt klart aft kvinnor och ungdomar har detsvårast, infe minst gäller detta min egen kornmun. Därför är det säutomordentligt viktigt att det lokaliseringssamråd som pågår och somindustriministern talade om kommer atl ge resultat och att fårytterligare arbetsfillfällen, menade att den borgerliga regeringen harinneburit kaos för del. Jag vill bara påminna om att de 30 000människor som flyttadeut från har bidragit till att vi nu har en mycketbesvärlig åldersstruktur. Det är ju därför som vi liksom sätter oss påbakhasorna och menar att fler människor inte får flytta från , Vibehöver alltså arbete för människorna där uppe. Men den politik som fördesunder den socialdemokrafiska regeringens tid har alltså bidragit till debekymmer som vi har . En del av de regionalpolifiska medlen finns under rubrikenÅtgärder i glesbygder. Bestämmelserna har samlats i en författning, förordningen(1979:638) om statligt stöd till glesbygd. Förordningen reglerar det stöd sornkan ges till 1. sysselsättningsfrämjandeåtgärder vid förelag i glesbygder, 2. kommersiellservice i glesbygder, 3. det vi kallarIKS, nämligen intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser i glesbygderoch 4. samhälleligservice i glesbygder. Ett annat stöd kan också ges via de regionalautvecklingsfonderna, men det regleras infe genom den här förordningen. Handläggningen av glesbygdsstödet ligger, som det sagtsflera gånger tidigare i debatten - hos länsstyrelserna när det är fråga om stödtill kommersiell service, IKS-arbete och samhällelig service samt stöd tillregionala utvecklingsfonder för särskilda projekt, medan stödet till lantbrukoch andra företag som inte ägnar sig åt kommersiell service handläggs avlantbruksnämnderna. Eftersom två utskottsledamöter redan tagit upp densocialdemokratiska reservationen beträffande handläggningen av detta senarestöd och belyst den, vill jag bara kort - och med hänvisning till denargumentation som tidigare förts - yrka avslag på den socialdemokrafiskareservationen. Men jag kan väl också säga att det är möjligt att, närlänsplaneringsomgången är färdig, utslaget blir sådant att det är lämpligt aftlägga över även detta stöd på länsstyrelserna. I en enskild motion begärs ökade medel fillglesbygdsstödet. Men defta har inte utskottet tillstyrkt, mot bakgrund av attmedlen för innevarande budgetår räknats upp från ungefär 50 milj. kr. och att det föreslås en förstärkning med 20 milj. kr. När det gäller stödet till hemarbete vill vi med anledningav ett par mofioner anmoda regeringen att ta upp frågan till förnyad bedömning,eftersom det har uppstått tveksamhet om verkligenskall ha ansvar för verksamheten i den utsträckning som förutsattes i sambandmed förra årets beslut. Jag hade förmånen atf för ett par dagar sedangöra en resa i det vackra , ett område av där det tackvare de senaste årens insatser, med hjälp av glesbygdsstöd och medel som ståtttill Norrbottensdelegationens förfogande, åstadkommits åtskilliga nya jobb.Indusfricentret i har betytt mycket för utvecklingen där. FridaBerglund tog upp skidfabriken som en ryggrad i utvecklingen, och den harnaturligtvis betytt väldigt mycket. Det har blivit ungefär 200 nya jobb de Men också de möjligheter till kombinationssys-selsätfningarsom kommit till har skapat en hel del jobb. Det kan röra sig om vinbärsodling,och det kan vara vävning eller stickning. Just i den verkliga glesbygden är detmånga kvinnor som upplevt att de fått en egen inkomstgenom att väva eller sticka för försäljning. Det kan också gälla att genomdräneringar göra jordbruksmark användbar. Allt detta tillsammans har givitmånga arbetsfillfällen i . har också inneburit en överföring avbeslutsfunktioner till regional nivå. Länsstyrelserna har fått särskilda medelför atf få fram färdiga projekt. Det tror jag är en oerhört viktig åtgärd, ochdet är en riktig utveckling. Turismens möjligheter atf ge arbete måste fas fillvara, och det är möjligt att det behövs förändringar i det stöd som utgåroch som inrättades för att det skall bli effektivt,Nordkalotfsamarbetet måste utvecklas. De gamla handelsförbindelserna tvärsöverkalotten måste byggas upp igen, och en samordning av r'esursermåste till. Över huvud taget måste vi använda vår fantasi och ge möjlighet tillflexibla och okonventionella lösningar om vi skall kunna förstärkasysselsättningen i den nordligaste delen av vårt land. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå den socialdemokratiska reservationen på denna punkt. Sedan vill jag också säga några ord med anledning av FridaBerglunds inlägg, tryckte väldigt hårt på nödvändigheten avinvesteringar i de statliga industrierna för aft vi skulle få arbetstillfällen.Ja visst - det är viktigt, och det har också satsats på de statligaindustrierna . Om inte de satsningarna hade gjorts, hadeoändligt mänga arbetsfillfällen försvunnit frän , Men ärdet riktigt att vi har alldeles för länge tryggat oss till de storaindustrierna. Mindre och medelstora företag har fattats i , och detär sådana vi håller på aft jobba fram . Här har ju under flera är skett ettväldigt tålmodigt, målmedvetet arbete genoin bl, a, satsningen på den tekniskahögskolan. Vi är helt överens om att den är en ryggrad för , och denbehövs som en inspirationskälla när det gäller utvecklingen. Vi har visserligenavslagit en motion från socialdemokratisk sida , men i motsats till vadFrida säger har vi verkligen satsat på enutveckling av högskolan, och det skall vi fortsätta aft göra. Vad som också är viktigt är idéer - det vill jag hålla medAnders Högmark om. Vi behöver ha idéer som kan bli produkter, och vi behöver hamöjligheter att få fram de produkterna och plantera dem i olika företag. FRIDABERGLUND (s) replik: När rnan lyssnar på borgerliga politiker -oberoende av sort och kaliber - finner inan att de alltid drömmer sig tillbakatill och flyr undan dagens svårigheter, undan dagens verklighet. Menman kan icke förbättra dagens situation, orn man infe inser vilka problem manhar. Verklighetsflykt innebär ju att man inte ens vill inse att situationen är Detta framkom också i inlägg. Hon talar ornhur inånga den insatserman har gjort. Och det är klart aft man gjort något. Men vi har ändå 20 000människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. inte menaatt det är en tillfredsställande situation, Jag anser att det vore ärligt Regionalpolitiken att säga att vi tycker att det är bedrövligt, rnen vi harinte haft möjlighet atf göra någonfing åt det. Jag tror att personligen skulle ha ambitionenatt göra någonting och att hon också lider med de människor sorn står utanförarbetsmarknaden. Men har kommit under inflytande av krafter sominte är lika benägna att göra de långsiktiga satsningar som krävs. Jag tyckeraft man kan säga att det faktiskt är så, för det finns ingen annan anledningtill aft i går var med om atf rösta ner just det förslag som skulleha betytt atf rnan hade satsat långsiktigt på högskolan och tagit till vara densom en resurs. var det likadant, när vi behandladeutvecklingen för den tekniska högskolan. Det hjälper inte att man säger: Vi har fidigare stöttförslag som socialdemokraterna lagt fram. Då har ni varit i minoritet, och dåhar vi kunnat stödja förslagen. Men , när ni kan avgöra saken, varför stöderni inte dessa förslag, om ni inser aft de är bra? Och dessutom rör det sig omrimliga kostnader, ifall man jämför med de insatser sorn görs på andra håll. Jag tycker det är viktigt aftglesbygdsinsatserna har börjat diskuteras, för det var en av de åtgärder som visocialdemokrater och början på 1970-talef förde fram.När vi tog ett grepp för att få till stånd en helhetssyn på utvecklingen iskogslänen kom IKS o, d,, och det är riktigt bra atf det gått upp för er aftdetta är värdefulla ting. EVAWINTHER (fp) replik: påstår att jag flyr undandagens svårigheter genom att tala orn , Gårdagens åtgärder och beslut ligger fill grund för dagenssituation; vi kommer inte ifrån att de beslut som vi fattar nu påverkarframtiden och att de beslut som togs påverkar den tid som vi harnu, säger: Vi kan väl vara överens om att detfinns svårigheter. Men jag trodde faktiskt att mitt debattinlägg visade aft jaganser att situationen i är ytterligt besvärlig. Jag är förtvivladöver att det skall vara sä svårt att åstadkomma nya arbetstillfällen där ochatt det faktum att vi ligger så långt bort från olika marknader skall behövautgöra ett så svårt hinder för oss. Jag tycker aft alla ansträngningar måsteägnas åt att försöka få till stånd så lika villkor som möjligt för de människorsom bor i och för de människor som bor längre söderut och sådanavillkor att företagen åtminstone kan agera och arbeta under liknandeförutsättningar. Vi har haft en lågkonjunktur, , Vi har tillövervägande del haft basindustrier i , De ar konjunkturkänsliga, ochde drabbades Insatserna har därför främst fått gå ut på att försöka rädda densysselsättning som fanns där och på aft hindra att fler jobb skulle försvinnaän som redan har försvunnit. Därför är det också viktigt att bygga upp eftdifferentierat näringsliv och att fä flera mindre och medelstora företag. När det gäller tekniska högskolan säger attdet är klart aft det är lätt atf stödja förslag som kommer från socialdemokratin.Lät mig då påminna om att som har lagt framsitt budgetförslag har det innehållit förstärkningar till högskolan, även omjust det här förslaget inte gick att genomföra . Men i politiken får vi julära oss att det gäller att komma tillbaka, och jag är övertygad om att det härförslaget kan komma med i nästa års budget. FRIDABERGLUND (s) replik: Det är alldeles riktigt att dagens beslut påverkarmorgondagens samhälle. Det tycker jag atf borde ha tänkt på mångagånger här i , när vi på socialdemokratiskt hållhar lagt fram förslag. började vi föreslå olika insatserför att klara sysselsättningen i , eftersom vårt län är väldigtkänsligt. Vi hade då kunnat vända utvecklingen, om vi hade fått stöd. Jag har sagt att vi under 1970-1975 ökadesysselsättningen med 11 000 jobb, att vi fick en viss inflyttning till länet avarbetskraft som tidigare hade flyttat ut därifrån och att vi kunde se medoptimism . Det var inte för att vi litade till marknadskrafterna,utan det var på grund av atf den socialdemokrafiska regeringen kom med förslagfill investeringar i NJA, och osv. När det gäller dagens situafion och gårdagens beslut ärdet faktiskt så, att i alla de satsningar som har gjorts inom de statligaindustrierna har vi mött motstånd, bl, a, från parti. När manstartade NJA t. ex, gick emot det förslaget, trots att det varsamhällsekonomiskt motiverat. Vad skulle vi ha haft i om viinte hade haft den regionalpolitiska satsningen? Vi måste se eftervarför man gjort saker och ting och ta hänsyn till i vilken situation vi befannoss dä besluten fattades. har man motarbetat oss, men sedan kommerman och frågar: Varför gjorde ni inte mera? Själv hade man inga andra förslag,utan man var bara emot. Det räcker inte för atf styra utvecklingen framåt. När det gäller småföretagsamheten har jag i olika omgångarförsökt tala om att vi inte kan dra fram småföretag ur tummen. Vi måste försökautveckla de resurser vi har i länet. Där har vi eft väldigt fint instrument itekniska högskolan. Jag håller med om att intehar stoppat utvecklingen av högskolan. Men företagsutveckling är en speciellsak som vi socialdemokrater, högskolan och UHÄ tror skulle kunna vara avavgörande betydelse för våra möjligheter att få fram produkter.Det.är det saken gäller. Man kan inte säga att vi gjorde det och det ochatt vi därför inte skall göra det här . Vi måste kontinuerligt satsa på investeringar,och eftersom vi bara har statliga företag måste vi satsa på dem. Ägaren-statenhar här ett ansvar. () replik: Jag tycker också atf ägaren-staten har ettansvar. Men jag anser aft beskrivning av folkpartietsinställning i dessa frågor är väldigt ensidig. Jag är också medveten om att detfrån början - - förekom eft motstånd mot etableringi , men så är faktiskt inte fallet . Låt mig återvända något fill gårdagens beslut. Jag harmånga gånger önskat aft socialdemokraterna hade varit så förutseende att dehade satsat mer på prospekteringsinsatser, medan man hade den här guldgruvan-malmen. Pengarna från denna gick i väldigt hög grad till statskassan. Om dessapengar hade satsats på prospektering hade vi kanske sluppiten hel del av de bekymmer vi nu har. Då hade vi vetat vad som finns i backenoch hade kunnat bryta det. Jag tror också på idén om civilingenjörer som går ut ismåföretagen och hjälper till att utveckla dem. Jag hoppas atf det kommer atfföreslås medel fill en sådan verksamhet i nästa budget. Sedan vill jag avslutningsvis bara påminna om aft vi år1976, då 80-projektet hade fallit platt till marken, i ficknågonting som kallades för Norrbottensdelegafionen och som varit väldigtförhånad. Men den har ändå intensivt och målmedvetet jobbat på ettokonventionellt sätt för aft få fram fler jobb. Det var en satsning som kommeratt ge resultat i framfiden. BENGTWITTBOM (m): Årets behandling av arbetsmarknadsutskottetsregionalpolitiska betänkande tilldrar sig eft stort intresse. Ett stort antalav kammarens ledamöter deltar i debatten, och många är också de som i olikafrågor har avlämnat motioner i anslutning fill budgetproposifionensregionalpolifiska del. Det måste ses som ett bevis för den betydelse somregionalpolifiken har för utvecklingen i vårt land. De många mofionerna speglarproblem inom många olika delar av landet. Ambitionen från enskilda ledamöteratt förbättra förhållandena i det egna länets kommuner måste ses som naturiigtutifrån det lokala perspektivet. Men i en övergripande prioritering finns detväldigt litet som skiljer dagens situation från den som var rådande när det nugällande regionalpolifiska beslutet fattades 1979. De förutsättningar sombeslutet ger påverkar nu verksamheten ute i länen och styr de statligaåtgärderna inom ramen för regionalpolitiken. Tiden för att tillgodogöra sig tillräckliga erfarenheterär alltför kort, vilket gör det svårt att finna motiv för de ganska omfattandeförändringar som föreslås i de många motioner som utskottet behandlat. Grundenför eventuella förändringar i såväl indelningen som principerna för indelningeni stödområdessystemet växer just nu fram under tillämpningen av det gällanderegionalpolitiska beslutet. I det pågående länsplaneringsarbetet kan olika 7 protokoll 1979/80:150-151 berördaparter analysera effekterna och utifrån dessa, i länsprogrammen, lyfta framförslag till ändringar. Förutom detta har också länsstyrelserna genomföregående års beslut fått ett betydligt större utrymme för egna initiativ inomvidgade ramar. Erfarenheterna av detta måste också utvärderas. Med detta som bakgrund har utskottet inte setttillräckliga skäl att tillstyrka några av de motioner där man föreslårändringar i berörda kommuners inplacering i slödområdessysfemef. Övrigamotioner, som berör andra delar av regionalpolitikens utformning, har i stortbehandlats efter samma principer. Det är endast inorn eft område av landet som utskottetfunnit skäl att föreslå förstärkningar av de regionalpolitiska insatserna, ochdet är . Defta har behandlats fidigare i debatten och kommersäkerligen att återigen tas upp under kvällens lopp, men också jag villkommentera frågan i samband med den socialdemokratiska reservationen nr 5. Detfinns skäl att understryka det faktum atf de utökacie insatser i somutskottet föreslår också kommer aft få effekter på bruksorterna i detta län.Socialdemokraterna kräver i sin reservation att regeringen skallredovisa vilka insatser som man är beredd att göra för att tryggasysselsättningen på bruksorterna och också vilka ersättningsjobb som manplanerar aft förlägga dit. När jag läser reservationen fär jag en känsla av alt man inomsocialdemokratin vill bortse från allt det som gjorts för att förbättrasysselsättningsläget och utvecklingen inom de industrier och branscher som ärbetydelsefulla för bruksorterna. Man kan inte vara omedveten om de mycketstora resurser som har satsats inom olika basindustribranscher för att klaradessa genom en svår men nödvändig omställningsprocess. Järn-, stål-, pappers- och massaindustrierna, vilka ärverksamhetsområden som i allra högsta grad är viktiga för bruksorterna, har isamarbete med staten i olika former jobbat fram lösningar som har gett och förframliden skall kunna ge utvecklingsmöjligheter, tryggade jobb och förbättradregionalpolitisk balans på bruksorterna. Förutom dessa mycket stora insatserhar regeringen och i ett stort antal beslut på olika sätt skapat nyaformer för regionalpolitisk utveckling i länen. De regionala utvecklingsfonderna, vilkas resurser löpandebyggs ut, har visat sig vara' ett verksamt instrument för atf initiera envidare- och nyufvecklingav näringsstruktur och sysselsättning. Utvecklingsbolagi olika former, med väsentliga uppgifter, arbetar i olika delar av landet, ocherfarenheterna av dessa kan komma atf få stor betydelse för regionalpolitikeni stort och därmed också komma att beröra utvecklingen pa bruksorterna i störreomfattning. Länsstyrelserna i de berörda länen har i olika omgångar fått pengarför aft jobba fram förutsättningar och projekt som kan ge tryggad och/eller nysysselsättning. En utomordentligt ambitöst utformad regionalpolitik har fördem som är berörda givit regionalpolitiskt och sysselsättnings-politiskt stöd iolika former. I länsstyrelsernas programverksamhet arbetar man med olikaprojekt för framtiden vilka kan bli myckel betydelsefulla för Allt detta, och mycket annat som är väl känt förledamöterna men som jag ej berör i detta sammanhang, visar att regeringen ochriksdagens borgerliga majoritet tar mycket allvarligt på uppgiften att på olikavågar och med omfattande resursinsatser lösa de allvarliga struktur- ochregionalpolitiska problem landet har. Långsiktigt är det viktigt att slå fast att det förutomalla dessa omfattande stödinsatser är nödvändigt att genom en generelltverkande ekonomisk politik skapa grundförutsättningar för en expanderandeindustri i vårt land. Viljan och intresset att investera och driva företagmåste stimuleras i ännu högre grad än . Klimatet för nyföretagande måsteytterligare förbättras. Detta är ett arbete som den borgerliga regeringen ochriksdagsmajoriteten har påbörjat, men det måste ytterligare intensifieras ochfortsättas. Marknadsekonomins positiva krafter - märk väl aft jag sägerpositiva krafter - måste ställas i utvecklingens och sysselsättningens tjänst.En sådan politik berör i allra högsta grad förutsättningarna för en positivutveckling på bruksorterna. Vi kan inte, enligt min uppfattning, i den anda som densocialdemokrafiska reservationen 5 andas, slå in på en väg som innebär attsnart sagt varenda industri i det här landet lever på subventioner, att fleroch fler sysselsättningstillfällen blir beroende av statliga pengar. Vi kaninte heller, som socialdemokraterna vill, driva vårt land in i en situation därvi, med den i och för sig goda ambitionen att trygga jobben, motarbetar dekrafter och resurser som i samverkan utgjort grunden för vår industriellautveckling och för vår framväxt som välfärdsnafion. Jag har inte kunnat undgåatt förvånas över det sätt på vilket socialdemokraterna försöker intalamänniskorna i de krisdrabbade orterna, kommunerna och regionerna att det finnsen enkel väg ut ur otryggheten. Det kan inte vara förenligt med det ansvar visom politiker har för vårt lands utveckling att gå ut och lova tryggadsysselsättning i form av garanterade ersättningsjobb, sysselsättningsgarantier,strukturplaner och strukturfonder. Varje seriös bedömare måste erkänna att viinfe kan ställa upp några fullständiga garantier för någon människa i vårtsamhälle. Vi kan göra vårt bästa med de resurser vi har, men våra löften måstestå i relation till dessa resurser. Vart leder egenfligen den politik på defta område somsocialdemokraterna företräder? På vilket sätt skall ni, om ni får möjligheten,leva upp till alla de givna löftena? Det vore intressant atf få en redogörelseför hur socialdemokraterna långsiktigt, med redovisade metoder och bibehållenmarknadsekonomi, tänker sig att klara en positiv utveckling i vårt land. Nihar under detta riksdagsår vid åtskilliga tillfällen, i olika frågor som berörtsysselsättningen inom olika företag och områden, redovisat en inställning som iprakfisk handling skulle resultera i omfattande garantier och därmed också i enomfattande fördröjning av den strukturomvandling som vi snabbast möjligt måstegenomleva för att återigen kunna rikta blickarna in där utvecklingoch expansion är rådande. Efter alla de anklagelser som hörts i denna kammareoch även på andra håll mot regeringen, majoriteten och den fördapolitiken tycker jag nu alt det är dags för '"åklagaren" att visa påde konkreta alternativen.