prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi har fyra gånger haft ett fullständigt remissförfarande,med remisser till kommuner, organisationer, naturvårdsorgan osv. Som ettundantag uttalades vid ett av dessa fyra remisstillfällen en viss sympati förmotionen, och det var före den tidpunkt när området avsattes som naturreservat. I riksdagsbeslutet , som delvis har åberopats av BengtSilfverstrand, fanns en skrivning som innebar att man förväntade en avsättningav området till naturreservat. Detta har också skett. sägeratt det är det enda i beslutet som har effektuerats - men det var också detenda som stod i det beslutet. påstår att allmänheten drabbas avständigt stigande avgifter. Då vill jag tala om att entréavgiften 1965 var 75öre. Sedermera ökade den till , och är det helt avgiftsfritt. Detär det kallar ständigt stigande avgifter. Avgiften för bilvar , och är den . Att göra värderingar på dettasätt urholkar en del av de andra värderingar som gör. Jag kan ta ett exempel på remissvar som är ganskarepresentativt för de svar vi har fått. "Föreningen har som sin uppgift att kämpa förbevarandet av värdefulla naturmiljöer till fromma för kulturell och socialnaturvård. Natur, ägt av det helt ideella Kungl.Fysiografiska Sällskapet i , har ett av de mest betydelsefulla områdena ivästra kunnat bevaras. Att besökare avkräves - såsom motionärernaframhåller - per person för tillgång till välskötta badplatser,parkeringsplatser, toaletter, tvättrum m. m. förefaller Föreningen skäligt." Det är som bekant nu ingen avgift alls för den som väljernågon annan väg att nalkas området än att promenera på asfaltvägen. I flertalet remissvar, bl. a. från ochlänsstyrelsen i , har varje gång understrukits att området sköts påett föredömligt sätt. har också gjort ett besök på platsenoch har kunnat konstatera att så är fallet. Jag tycker nog att det finns godanledning att i detta sammanhang tillägga, att under ledning av professor sköts området på ett utomordentligt sätt. Jag skall inte tröttakammarens ledamöter med att läsa upp den långa presentationen av Per Brinck iVem är det, utan jag nöjer mig med att säga att han har utfört mycketomfattande arbeten inte minst i ekologiska sammanhang över hela världen och atthan betraktas som en av vårt lands allra främsta ekologer. Förvaltningen av naturreservaten vid Förvaltningen av naturreservaten vid dessutomomvittnat av alla att han bedriver en utomordentligt sakkunnig ledning avskötseln av det nu aktuella området. Till detta vill jag, herr talman, bara säga några ord ianslutning till resonemanget om skötselplan. Utskottet har här bara kunnatstödja sig på de uppgifter utskottet fått från i lan. Vimenar att det ankommer på att i s. k. skötselplan meddelaföreskrifter angående förvaltningen. Utskottet anför vidare: "Avremissyttrandena framgår att slutgiltig skötselplan för området i fråga f. n. ärunder utarbetande." Vi har senare kunnat konstatera att planen är i detnärmaste klar.-- "Med hänsyn till pågående skötselplanering ansersåväl som i att anledning saknasatt göra en särskild utredning angående förvaltningen av området. är nuvarande ägande- och skyddsform för ifrågavarandenaturreservat fullt godtagbar." Detta är underlaget för utskottets ställningstagande, ochjag kan inte se att mycket kvarstår av motionärernas argument. Parallellen med och är ganska långsökti och med att det när det gäller dessa båda områden - de har ju nu blivitnationalpark, vilket jag tidigare uttryckt min glädje över - inte var fråga omnågot organiserat omhändertagande på samma sätt som är fallet i fråga omKullaberg. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. () replik: Argumenten kvarstår i och med att det i mångaolika sammanhang, bl. a. av , har sagts att sådana värden finnsinom det här området att det borde avsättas till nationalpark. Motiveringenbakom uttalande är huvudsakligen den ekonomiska situationen -som jag sade saknar bolaget f. n. resurser för att fullgöra sina åtaganden. Det är ganska intressant attborgerliga.ledamöter har engagerat sig med en sådan hetta för ett ärende somkanske trots allt inte tillhör de största. Man skulle nästan vilja betecknaEinar inlägg här som ett inslag i en ny centerpartistisk folkkampanjför bevarandet av privata privilegier. Jag tycker emellertid att man bör selitet mera på vad det är som vi i sak vill åstadkomma. Vi vill att områdetskall få ett starkare skydd, och vi konstaterar att man med nuvarandeorganisation inte kan klara dessa uppgifter. Det finns belägg för detta. borde själv ha kunnat konstatera det då jordbruksutskottet besökteområdet seda'n. men såvitt jag förstår hade inte utskottetmöjlighet att ägria tillräcklig uppmärksamhet åt problemen, eftersom besöketvar mycket kort. GRETHELUNDBLAD (s) replik: Jag måste slå fast att vi reservanter tyckeratt det är störande att man delar av två naturreservat med ett stort staket. attallmänheten skall ha fritt tillträde till sådant som är avsatt tillnaturreservat. Att man för det här området fortfarande har bommar ochinträdesavgifter är orsaken till att vi vill att en utredning skall tillsättassom närmare utreder förvaltningen av Kullabergsområdet. Jag tycker inte att de upplysningar som här har lämnats avolika ledamöter förtar intrycket av att någonting måste vara fel, när man i ettområde som räknas till de värdefullaste i och har sådanaanordningar som hindrar allmänheten att få tillträde till det. Vi kan enligtmin mening inte acceptera detta. Argumentet att avgiften inte tas ut annat än under tidenmars-oktober finner jag mycket stötande, för det är ju just under den fiden manverkligen har möjlighet att besöka . Området är nämligen så otillgängligtpå vintern. Jag var där , och jag kunde konstatera att det intevar så enkelt att vistas där - det krävdes kondition för att orka klättra iberg och man kunde lätt halka. När det är fråga om naturreservat, då tycker jaginte att det skall finnas anordningar som avgifter eller staket som hindrarmänniskor att få tillträde till området de kan och vill besökadet. Människor skall i stället få möjlighet att njuta av den skönhetsupplevelsesom sådana här områden kan erbjuda. Förvaltningen av naturreservaten vid EINARLARSSON (c) replik: sade en sak som ärriktig, nämligen att den här frågan inte är av sådan vikt att den skulle geanledning till denna omfattande hantering. Men när nu frågan kommer igen förfemte gången är det utskottets uppgift att behandla den. tycker att jag engagerar mig med visshetta. Jag vet inte om det är riktigt korrekt, men om så skulle vara fallet kanjag säga att mitt "heta" engagemang för det första animerats av allade felaktiga uppgifter som lämnat - jag måste försöka pånågot sätt göra en rättvis beskrivning av de faktiska förhållandena. För detandra var vi utskottsledamöter faktiskt väldigt imponerade över det sätt påvilket det här området är skött. Så till frågan om finansieringen. påpekaralldeles riktigt att det inte finns resurser för ett övertagande av området somnationalpark. Från annat håll har heller ingen anvisat sådan finansiering. Idet läget står valet mellan att låta dem som njuter av området betala en i ochför sig liten avgift - det rör sig inte ens om självkostnadstäckning - elleratt sätta in skattemedel, som ingen kunnat anvisa. I det sammanhanget vill jagockså påpeka att ett mycket stort antal utländska besökare söker sig hit. Vitog god tid på oss vid besöket - resonerade vi med dem som haransvaret för området. Jag har inte i något sammanhang träffat på någon somvarit besvärad av avgiften för att få tillträde till området. Den som går ingratis har givetvis inget att invända, och den som är van vid att betalaparkeringsavgift blir inte chockerad över att behöva betala . för att fåparkera sin bil. Förvaltningen av naturreservaten vid BENGTSILFVERSTRAND (s) replik: Var och en kommer att isnabbprotokollet kunna konstatera vem eller vilka som lämnat felaktigauppgifter. För att inget missförstånd skall uppstå vill jag ta upp det här medavgifterna, som i och för sig är av underordnad betydelse. För det första finns det inget avtal som styrker bolagetsrätt att ta ut avgift -detta är alltså ett faktum. För det andra harlänsstyrelsen klart och tydligt sagt till företaget attden avgift som uttas skall utgå. Möjligen kan man tänka sig någon form avparkeringsavgift. höjdes en del av avgifterna-det gäller den störrebiten, dvs. avgifterna för bil - . Dessa uppgifter återfinns i niotionenoch dem kan inte vederlägga. För att styrka vad jag här har sagt kan jag lämnaytterligare en upplysning, och det gäller de stora insatser som redan i daggörs från samhällets sida. Än en gång har vi hört en ledamot, ,säga att systemet fungerar utmärkt och att skattebetalarna inte belastas.1977-1978 utfördes 788 dagsverken i AMS regi och till ett belopp av 300 000 kr.Det utgör en mycket stor del av det totala ekonomiska engagemanget för området.Redan i dag har alltså samhället stort inflytande, men man har inte denkontroll över verksamheten och inte heller de möjligheter som behövs för attområdet skall kunna skötas såsom det borde skötas. Det är där problemet ligger. () replik: Skogsvårdsstyrelsenoch i Malmöhuslän barett utomordentligt stort inflytande och enutomordentligt stor insyn i detta. Den av AB Natur tillämpadeavgiftsbeläggningen har prövats av domstol. Bolaget har dåtillerkänts rätt att ta ut avgifter med hänsyn till de särskilda anordningarsom bolaget iordningställt för allmänheten. ROLFCLARKSON (m): När man lyssnar på debatten här blir det svårt att görasig kvitt intrycket att reservationens talesmän egentligen skjuter in sig påden golfbana som finns på naturområde. Jag vill i det sammanhanget tala om att de som användersig av golfbanan ingalunda utestänger några besökare från att fritt strövaomkring inom hela naturområde. Över hela området finns anslagetuppmaningar till de golfspelande att ge plats och skydd för de kringströvandepå och runt banan. Jag vill också i sammanhanget tala om att golfsporten utövasi av närmare 100 000. antog på sitt årsmöte så sentsom normalstadgar för sina anslutna klubbar. Det innebär attklubbarna i fortsättningen är helt öppna för.alla och envar - svenska ochutländska medborga:re - som vill söka medlemskap. Det är det första steget iriktning mot att göra golfsporten i till en folksport, vilket mångaönskar. Jag tycker det vore synd om förlegade uppfattningar av den typ somBengt Silfverstrand här har gett uttryck för - talet om privata privilegier -skulle hindra enur folkhälsosynpunkt och ur andra synpunkter så ytterligt gynnsam motionsidrottsom golfsporten. Jag tycker att den bana som finns på Kullabergsnaturområde fyller en utomordentligt viktig och samhällsnyttig funktion. Jaghoppas att en utredning - om utskottet tänker sig en sådan - inte skall syftatill ett nedläggande av en serviceanläggning som för tusentals människor nu ochi framtiden har den allra största betydelse. Naturreservatet omfattar 280 ha, varav stora delar utgörs av otillgängliga klippformafioner som allmänheten inte kan beträda.På den mest tillgängliga delen av området, med mycket vackra utsiktspunkter,finns en golfbana med 18 hål som utnyttjas intensivt . Manmåste förstå att det inte är lätt för allmänheten att under sådana förhållandenfritt ströva omkring i detta område. Jag vet mycket väl att, som säger, det finnsanslag där det står att golfspelarna skall försöka ta hänsyn till allmänheten.Men, , på samma anslag står också att de som besöker området börvänligen också ta hänsyn till golfspelarna. Vi är alltså i en mycket besvärligsituation. Kommer det en golfboll farande har man inte mycket annat att göra änatt försvinna från det område där spelet pågår för fullt. Spelet går alltsåprecis på de områden som inte är skogbeväxta och som inte utgörs av de mestotillgängliga delarna. Därför kan det vara svårt, både för pensionärer och förhandikappade, att få tillgång till så stor del av på grund av att manpå den öppna delen av naturreservatet har denna stora golfbana och också en heldel anläggningar i anslutning till den. Jag tackar för detta tillägg från . Detbekräftar de farhågor vi hade, nämligen att det är golfbanan man vill åt medsitt krav på utredning om området. Jag konstaterar att det här är fråga om en kollisionmellan reservanterna och de idrotts- och motionsintresserade besökarna påKullaberg till förmån för rena picknickströvanden. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m.fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanGrethe begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Förvaltningen av naturreservaten vid Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande30 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av 6 protokoll 1979/80:113 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 163 Nej - 158 § 19Översyn av förköpslagen Föredrogs civilutskottetsbetänkande /80:14 med anledning av inotion om översyn av förköpslagen. betänkande nr 14 ärenhälligt. Jag har därför inte någOi annat yrkande än om bifall till vadutskottet hemställt. Att jag ändå vill ta kammarens tid i anspråk för ett kortinlägg beror ytterst på att det finns anledning att förklara varför viavstyrker en motion av ett par socialdemokrater- en motion med ett allmäntsyfte som vi helt ansluter oss till. De vill i sak ha fastslaget att kommunernakan förköpa fastigheter för att åstadkomma en lämplig lägenhetsindelning, ochdetta även i de fall när lägenheterna uppfyller lägsta godtagbara standard. Vitycker också att kommunerna skall få göra detta. Det jag vill påpeka är att motionen avstyrks, inte därföratt vi har en annan mening i sakfrågan än motionärerna, utan därför attförköpslagen redan innehåller de regler som motionärerna vill införa. Det är fullt förståeligt att motionärerna fört fram sittyrkande. Regeringen har nämligen i ett uppmärksammat fall vägrat tillstånd tillförköp när kommunen ville ändra lägenhetsindelningen i ett hus där lägenheternahade den lägsta godtagbara tekniska standarden. Motiven för regeringens beslutkan - det skall erkännas - förefalla innebära att ändrad lägenhetsindelninginte ansetts ge kommunen förköpsrätt enligt gällande lag. Utskottet har isin tur tolkat regeringsbeslutet och - helt enhälligt - kommit fram till attregeringen inte gått ifrån den uppfattning om lagens innehåll i praktisktillämpning som utskottet haft. Utskottets slutsats blir därför att ändradlägenhetsindelning enligt både utskottets och regeringens mening är enomständighet som kan självständigt beaktas vid prövning av om det föreliggerett upprustningsbehov. Slutsatsens faktiska innehåll blir helt otvetydigt närutskottet, fortfarande enhälligt, konstaterar att motionärernas intresse ärtillgodosett utan någon ändring i förköpslagen. Också på regeringens bord ligger en framställning som isak överensstämmer med motionens innehåll. Sedan nu strax förutfattat beslut i detta ärende finns det knappast anledning att ytterligareskjuta upp regeringens beslut med anledning härav. ledamöterkommer självfallet att med intresse ta del av motiven för detta beslut. Som jag redan inledningsvis sade yrkar jag bifall till Nr 113 utskottets enhälliga betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 20 Föredrogs betänkande 1979/80:15 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 21Anslag till byggnadsforskning Föredrogs civilutskottets betänkande1979/80:17 med anledning av proposifionen 1979/80:100 såvitt avser anslag tillbyggnadsforskning samt lån till experimentbyggande m. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposition1979/80:100 bil. 16 () under litt. B 15-B 16 (s. 124-130)föreslagit att 1. medge attbeslut om län till experimentbyggande ni. m. fick meddelas intill ett belopp av44 . under /81, liksom att outnyttjad del av denna ramfick utnyttjas även under / 82, 2. medge attbeslut om lån till experimentbyggande m. m. preliminärt fick meddelas infillett belopp av . under budgetåren 1981/82 och1982/83, 3. medge attoutnyttjad del av ram för beslut under innevarande budgetår om län tillexperimentbyggande m. m. fick utnyttjas även under /81, 4. under trettondehuvudtiteln för /81 anvisa a. tillByggnadsforskning ett anslag av , b, till Lån till experimentbyggande m. m. ett reservationsanslagav . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:584 av m.fl. (vpk), vari såvitt nu vari fråga (yrkande 2) hemställts att under anslaget B 15Byggnadsforskning (bil. 16) anvisade ett i förhållande till regeringens förslagmed , förhöjt belopp för att utveckla kollektivhusen och andrakollektiva boendeformer, och 1979/80:754av (). 1. beträffandenytt finansieringssystem för byggforskningen att skulle avslå motion1979/80:754 yrkande 1, 2. beträffandeexperimentbyggande rn, m. att skulle avslå motion 1979/80:754 yrkande2, 3. beträffanderamar att skulle a. medge att beslut om lån till experimentbyggande m, m,fick meddelas intill ett belopp av . under /81 liksom att outnyttjad del av denna ram fick utnyttjas även under /82. b. medge att beslut om lån till experimentbyggande m. m.preliminärt fick meddelas intill ett belopp av . under budgetåren 1981/82 och 1982/83. c. medge att outnyttjad del av ram för beslut underinnevarande budgetår orn lån till experimentbyggande rn. m. fick utnyttjas även under /81, 4. beträffandeanslag till Byggnadsforskning att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1979/80:584 yrkande 2 under trettonde huvudtiteln /81 till Byggnadsforskning anvisade ett anslag av , 5. beträfländeanslag till experimentbyggande m. m. att under trettonde huvudtitelnför /81 till Lån till experimentbyggande m. m. för budgetåret1980/81 anvisade ett reservationsanslag av . INGA (vpk): Varför har kollektivhusidén haft så svårt attslå rot i vårt land? Det är en berättigad fråga. Med tanke på de storaförändringar på många områden som skett i samhället är detförvånande att kollektivhusidén är så långt borta i verkligheten. Det är förvånande många som skulle vilja bo kollektivt. IStockholm har man gjort en undersökning som visar att av hushållenskulle vilja bo på detta sätt. Att jag säger att det är en förvånande högsiffra beror på att det ju är svårt att efterfråga och föreställa sig hur någotskall fungera som knappast finns. Undersökningen i ingick i serien Bo-miljö 75under rubriken av Hans Henecke. Kontaktlöshet och brist på gemenskap - det är så de flestamänniskor bor och lever . Fritidsaktiviteter och TV-underhållning har imånga fall fått ersätta kontakter och arbetsgemenskap i anslutning tillbostaden. Hushållsstrukturen har förändrats markant. Antaletsmåhushåll och pensionärshiishåll beräknas öka från 1,7 miljoner år 1970 till2,1985. Det blir allt vanligare att båda föräldrarna arbetarutanför hemmet också när barnen är små. De flesta barn har inget eller ettsyskon. Om man ser åldersutvecklingen i ett längre perspektiv, så ökar antaletpersoner med 60 000 . Mot bakgrund av hur familjer leveri dag och hur åldersutvecklingen ser ut för framtiden borde kollektivhusidénvara aktuellare . Kvinnor förvärvsarbetar i mycket stor utsträckning.Jämställdhetskommittén har i utredningen arbete visat hur mycket tidkvinnor tvingas lägga ned på hemarbetet. I familjer där båda arbetar, arbetarkvinnan i hushållet. Men det finns också kvinnor somarbetar och mer i hushållet , trots att de samtidigtförvärvsarbetar utanför hemmet. Dubbelarbetet är alltså oerhört omfattande ochtungt för kvinnorna. I utredningen visas också att männen deltar i enförsvinnande del i hushållsarbetet. Trots att så många kvinnor förvärvsarbetar tillbringarändå många människor huvuddelen av sitt liv i bostadsområdet. Jag tänker påbarn. ungdomar, arbetslösa, deltidsarbetande och pensionärer. finns det knappast något verkligt alternativ till denhelt dominerande boendeformen - den privata bostaden utan gemensammautrymmen. Det måste komma fram andra boendeformer och samhället måste satsa påett brett experimentbyggande, där de boende får det största inflytandet.Experimentbyggandet av nya former av bostäder med både privata och gemensammautrymmen måste genomföras i varje kommun. Utan förebilder i verkligheten ochutan exempel och alternativ är det svårt att diskutera och kräva annat än detsom finns . Målet måste vara en bred variation av olika boendeformer!varje stadsdel, såsom lägenheter för storfamiljer, bogemenskaper som bygger påsamarbete kring vardagssysslor och kollektivhus med service för sådana sombehöver och önskar det. En satsning på ett omfattande kollektivhusbyggande harväldigt många fördelar. Det kan medverka till att bryta anonymiteten i boendetoch öka gemenskapen mellan människor. Kollektiva boendeformer bidrar också till att minskaslöseriet med energi och andra resurser genom att lokaler och utrustningarutnyttjas bättre. Kollektiva boendeformer gör det möjligt för gamla ochhandikappade att fä hjälp och stöd där de bor, och de främjar på så sätt enintegrering av olika kategorier av människor. Kollektiva boendeformer gör ocksåatt människor kan samverka kring hushållsarbetet och på så sätt minskabelastningen, särskilt på kvinnorna. Kollektiva boendeformer ar också ett sättatt skapa förutsättningar för en fungerande demokrati, där de boende gemensamtbeslutar om sina angelägenheter och även löser sina vardagsproblem. I betänkandet hänvisas tillbudgetpropositionen, där anför att viss ekonomiskt ochorganisatoriskt stöd i begränsad omfattning skall kunna utgå till tävlingar ochannat utvecklingsarbete som avser boendekvaliteter. Det är meningen att dessapengar skall tas från anslaget till förbättring av boendemiljön. Jag tror attdet vore en katastrofalt ta pengarna därifrån. Delta bidrag är i sig heltotillräckligt tilltaget, och det förslår inte på långt när till det som det äravsett för, nämligen att förbättra boendemiljön. Dessutom behöver forskningenom alternativa boendeformer egna pengar. LJlskotlet säger i sill yrkande omavslag på vpk-motionen att byggforskningsrådet finansierar vissaforskningsprojekt. Det känner jag till; bl. a. finansieras BIG-projeklet - bo igemenskap - genom byggforskningsrädet. Men det är märkligt hur ynka litetpengar som beviljats just för ett sådant här projekt som handlar om att få framförslag till gemensamt boende i befintliga områden. Det behövs mycket merpengar för att forska på detta område. Det är också därför som vpk föreslår 25miljoner till detta ändamål. Det heter i utskottets skrivning att forskning omkollektiva boendeformer är viktig. Det slår man fast, och jag tackar för det.Man hänvisar till att man i en långtidsplan utreder hur denna forskning skallinriktas, och med hänvisning till att frågan utreds avstyrker man ocksåvpk-motionen. forskningsplan ligger för långt fram itiden. De här pengarna, som vpk-motionen handlar orn, måste anslås nu för skall komma i gång genast med dessa angelägna frågor. Det är redan alldelesför sent. Därför kan vpk inte acceptera motivet för avslaget på motionen. Jag yrkar bifall till motion 584 i berörd del. I motion 584 tar kommunisterna upp olikaåtgärder för att stimulera byggande av kollektivhus. De flesta av förslagenkommer att behandlas senare i det stora bostadspolitiska betänkande som viskall diskutera här i kammaren . Det är bara ett yrkande som i dagär aktuellt, och det är yrkandet om att öka anslaget till byggforskningen med25 miljoner. LJtskottet har, som sade, avstyrktmotionsyrkandel. Det konstateras i både motionen och utskottets betänkande attdet ju redan finns kollektivhus i av olika typer. Andra planeras, ochen del håller på att byggas. Dessutom finns det en viss forskning på det härområdet, och det planeras ytterligare forskning.