prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — Alla iindrii föreningar har gjort det.inediin , vilket jag iiiiturligtvis bekliigiir utifrånmitt iinsviir tor statens engagemang i NCB har funnit det med sina intressenförenligt att leverera till det andra stora skogsindustriföretaget iÖrnsköldsviksområ- Närdet gäller iniijligheternii iitt iikiivirkcslevcriinscriiii tilliit jag mig i mitt iinförande förkliira iittproblemet inte iir så enkelt. Det finns iiiiturligtvis ett iintal passivaskogsägare. Det är alldeles uppenbiirt att siiinhiillet inte stillatigande kanåse att riiiin inte utnyttjiir den produktioiisfiirmågii som skogen har. Men fråganiir om man. niir man vidtiir iidininistriitivii ågiirder, kan trygga denrättssäkerhet som måste omfiittii iillii medborgiire i det hiir samhiillet:iiven utboiir och piissivii skogsiigiire niiistc innefiittiis i denriittssiikerhet som vi inte får prisge, Niir man niirniiire studerarmiijlighctei na iitt genom iidininistriitivii åtgiirder. dvs, tvångsåtgiirder,fii dessii skogsiigiire iitt avverka, miirker niiin iitt dessii möjligheter iirmycket bcgriinsiide om iiiiin tar hänsyn till vad rättssiikerheten kräver. Men detta är alltså frågor som utredningen omsirkesförsörjningen grubblar på. Innan den hiir syniit dessii frågor finns detenligt min uppfiittiiing inga möjligheter att föreslå någrii åtgiirder. Denenda p:ii iillcll vi li;ir i det hiir sammanhanget är vad som skedde underiindrii världskriget niir iiiiin föreskrev skogsägare en vissleveransskyldighet. Det viir någoiitiiig som i normiilläget måste anses stridamot vår uppfattning om riittssiikei heten. Men vi befann oss då i en akutkrissituiition till följd iiv viirldskriget - diiriiv de drastiska åtgärderna.Jag tror inte att , och inte heller , vid närmareeftertiinke vill föreskrivit iitt iiiiiii skiill gå den viigen. Man får alltsågenom upplysning och positivii siimhiillsåtgiirder skiipa de incitament sombehövs för iivverkningsarbetet. Men en väsentlig del av den akutii råviirubristen iirhiiiifiirlig till iitt. som iag sade. nollzonen på grund av denkostnadsutveckling som torekoinmit hiir inkluderat en växande del av detnorrländska inliindet, Diir kiin niiin då inte avverka med täckning förkostnaderna. Det voreangeläget om hiir kunde kkuii ut begreppen en Detförekommer nämligen missförstånd, förmodiir jiig, betriiffiinde socialdemokratinsinställning i dessa frågor. 226 skogsägare skall avverka även otnhan inte får avkastning pii skogskapitalet - eller, föriitt använda ett inerii viirdiigsniira språk, om han inte får ett Nr 147rotnetto, dvs, ersättning för råviirtin, Skiill ändå skogsiigiiren avverkii?Det är den en fragil som kan besvaras med ja eller nej. och jagtror att det är angeläget att 2() vi hiirfar ett entydigt sviir, Skiill niiin åliiggii skogsiigiirna iitt iivverkiiutiin så innebär det med iindrii ord iitt niiiii Skogsindustrin. föreskriver iitt en viss grupp iiv miinniskor ined iivstående fråniindrii , j inkomster - alltså ined sänkt inkomst - skall tillgodose viidman bedömer vara ett iingeläget samhällsintresse, Niir det gäller utvecklingen av de skogsiigariigdaföretiigen siiger Thiige att denna utveckling är farlig för kooperationen,Jiig kiin hållii med honom om att detta är en kris för kooperationen somföretagsform. Men det hiir ju också föranlett ett principielltställningstiigande från . Man hiir Siigt att den hår fiiretagsformeniir sa värdefull i svenskt niiringsliv att det iir motiverat att ga in ochstödjii den i en besvärlig situation. Jag tycker, uppriktigt sagt, att strukturfrågorna harhiinteriits av företagsledningarna pa ett siitt som man har iinledning attbegära utifrån de beslut som har fattat, Diirvidliig finns detalltså, som jiig ser det, ingen iinledning att rikta någon anmärkning motskogsföretagens ledningar. Dessutom måste niiin självfallet - det vill jag sägatill - förhandla med de anställda för att finna lösningar som sålångt möjligt kan accepteras av alla inblandade parter, MBL-förhandlingarna äralltså en realitet som inte kan nonchaleras när det gäller ett företagsstrukturanpassning, I fråga om NCB vill jag också saga iitt det iir val tidigtatt begära, som gör, ett omdöme om huruvida företagen haruppfyllt de krav i strukturhänseende som man har rätt att ställa, NCB har juännu inte gett offentlighet åt den strukturplan som rnan arbetar med. Detta fåriilltså bli en framtida uppgift - att viirdera huruvidii målsättningen medstatens engagemang i de här företagen har uppfyllts, () replik: Industriministern säger att jag påstod att manvarit generös mot skogsägarna - och det vidhåller jag. De som skulle ha driibbatsmest om det blivit konkurs hiide naturligtvis varit de skogsägare som iigdeNCB, Industriministern säger också att man viir rädd för att fåen industristruktur som inte var lämplig. Men far vi inte fram råvaran, såinnebär ju det att vi kommer att få en icke önskvärd struktur, Råvariin komineralltså att vara avgörande för vilka fabriker som blir kviir. Vidare säger industriministern att skogsägarna uppfvlltkravet i virkesav talet. skulle vara den som skött sig sämst. kan jag inom paiantes tillägga att skogsägare har en liten iindel i virkesavtalet. Men virkesavtalet är konstruerat så iitt viss procentav de kvantiteter som kommer fram skall levereras. När den här överenskom melsen träffades hade man nog tänkt att det skulle ske på ett annat sätt eftersom kvantiteten minskat så katastrofalt. Det går med andrii ord inte att köra fabrikerna på procentbasis utan man måste ha skogsråvarti, 227 Nr 147 Oc två skogsiigiirföreniiigiirnainom Kiipmiinholmens område har haft de den lägsta virkesleveriinscriiii , Lcvcriinscrnii har giitt nermed en 20 niiij1980 tredjedel, Dettii hiir också blivitett problem iiven fiir fiircningiiriiii, Miin hiir klariitsysselsiittningeii tiick viire iikiid avverkning på NCB:s skogiir och Skossindtistrin genom iitt iivverkniiigsiippdriigen hiir viirit otViriiiKliiide, Menbliind de f,j ifj sjiilvverksiiinniii skogsiigiiriiiihiir sysselsiittningsnivån gått ner, och det iir ett mycketstort problem, Diirför måste kraftfulla tag till för iitt kliiiii ii|ip () replik: Vi betriiktar skogen som en iiiitionellresurs, en tillgäng (Vir vårt siimliidc folkhushåll. Då kommer min fråga tillindustriministern: vi verkligen acceptera iitt tusentiils människor bliriirbetslösii. att helii orter slås ut till följd av att inte tillräckligniiingd råviirii kommer fiiiin. trots att den finns i vår skog? Skall de somkan iivvcrka lönsamt tillåtiis iivstå från iitt giira det även om det betyderutslagning och iirbetslöshet? Dessa frågor till iir likaberiittigiide somden frågii hiin stiillcr till oss om hur vi skiill lösa problemet med liigen omriittssiikerhet. Vi hiir inte sagt att vi vill hit ett system medavverkiiiiigstvång som inte skulle klara rättssiikerhetsfrågornii. En sådiinordning måste vi viil iindii kunna arbeta fram. Industriministern tog god tid på sig i sitt första inliiggniir det giillde iitt uttrycka oro för den socialdemokriitiskiiniiringspolitiken, Hiin giir oftii det i sina näringspolitiskii till numera.Jag vill återigen sägii till industriministern iitt han kan vara lugn - viutformar en politik vi tror på och som vi ser bchiivs. Jag tycker attindustriministern i stiillet borde oroa sig över iitt problemen ochsvårigheternii inte angrips i det svenskii niiringslivet i diig. diirfiir attregeringen förhåller sig pii.ssiv, I stiillet fiir iitt bckiimpiiiirbetsliishet och utslagning bekämpar industriministern desocialdemokriitiskii fiirsliigen. Och i stället för att siitsii påskogsindustrins och (ivrig industris friimtidsfrägor genomför man enmedveten nedrustning av den statligii industripolitiken. Jag vill siiga, frutiilniiin, iitt den stiitliga industripolitiken i tliig innehåller mer och merav konservativii och liberala dogmer. De tiir mer och mer överhand iregeringens industripolitiskii tiinkiiiide, liidustiiiiiiiiisterii verkar flvfrån de stora och svara problemen. Jag iir hesviken (iver att hiins tal idagomskogsindustrin innehöll så litet om industrins friimtidsfiiigor som det kom attgöra. Genom regeringens passivitet hiir storti problem skiipiits i mångaindustribranscher. Det gäller den briiiisch vi diskuteriir i diig. skogsindustrin,mendet giiller också flera iindrii industribriinscher, Jiig skulle kunnafortsätta med en lång uppriikning, 1 ett liige där vi skulle behövii enoffensiv industripolitik för att bygga en biittre friimtid för inänniskoriiii ivart land hävdar regeringen att man inte skall vidta några åtgärder utiin istiillet överlåta åt de privata företagen att styra och stiilla ensiimniii. Detvill inte socialdemokratin viirti med om, JOHNANDERSSON (vpk) replik: Nr 147 Industriministern litiir tillMBL-förhandlingiir, Jiig tycker att den all erfarenhet visar att man åtminstone från iirbetarniis sidii inte harmycket iitt väntii sig den vägen, --------------------- Så över till råviirusituiitionen, I mitt förstiiiinfiirandc liiidc jag en Skogsindustrin, fundering om tillämpningen avskogsvårdsliigen och pekiide pa iitt det i 7 S ni. m. kogsvårdslagen stårföreskrivet att överårigt skogsbestånd skall slutavver-kiis och ny skoganläggiis, J;ig stiillde frågiin orn det i vissii fiill kunde vara möjligt attvidta åtgärder mot dem som försuininar iitt ersiittii giimmal skog medplantering av ny. pekade jag på iitt det. om niiin skulle infora enny lagstiftning, fanns kliir risk fiir konflikt med 12 S skogsvårdsliigen, därdet står att man inte får avverka skog förriin skogsbeståndet iiiitt ett visststadium. Det iir alltså först när tillväxten blivit liten som det iir frittfram att iivverkii. Men vi borde väl kunnii undersökii viid som kiinåstiidkommas med en strängare lagstiftning. För min del tror jag att man för iitt lösii de härproblemen måste införii obligatoriska skogsbruksplaner. Därigenom skulle miinockså fa det underlag som är nödvändigt för införandet av en hårdiirc lagstiftning.Man kan ju inte bara gå ut med en generell åtgärd av innebörden: måste niiivverka mer. ni rnäste öka avverkningen rned osv.Man måste ha ett underlag som garanteriir en långsiktig försörjning medskogsråvara. vidhåller att uppgörelsernabetriiffiinde NCB och Södrii Skogsägarna var generösa mot skogsiigiirnii. Ja,liksom i fallet och i fråga om några andra industripolitiska insatserunder de svarta vågar jag ha den uppfattningen iitt stiitensinsatser Viirit motiverade. De var framför allt motiverade och därmed ocksågenerösii sedda från de bvgders synpunkt som hade industrier sorn råkiit i nöd.som rakiit ut för den förödande kris som da prägliide en hel del av svenskindustri. Om man närmare skulle aniilyserti de här frågornii tror jiig att rnanskulle finna att det hade fått förödiinde konsekvenser, om man den gången hiidesliippt taget och inte ingripit från samhiillets sidii: Om vi nu skall ödsla mer tid på detta omskogsägarföreningarnas leveransåtaganden är det att notera iitt det inte fannsnågon annan rimlig väg att teckna avtal än att föreskriva attskogsägiirföreningiirnii skulle leverera en viss andel av virkesfångsten. eftersomden både före och efter det här avtalet fluktuerat rätt starkt från tillett annat beroende på den allmänna utvecklingen. Det fanns alltså ingamöjligheter att tecknii avtal annat än beträffande en viss andel avvirkesfångsten. Jag får det intrycket att har viss förståelseför att inte hiir fyllt avtalen. Jag tyckeratt det är anmärkningsvärt att man inte har gjort det, och jag vet inte vad detkan bero på. Det har uppenbiirt försvårat situiitionen beträffandeKöpmanholmen, Till ThagePeterson vill jag säga att jag självfallet inte accepterar att 229 Ni" 147 människor blir arbetslösa tillföljd av iitt den råvarureserv som finns inte Det är orimligt att inteutnyttja skogens tillväxt - det hiir jiig siigt 20 maj1980 tidigare. Vi är överens om iittfördöma ett passivt skogsiigiindc. --------------------- Petersonslår till reträtt, när jag vill diskuterii innehållet i en Skogsindustrin, tvångslagstiftniiig. Han säger atträttssäkerheten inte får ifrågasiittiis, Jiig ber ni, in, att få tacka för deterkännandet. Därmed iir det väl också alldelesklart att det socialdemokratiska kravet i det här avseendet iir bvggt pa lösansand. Man måste alltså låta dem som ser över frågan griinskii denna ur olikasynpunkter och verkligen få bli färdiga med sin utredning, så att vi inte fåren lagstiftning som strider mot grundläggiinde krav på rättssäkerhet. Jag har inte på något sätt sett det som min uppgift attbekämpa de socialdemokratiska förslagen. Tvärtom har jag med iver letiit efterkonkreta förslag och alternativ, och jag ser mitt huvudanförande här i dagniirniiist som ett uttryck för en besvikelse över att ioppositionsstiillning iindå har gett socialdemokratin så litet när det gälleratt mobilisera en alterniitiv näringspolitik. På rad efter rad ireservationerna talas det om behovet iiv övergripande planering, samordnadeinsatser etc. Men om man försöker iitt utröna vad socialdemokraterna egentligenär ute efter får man inget svar. Jag uttrycker här en gammal väns besvikelseöver att sociiildemokratin så dåligt har kunnat utnyttja sin tid ioppositionsställning. Lycka till i fortsättningen! Den svenska industripolitiken har inte alls kommit in inågon fas av nedrustning- tvärtom, den är aktiv och verkligen mitt inne i ettbetydelsefullt skede. Jag har ägnat en ganskii stor del av mitt huvudanföriindeåt att gå igenom de erfarenheter vi har av våra fortlöpande överläggningiir medskogsindustrins företriidare. facket och andra intressenter, som syftar tilliitt successivt främja en positiv strukturutveckling inom skogsindustrin. Jaghar alltså iill anledning att hänvisa till det arbete som här bedrivs och somsyftiir till att visii på utvecklingsmöjligheter för framtiden. Jag tycker attThage borde göra en mer detaljerad analys av vad sorn f, n, sker inomskogsindustrin. Kanske skulle vi därefter kunna klara ut en del avmissfiirstånden, frågade vad jag menade med mittinlägg - om det var domänverkets markköp eller domänverkets markförsäljningar som viir positiva. Vad jag ville peka på var det förhållandet, att i ett skede därsvensk skogsindustri befunnit sig i en kris och inte kunnat överleva utan attförsiiljii en stor del av sina skogsinnehav har domänverket gjort en värdefull insats genom att uppträda som köpare för att stödja industrin. hiir domänverket medverkat i den fortgående arronderingen inom svensk skogsnäring genom att också över hela landet överlåta lämpliga skogsskiften till enskilda lantbruksföretag. Hela processen är ett viktigt iiisliig i strävandena att förbättra situationen för skogsbruket och för glesbygden. Självfallet - och det var också andan och meningen i mitt iinförande - skiill domänverket fortsättningsvis medverka till iitt förstiirkii enskildiilantbruks- 230 företag med ytterligare skogsmark. Jiig finner det aiiniiirkningsvärt att medsin biikgrund i Nr 147 rciiliteten tiiriivståiid från iindiin och meningeni MBL-iivtiilet, Det iir ju trots Tisdaeen den iillt så. iitt MBL-processeni svenskt arbetsliv har till uppgift att säkra de 20 mai 1980 iinställdiis medverkan inte bara i förändringar av företagens diigligii Skogsindustrin, m. m. verksiimhetutiin också i företiigens mera långsiktigii iirbete. MBL-förhiindlingariiii ochden beslutsprocess som dessa ger upphov till är självfiillet ett mycket väsentligtinslag i industrins fortgående strukturiiiipass-ning. I stället för att taavstånd från MBL-lagstiftningen borde man försöka fiirbättra denna,iivbyråkratisera processen och göra den till ett positivt inskig i svensktnäringsliv. Förste vice talniiinnen anmälde att ochThage anhållit att till protokollet få antecknat iitt de inte ägderätt till ytteriigare repliker. RUNEJONSSON (s): Mycket av det som jag tänkte ta upp har redansagts i debatten, och jiig skall därför göra en mycket kort sammanfattning avde frågor jag har velat beröra. Först går jag då in påvirkesförsörjningsfrågan. som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 47, För att få fram skogsråvara har socialdemokraterna tidigarekrävt övergripande ekonomiska styrmedel och långsiktiga virkesavtal. Beskattningensutformning och möjligheten att använda skogsvårdsavgifler.soni styrmedel förskogspolitiken anser vi också bör prövas. Vi menar att det åligger regeringenatt fortlöpiinde övervaka utvecklingen på råvarumarknaden. Vi upprepar nudessii krav i en reservation. Vi föreslår dessutom att det uppdras ät utredningen omindustrins virkesförsörjning iitt ined förtur utarbeta förslag för att klaraden akuta råvarusituationen, I anledning av bl, ii, den svårii situationen för NCB ochSödra Skogsägarnii föreslår vi på nytt en beredskapslagstiftning. Detta förslagföljer ett yttrande från socialdemokraterna i jordbruksutskottet;industriministern tog upp det här i sitt sistii inlägg där han frågade hur detskall gå till. Vi har utförligt redovisat hur den här beredskapslagstiftningenskall fungera. Den skall ge regeringen möjlighet att ingripa mot de försumligaskogsägare som har avverkningsmogen skog men inte avverkar den, Lagen skallnaturligtvis inte riktas mot de många skogsägare som tar sitt ansvar förvirkesförsörjningen och avverkar i rimlig omfattning. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 6vid näringsutskottets betänkande nr 47, Vi behandlar också näringsutskottets betänkande nr 46. somberör domänverkets verksamhet. Till detta betänkande är fogade tvåreservationer från socialdemokraterna i utskottet. Vi reservanter menar, att det måste vara bra fördomänverket och dess anställda att man har möjlighet att bredda sin verksamhetoch inte vara så beroende av en enda verksamhetsgren-skogsbruket. Nr 147 anställda. Minskningen av antalet anställdii genom rationtiliseringiir i Tisdagenden skogsbruket hiir till viss delkunnat kompenseriis med nyiinställningar i andrii 20 maj1980 verksamheter. Ur regionalpolitisksynpunkt hiir det också varit viirdefullt iitt --------------------- domänverkethar den här möjligheten. Skogsindustrin, 1-'" andra punkt där visocialdemokriiter hiir en anniin uppfiittning iin majoriteten är målsättningen fördoiniinverkets niiirkförvärv. Vi anseratt domänverket ur rationella synpunkter och för att kunnii kliiraarronderingsfrågorna måste ha möjligheter till markförvärv. Det blir ju dåockså fråga om försiiljningar och byten. Ur trygghetssynpunkt för de anställdamåste det finnas möjligheter till större köp. Jag tänker då på viid som hände var. när på förslag iiv folkpiirtiregeringen giiv domänverketett förlagslån på 500 milj, kr, för att det skulle kunna förviirva vissabolagsskogar. Att representanter i utskottet nu iindriit sinuppfattning vill jag djupt bekliiga. Vem skulle ha kunnatgarantera sysselsättning åt de skogsarbetare som viir iinstiillda i de boliigsom ville sälja skogsmark, om inte domänverket viirit köpare? Utskottet skrev isitt betänkande nr 54 : "Av utskottets tillstyrkan till regeringens försliigom ökiide resurser för skogsförviirv till domänverket framgår att utskottettiir avstånd från förslaget i motionen 1978/79:2617 att riksdiigen skiill slåfast som en princip att domänverkets markförvärv inte får leda till ennettoökning av statens markinnehav. Även bortsett från de aktuelhiförhållandena finner utskottet det uteslutet att på dettii sättskulle begränsa möjligheterna till en rationell fördelning av landetsskogstillgångar." Bakom den skrivningen stod. som jag niimnde.sociiildeinokriiteriiii och folkpartisterna i utskottet, och den blev ocksåriksdiigens. sade att doniiinverket har iikiit sittinarkinnehiiv på de små markägarnas bekostnad. Det är ju inte riktigt sant.Domänverket hiir (ikiit sitt markinnehav under 1970-tiilet . men dethar skett på grund av bolagsköp: De privata har fortfiirande avarealen. Det är viktigt att kännii till detta. rollsom en trygg leverantör av råvara kan inte nog understrykiis. Vi behöver enjämn ström av råvara till våra industrier - dettii har vi ju diskuterat fleragånger. Som jag sagt har problem uppstått, eftersom vissa enskildaskogsiigare inte avverkar sin skog. Detta är väl också skälet till attdomiinverket tvingats överavverka för att industrin skall få fram sin råvartr. Inteminst för sågverken i inland är det mycket viktigt att domänverketfår behålla sinti skogsmarker och att rnan också får tillskott av mark niir detär möjligt. Vi anser inte att det nu finns skäl att ändra påriktlinjerna för domänverkets målsättningar. Jag yrkar därför, fru talman,bifall till de två reservationerna vid näringsutskottcts betänkande 46. Till sistvill jag ta upp vad industriministern sade i sitt senaste inlägg, diir hanantydde att jag hade vissa känningar när det gällde skogsägareförening.Jag tycker att det var ett litet fult påhopp. ju den attdet är en liten andel som har i 232 virkesavtalet så det påverkar intedet hela så mycket. Men jag håller rned industriministernom att de virkesiivtiil som uppriittiits skiill hiilliis. Industri- Nr 147ministern har själv varit med om att utfiirma dem. De hiir gjorts upp påett Xisditgen den sådant sätt att det är en viss procent iiv det niiinavverkar som skall ga till Menkvantiteten är ju iivgöriinde. Och jiig iipprepiir iin en gång: Det går inte att köra industrierna pa procent. m. in. Får jag klara upp ett missförstånd. Jag har inte på något sätt velat gör giillandc iitt RuneJonsson iir piirt i målet. Jag biira noterade att det inledningsvis giinskiistiirkii fördöiiiiindet iiv iitt skogsägarföreningarna inte hiide uppfyllt sinaförpliktelser enligt iivtiilct förbyttes i en något mera förstående iittityd,niir jiig kunde redogöra för att det är bara Örnsköldsviks skogsägiireföreningsom inte uppfyllt de gjorda åtagandena. Jag finner det kiinske litetiinmiirkningsviirt med tanke på iitt det går ut över möjligheterna till enfortsiitt drift vid Köpmiinliolmen. enligt mitt sätt att bedöma. Sedan vill jag säga - för att det också skall stå fulltklart iitt jiig fiir min del inte medverkiit vid utformningen av virkesiivtalen- iitt det iir så iitt helii den uppgörelse som reglerar NCB:s och SödraSkogsägiiriiiis inelliiiihaviinden med staten tillkom under min företrädarestid, Debatten har ju tydligt ochkliirt visiit iitt skogen och skogshanteringen iir en utomordentligt viktigiiiiriiig. Och låt mig siigii iitt alltsedan flera av våra traditionellt tungaexportinriktiidc sektorer iiv näringslivet, exempelvis malm- och stålexporten,minskiit i betydelse, så kvarstår alltjämt skogsindustrin som en iiv våra mestbetydcisefullii näringsgrenar. Således svarar det totiila svenskiiexportviirdet från niiissii-och pappersindustrin för cii av vår totiiliiexport, Hiirtill kommer viirdet från de sågiide trävarornii. som iir mycketbetydiinde. Importen av hiilvfabrikat och råvaror iir begriinsad, varförexporten i hög griid iir en nettoexport. Inriktningen på export gör såviil niiissii- ochpiippersindustrin som sågverksindustrin konjunkturkänsligii, Viiriiitioneniii iproduktionsvolym och lönsamhet mellan hög- och lågkonjunkturliigen ärbetydiinde. Export-inriktningen medför också att branschen iir stiirkt beroendeiiv de hiindels-politiska förhållandena och av läget på viilutiiområdet. Helhetsbilden för den svenska ekonomin beteckniis inför1980 iiv flertiilet bedömare som försämrad i jiimförelse med 1979, Hiirtill kommer osiikerhe- ten om effekterna av det iivtal som hiir slutits på iirbetsniiirkiiiideii.Oron för en väntad konjunkturnedgång hiir ej heller kunnat stillas av några stabiliseringstecken den seniiste tiden. pa kort sikttycks emellertid industrins order- och produktionsliige iinnu inte hii undergått någon mera niiirkiint torändriiig. V)en svenskii skogsindustrinskviintitiitivii efterfrågeläge för de närmaste nii'i;iaderiiii får iilltjämt beteckniis som tillfredsställande. N"" '47 Detta, fru tiilniiin. är i kortheten beskrivning iiv liiget just . Tisdiigenden För issii företiig. får man emellertid liålhi 20 milj 1980 i minnet iitt företiiget inte gåttin i iui\iiriiiide liige särskilt viil rustiit - man --------------------- skulle kuniiii siiga snarare tviirtoin. Koncernen befinner sig under rekoii-