prot · G309129 · 1979-12-31 00:00:00 — Därför yrkar jag bifall tillmotion 641 från vänsterparfiet kommunisterna. I likhet med de flesta av de yrkanden som vibehandlade gäller detta ett förslag som har varit uppe till debattåtskilliga gånger. Jag skall därför, liksom den föregående talaren, försökafatta mig kort. Utskottet har självfallet inte alls någon negativinställning till önskemålet att de invandrare som deltar i vårt arbetsliv skallfå ett gott skydd. Vi pekar på att det är viktigt att material översätts. Menvi understryker också att det naturligtvis inte får ersätta undervisningen isvenska. Det är närmast självklart, med tanke på den stora mängd nafionaliteteroch språkgrupper som finns representerade i , att även ett mycketambitiöst översättningsprogram inte kan ersätta att de som arbetar här i Sverigeockså kan svenska. Vi redogör i utskottets betänkande för den omfattandeverksamheten med översättning av material inom arbetarskyddet. Det gällerframför allt pop-anvisningarna. säger att de inte har haftnågon avgörande betydelse. Jag vet inte vad han grundar den uppfattningen på.Han säger att de har spritts dåligt och att de är svåra att förstå. Ja, men dåfår man se till att sprida dem bättre. Och om pop-anvisningarna är svåra attförstå, är det ju inte sannolikt att det skulle bli mycket lättare om manöversatte själva anvisningarna. Jag tycker att de argument som anförde här närmast stöder utskottets ståndpunkt. Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. BILLYERIKSSON (vpk); Jag har litet svårt att förstå de argumentsom här för fram. Han säger att dessa anvisningar inte skallersätta svenskundervisningen. Man kan vända på detta och fråga om svenskundervisningenskall ersätta översättning av anvisningarna. Så kan det ju inte gå fill. Vi vet också att svenskundervisningslagen helt enkelt intehar fungerat; det resonerade vi om i går. Det finns ingen anledning att hysanågra förhoppningarom att den skall kunna fungera , framföralltnär inte på något sätt vill vara med och förändra den så att den kanbli ett verktyg för invandrarna när det gäller att lära sig svenska. Därförmåste man i dagens läge översätta just anvisningar i arbetarskyddslagen. Framför allt tror jag att det är viktigt ute på jobben översätter skyltar osv. Vi kan inte neghgera problemet att invandrarna,enligt alla undersökningarsom har gjorts, jobbar inom yrken där arbetarna är utsatta Nr 129 för väldigt stora olycksrisker. Jag kaninte förstå varför det skulle vara så svårt att göra detta som vi har 24 aoril 1980 föreslagitunder en mängd år. Jag tror alltså att det är den enda vägen. att ha hört de argument som här har förtfram måste jag Abortlae Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 641 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 36 mom. 7röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBilly begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 265 Nej - 16 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:37 med anledning av motion om abortlagstiftningen. - Vad innebär det? dödas ca 900 människor i trafiken i vårt land.100 000 skadade, säger statistiken, varav en tiondel svårt. Vad värderar vi det fill? Skall vi avbryta samfärdsel och transporter? Nej, vi arbetar för trafiksäkerhet, vi försöker minska riskerna. Vi säger alla: Det är för många dödade och sårade, 53 Utvärdering av abortlagstiftningenpågår. Vi har sagt i motionen 1213: "Redan nu är det emellertid tydligtatt aborterna är oförenliga med sann mänsklighet, med demokrati, med kristentro. Beslutsfattare och lagstiftare har det underlag som krävs för att vidtasnara åtgärder i syfte att nedbringa aborternas antal. Målet måste vara att varjefoster har rätt till liv. Dödandet av alla dessa ofödda är en hart när ofattligverklighet, en legalisering av det som alltid är brott." Utvärdering - finns det något vi inte vet , när det ärsjätte året sedan lagen om fri abort antogs av ? Givetvis behövs insikt i en mängd hithörande problem -socialt, medicinskt, juridiskt - givetvis måste vi räkna med en mängdsvårpåverkbara faktorer och att utredningen kan finna och kungöra viktiga faktasom blir till hjälp för både enskilda och samhälle. Men det allt överskuggande problemet är ju detta medrätten till liv. Behöver vi en utvärdering här? Har barn värde? Är barnen någonting värdefullt för landet? För mor, för far, föreventuella syskon? Aborterna ökar, befolkningssiffran visar oroandetendenser- vi har för få födda. Pressen skriver: "Ändå fler aborter". har den rubriken. Tidningen talar också om en abortlavin.Vad innebär fler aborter jämfört med samma fidi fjol i siffror? Antalet har legat långt över 30 000. Mankan ta för givet att de till fjolårets antal ger en siffra för1980 på ca 36 000. Vi kan slå ut detta per dag och får då 100 aborter . 100 dödaom dygnet i trafiken - vem i skulle acceptera det? 100 dödaav cancer - det vill vi med alla medel avbryta. Men 100döda - och allt är tyst. Jag tycker att också kyrkan figer. Biskopsmötet hörs inteav. Det utgår väl ifrån att detta är normalt eller omöjligt att göra någontingät. I annat fall skulle någonting ha hörts. Det finns inga uttalanden mot denna "kärnkraft"från dödens håll, denna redan befintliga död. Denna död som kostar ettskattetyngt miljoner. Denna död som tar tid och vård från behövande. -100 döda -legalt, lagligt, humant. Och 35 000 kvinnor som utsätts för risker! Om jag fårsammanfatta vad som skrevs av en norsk läkare i ;Ingen kvinna finns som inte förr eller senare får något men av en genomgångenfosteroperation av detta slag. Han som skrev det har suttit i norska statensabortbyrå men hoppat av. 100 döda - vad vi i skulle ha behövt avlevande födda barn för att våra lärare skall få arbete, våra näringar fåmedarbetare och våra sjuka och gamla få vård. lOOdöda om dygnet-riktiga barn, barn som kunde ha blivitvanliga, friska människor, några av dem genier och några som skulle ha gjort deupptäckter ochlett den forskning som kunde ha gett oss riskfri energi och hjälpt fill att Nr 129 lösa problemen för de fattiga folken. År det ironi vi sysslar med? Kan någon varanöjd med läget? och jag harmotionerat år . har motionen 1213 Aborflassfiftnins-till åretsriksmöte avvisats med tre rader om den utvärdering som pågår. Det gj kanskeinte är mer att skriva. Men kunde man inte ha lagt fill en rad om utskottetsoro? Om den finns! Den perfekta behärskningen råder i infördödssiffrorna. kvinnor har samlat sig för jämställdhet. De harfronter för fred och för riskfria energikällor. Kunde man inte vänta enkvinnoresning mot den diskriminering som den nuvarande abortlagsfiftningen defacto innebär, en kvinnoresning mot den praxis som innebär att offren blirenbart kvinnorna-mödrarna? Vi har sagt i motionen att abort är kvinnofientlig.Männen är skadelösa ser det ut - de många ansvarslösa männen. Men de män somvill att barnet skall födas finns också, men de får inte vara med och bestämma.Man kan fråga: Varför finns ingen man med i den kommitté som utrederabortlagstiftningen? Inte heller finns det någon med från någon kristenorganisation. Jag vill slutligen anknyta till något av det som skrev på ledarsidan . Tidningen påpekar att det inte kanvara försämrade förhållanden i vårt samhälle - att vi inte har råd med barn -som gör att aborterna ökar lavinartat. Inte heller kan man tro att det beror påen dålig sexualundervisning. Inte heller kan anledningen vara att det säljsfärre p-piller. Om det sistnämnda skulle vara sant, har vi alltså rätt vi sompåstått att aborterna blivit preventivmedel, som staten betalar ohyggligt dyrt. Vi måste i alla fall försöka erkänna vad som sker. påpekar att det förekommer en, som tidningen uttrycker det, ihärdigpropaganda om rätten till abort. betänkande hette just Rättentill abort. Man framställer det som om abort är en självklarhet i ett humantoch demokratiskt samhälle. Jag känner en kramp inför detta - det blir tjockt ihalsen. Hur långt från sanningen och hur fjärran från efik har vi dåinte kommit? Hur fruktansvärt måste inte nivelleringen av alla livets storavärden ha gått fram i vårt samfund? Vi måste få en ny inställning till abort. Vi måste få enny inställning till livet och dess helgd. Materialism och värdenivelleringmåste avbrytas och avbytas av det som är sant, rätt och livsbejakande. Om det som vi kräver i motionen 1213 skall bli verklighet,dvs. att aborternas antal skall nedbringas och helst komma så nära noll sommöjligt-det finns vissa tillfällen när man av medicinska skäl måste tillåtaabort -, är det absolut nödvändigt att kristendomen kommer tillbaka till vårtfolk. Detta var bara en randanmärkning, kanske av någon anseddsom onödig. Men även om jag förstår att utskottet säger att den pågåendeutvärderingen gör att man inte kan ta ställning fill motionen, så upplevde jagden här nästan blanka sidan, som kallas för ett betänkande, så oerhörtnedslående, I detta anförande, under vilket tredje vice talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, instämde (). SvenMunke (m), (), () och (). Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /80:34 med anledning av motioner om skogspolitiken, m, m. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:555 avLars m, fl, (vpk), vari yrkats 1, att riksdagenuttalade att de privata skogsföretagens skogar borde nationaliseras, 2, att riksdagenhos regeringen hemställde a) om förslag kollektiv skogsvårdsfond, b) om förslag ominrättande av ett särskilt skogsvårdskonto, i enlighet med förslaget från 1973års skogsutredning, c) om förslag tilllag om obligatoriska skogsbruksplaner, d) om en utvärdering av konsekvenserna av mekaniseringen ienlighet med vad som anförts i motionen, e) om förslag till medelstilldelning för ökad forskningbeträffande dikning, gödsling och vad gällde främmande trädslag, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3, att som sin mening gav regeringen till kännavad som i övrigt anförts i motionen om inriktningen av skogspolitiken, 1979/80:689 av Sfig Alftin m, fl. (s), 1979/80:1027 av m, fl,(s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1 delvis) hemställts att riksdagenbeslutade att hos regeringen begära att utredningen om skogsindustrinsvirkesförsörjning skulle pröva de former för styrning och finansiering för attuppnå en bättre skogsvård, jämnare avverkning och tryggare sysselsättning somförordats i motionen - denna motion hade remitterats till näringsutskottet ochsedermera i denna del överlämnats till jordbruksutskottet, 1979/80:1028 av m, fl,(s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts att beslutadeatt hos regeringen begära en ändring av 19 § skogsvårdslagen så att tillståndskulle krävas för all avverkning i skyddsskogar och svårföryngrade skogar. 1979/80:1033av m.fl. (s). vari yrkats att Nr 129 '"" den 1. hosregeringen begära att skogsbruksplaner upprättades, förslagsvis 24 april1980 2. hos regeringen begära enutredning om bildandet av skogsbrukets Skosspolitiken maskinstationer och statens stöd härför, samt 1979/80:1757 av och (bådam). 1, beträffandenationalisering av de privata skogsföretagens skogar att skulle avslåmotionen 1979/80:555 yrkandet 1, 2, beträffandekollektiv skogsvårdsfond och skogsvårdskonto att skulle avslåmotionen 1979/80:555 yrkandena 2 a) och b), 3, beträffandeobligatoriska skogsbruksplaner att skulle avslå motionen 1979/80:555yrkandet 2 c), mofionen 1979/80:1027 yrkandet 1 i motsvarande del och motionen1979/80:1033 yrkandet 1, 4, beträffandeåtgärderfören bättre virkesförsörjning m, m, att skulle avslåmotionen 1979/80:1027 yrkandet 1 i återstående till utskottet hänvisad del. 5, beträffandeskogsvårdslagen att skulle avslå motionen 1979/80:1028 yrkandet 1. 6, beträffandestödområdesindelningen att lämnade motionen 1979/80:689 utan vidareåtgärd, 7, beträffandeforskningsfrågor m, m, att skulle avslå motionen 1979/80:555yrkandena 2 d) och e). 8, beträffandeanvändningen av DDT i skogsbruket att skulle avslå motionen1979/80:1757, 9, beträffandemaskinstationer i skogsbruket att skulle avslå mofionen 1979/80:1033yrkandet 2, 10, beträffande övriga skogspolitiska frågor att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:555 yrkandet 3. Följande tre reservationer hadeavgivits av , . , ,, och (alla s): 1. beträffande åtgärder för enbättre skogsvård och virkesförsörjning, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 och 4 bort hemställa att som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna med anledning av motionen 1979/80:555 yrkandena 2 a) och b) ochmotionen 1979/80:1027 yrkandet 1 såvitt nu var i fråga anfört omtilläggsdirektiv till utredningen om skogsindustrins virkesförsörjning. 2, beträffande obligatoriska skogsbruksplaner, varireservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa 57 att som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört med anledning av motionen 1979/80:555 yrkandet 2 c),motionen 1979/80:1[)27 yrkandet 1 i motsvarande del och motionen 1979/80:1033yrkandet 1, 3. beträffande skogsvårdslagen, varireservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1028yrkandet 1 hos regeringen skulle anhålla om förslag till lagstiftninginnebärande att tillstånd enligt 19 § skogsvårdslagen skulle krävas för allavverkning i skyddsskogar och svårföryngrade skogar. SVANTELUNDKVIST (s): har haft att handläggavissa delar av den parfimotion om åtgärder för skogsnäringen somsocialdemokraterna har väckt, i första hand då frågor som gäller skogsbruketoch virkesförsörjningen. Vi socialdemokrater har även rest kravet attregeringen äntligen skulle ta sig samman och lägga fram ett handlingsprogramför skogsbruk och skogsindustri som kunde ge oss riktlinjer för hur samhället isamverkan med företagen och de anställda inom skogsnäringen skall möta deproblem som näringen kommer att få leva med på grund av den bristande balansenmellan å ena sidan vår industriella kapacitet och å andra sidan den långsiktigatillgången på skogsråvara. Den socialdemokratiska regeringen hade siktetinställt på att kunna ha ett sådant handlingsprogram framtaget . Avde borgerliga regeringarna fick vi emellertid veta att de här frågorna kundeman överlämna åt branschen att hantera. Så har också skett, och resultatetavläser vi nu i den villervalla som råder inom näringen. När det gäller virkesförsörjningen - den fråga vi har attdiskutera i anslutning till det här utskottsbetänkandet - har de borgerligaregeringarna genom sin passivitet lyckats fullborda den skandal jag varnadeför, när vi diskuterade dessa frågor här i . Vi kunderedan då se att det fanns risk för att de miljardbelopp som staten hade satsatför att rädda konkurshotade skogsägarföretag till stor del skulle bliverkningslösa insatser, därför att vissa skogsägare inte skulle hålla deutfästelser som gjordes när det gällde att förse samma företag med råvara. Men även den övriga skogsindustrin, massafabriker såvälsom sågverk, skulle ha kunnat utnyttja konjunkturen bättre för att stärka sinställning och trygga sysselsättningen, om vi fått en avverkning i rimligomfattning. Inom sågverksindustrin bedömer man att man på grund av brist påråvara förlorat marknadsandelar fill ett värde av ett par miljarder i ensituation när vi behöver varenda intjänad krona och industrin skulle ha kunnatstärka sin ställning på marknaden. Från socialdemokratins sida föreslog vi stimulansåtgärderi god tid för att de skulle kunna göra effekt då det gäller den akutavirkesbristen. Vi har, när dessa åtgärder fördröjdes från regeringens sida ochsålunda inte ledde till önskatresultat, krävt att regeringen skulle ta sitt ansvar och ålägga försumligaskogsägare att avverka. Men för de borgerliga regeringarna har solidaritetenmed osolidariska skogsägare varit betydligt starkare än solidariteten med deanställda, som oförskyllt får ta smällarna. Inför den situation som NCB och Södra skogsägarna befinnersig i har vi på nytt krävt en beredskapslagstiftning som vi - detvill jag understryka - självfallet inte riktar mot de många skogsägare som tarsitt ansvar för virkesförsörjningen och avverkar i rimlig omfattning, utanenbart mot de skogsägare som inte tar detta ansvar. Vårt yrkande i den härfrågan kommer under prövning då näringsutskottet redovisar sinasynpunkter på denna del av vår mofion. Regeringen tror att man skall kunna locka fram mera virkefrån de skogsägare som inte avverkar genom att sätta till en utredning somskall pröva vilka ekonomiska sfimulanser som behövs för att man skall få framvirke. Effekten av den sortens utredningsdirektiv blir av naturliga skäl attskogsägare som inte för sin försörjning är beroende av att avverka skjuteravverkningarna ytterligare framåt i tiden i avvaktan på att få ett ännu bättreekonomiskt utbyte av en givmild borgerlig regering. Vi socialdemokrater menar att såväl i det nuvarande akutaläget som i ett mera långsiktigt perspektiv krävs att staten tar detövergripande ansvaret för att skogens resurser vårdas och utnyttjas till gagnför samhället i dess helhet. Vi måste få en planerad hushållning undersamhällets ledning i nära samverkan med företag och fackliga organisationer. Vimåste inom ramen för en planerad råvaruförsörjning få fillgång till andra ocheffektivare styrinstrument än enbart ekonomiska stimulansåtgärder för attpåverka skogsägarnas avverkningar och skogsvårdsåtgärder. I en fortlöpandesituation med brist på råvara i förhållande till den efterfrågan som kommeratt föreligga uppstår det annars orimliga konsekvenser och stora risker för attvi tillfogar vår skogsindustri obotlig skada och att vi därmed tappar försörjningsmöjligheteri bygder där dessa kan vara mycket svåra att ersätta. Mot den bakgrunden anser vi reservanter det motiverat attutredningen om skogsindustrins virkesförsörjning ges sådana tilläggsdirektivatt den vid sidan om beskattningsfrågorna prövar såväl möjligheterna attanvända skogsutredningens förslag om avsättning till eget skogsvårdskonto sommöjligheterna att använda skogsvårdsavgiften som ett styrinstrument för enbättre skogsvård, jämnare avverkning och tryggare sysselsättning. I sammanhangetbör också prövas hur en utjämning av skogsvårdskostnaderna för hela skogsbruketskall kunna ske. Utformningen av skatte- och avgiftspolitiken bör med andraord bli ett led i den planerade hushållning som vi behöver för att trygga vårvirkesförsörjning och inte bara ett sätt att tillförsäkra skogsägarna ökadeinkomster. Skogen, vår viktigaste förnyelsebara råvaruresurs, fårinte utvecklas till ett spekulationsobjekt som bara utnyttjas på ett sätt somär privatekonomiskt intressant för skogsägaren. Jag upprepar vad jag så mångagånger har sagt här i : Hur vi hushållar med skogen ochskogsråvaran får inte bara vara en angelägenhet för ägarintressen inomskogsbruk och skogsindustri.Det är en angelägenhet för alla som arbetar inom skogsnäringen, det är enangelägenhet för hela folket. Till en god hushållning hör också, som vi påpekar i vårmotion, att vi får en fillståndsprövning av större eldningsanläggningar förutnyttjande av vedråvara som bränsle. Får vi en utveckling där kommuner ochandra stora förbrukare oberoende av varandra går över fill vedråvara i sin värmeförsörjning,kan situationen för skogsindustrin och arbetstillfällena där bli ännu merbekymmersam. Vi socialdemokrater kräver sålunda att sådana anläggningar prövasmot fillgången på råvara på samma sätt som vi prövar utbyggnader avskogsindustri. Även detta yrkande kommer att behandlas i anslutning tillnäringsutskottets betänkande, men jag har önskat nämna det här för att ge ensamlad bild av olika faktorer som kan påverka virkesförsörjningen. För att den nya skogsvårdslagen och de riktlinjer som angesför avverkningar skall kunna genomföras i praktiken måste skogsbruksplanerefter hand utarbetas för alla skogsfastigheter. För mindre skogsfastigheter bören skogsbruksplan kunna omfatta flera enheter. Skogsbruksplaner bör upprättassuccessivt . efter hand som underlag i form av översiktligaskogsinventeringar växer fram. Statsbidrag bör utgå. Vi återkommer därför medvårt yrkande om obligatoriska skogsbruksplaner. Ur naturvårdande synpunkt och ur skogsvårdssynpunkt yrkarvi i en reservation att tillstånd bör krävas för röjning och gallring iskyddsskogar och svårföryngrade skogar. De skogar det här gäller finns i mycketkänsHga områden. En felaktigt utförd gallring i svårföryngrade områden inärheten av barrskogsgränser eller på öar som är utsatta för vind kan fåförödande konsekvenser. Vi föreslår därför att hos regeringenhemställer om förslag till ändring av 19 § skogsvårdslagen, så att det även förgallring och röjning i sådana områden krävs tillstånd av skogsvärdsstyrelsen. Sammanfattningsvis, herr talman, och till slut: När enregering utan att ingripa tillåter en grupp medborgare att handskas så med sinäganderätt till en viktig råvaruresurs, att människor mitt i en högkonjunkturkastas ui i arbetslöshet och samhället tillfogas betydande ekonomiskaförluster, då har den förverkat förtroendet för sin förmåga att handla i helafolkets intresse. De borgerliga regeringarna har med sin politik när det gällerskogsnäringen försatt sig i den positionen. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall till samtliga dereservationer som är fogade till detta utskottsbetänkande. JOHNANDERSSON (vpk): betänkande 1979/80:34behandlar motioner angående vår skogspolifik. Vårt parti har en motion,1979/80:555, vilken jag här kommer att beröra. Det tycks råda stor politisk enighet om att våraskogsmarker är vår värdefullaste naturtillgång. Det tycks också, åtminstone iord, vara enighet om att denna tillgång skall skötas på ett riktigt sätt. Detsaknas heller inte välvilliga uttalanden vare sig från utskottet eller frånregeringskansliet om den framtida inriktningen av skogspolitiken. Dessa kansammanfattas i det beslut somriksdagen fattade om den framtida skogspoli-fiken. kan klart konstateras att vidtagna åtgärder och deambitioner som gäller icke är till fyllest. Det råder akuta problem, som pålång sikt kommer att få allvarliga konsekvenser. Om inga åtgärder sätts in kanden framtida virkesförsörjningen komma att äventyras. Till de akuta problemenhör bristsituationen på råvarusidan, vilken hotar jobben vid skogsindustrin påmånga håll. blir det inte så lätt att lösa den akuta råvarubristen,eftersom man på en del håll överavverkar och på andra håll avverkar mindre äntillväxten. Till detta komineratt vi haren överutbyggd skogsindustri, alltså eniiuhistrikapa-citet som överstiger den årliga tillväxten. Frågan iir om detverkligen finns någon större reserv eller någon reserv alls att tillgå, om manser det som en helhet. Frånsett detta måste man eftersträva en jämn avverkning;man måste bort från ryckigheten i råvaruströmmen. Enligt min mening är starktökade skogsvårdsinsatser det radikala greppet för att dels ökaråvarutillgången, dels säkra den framfida virkesförsörjningen. Att dagenssituation är ohållbar, borde vi väl ändå kunna vara eniga om. Vad detta får för konsekvenser för vårt land bör framståklart för riksdagsledamöterna. Skogsniiringen sysselsätter omkring 311(10(10människor. Skogsprodukter av olika slag svarar för mellan 2(1 och 2.' '/r avlandets exportinkomster. Vetskapen om detta borde väl vara argument nog för atträtta till det som är otillfredsställande. Tyvärr är enigheten slut när det gäller att vidta konkretaåtgärder, att gå från ord till handling. Vi har i motion 555 framfört vårt partis syn påskogspolitiken, där utgångspunkten är ett samhällsekonomiskt synsätt.