prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — effektiv som möjligt för alla människor, oavsett var debor i landet, och vi vill, till skillnad från , spela över helaregistret, använda alla de möjligheter vi har att ge de underförsörjda områdenatillgång till tandläkare. En av de möjligheterna är utan tvivel möjligheten tillnyetablering av privattandläkare. Därför föreslår vi denna mycket begränsade -här är verkligen uttrycket motiverat - möjlighet, innebärande att ett tjugotalnya tandläkare skall kunna nyetablera sig med riktad etablering tilljust de orter som folktandvården har svårt att förse med tandläkare. Det måstevara en förbättring och inte en försämring för dem som behöver tandvård. SVENASPLING (s): förflutna då det gällertandvårdsreformen skulle ju förtjäna sitt eget kapitel. Det är naturligtvis braom det bland finns en och annan - - som taravstånd från tidigare agerande i dessa frågor. Det är väl något aven omvändelse under galgen. Jag noterar det, och fortsättning följer ju i dehär viktiga frågoina. Jag skall inte förlänga debatten om barn- ochungdomstandvården men vill slå fast att det är principiellt och djupare sett endirekt attack mot folktandvården. Folktandvårdens grundläggande uppgift är juatt garantera barn och ungdom regelbunden, kostnadsfri tandvård. Folktandvårdenär en unik reform som har betytt och betyder ofantligt mycket. Vår strävan ärju att alla - barn och ungdomar upp till - skallha denna regelbundna, kostnadsfria tandvård. Vi måste sträva dithän. Då kommer och säger att vi skall öppnaförsäkringen för barn och ungdom. Det är ju att splittra upp, jag skulle viljasäga segregera. Vi kan inte vara med om detta. Jag har personligen lämnat denhär deklarationen och också sänt en hälsning med att han skalltänka sig för både en och två gånger, när han fortsätter det ansvarsfullaarbetet i tandvårdsutredningen. Jag skulle vilja göra ytterligare några korta påpekandenmed anledning av att i sina anföranden har berört många ting.Får jag säga följande beträffande kvoteringsfrågan, där ju har enreservation; skall enligt propositionen fastställabestämmelser för kvotering efter samråd med , inte i samrådmed . skall alltså ensam fatta beslut. vid beredning av beslutet "bereds tillfälle att gesynpunkter" eller får "deltaga i samråd" måste vara en språkligfråga - såvitt inte avser att skall delta ibeslutet. Jag har velat påpeka det för , eftersom mantillmätt denna fråga den vikten att man tagit upp den i en reservation. Sedan säger man att man måste eftersträva regional balansinte genom etableringsregler utan genom positiva impulser. Det dunkelt sagda ärsäkerligen inte alls dunkelt tänkt i det här fallet. Det vore väl lika bra talade ur skägget. Är det några extra påslag på vissa privattandläkarestaxor man tänkersig, eller vad avser man med positiva impulser? Man harförsökt praktisera det systemet på privatläkarsidan, dock Torsdaeen den lyckligtvisinte med någon större framgång. Landstingen har ställt sig ytterst kallsinniga,vilket är lättförståeligt. Jag skall stanna där. Folktandvårdensutbyggnad, m. m. NILSCARLSHAMRE (m): Om det är sä enkeltatt propositionsskrivaren och de som har formulerat utskottsmajoritetensbetänkande med de skilda uttryckssätten "efter samråd" och"tillfälle att ge synpunkter pä" menar samma sak - att det alltsåinte skulle vara någon skillnad i de här olika parternas rättigheter ochmöjligheter att medverka utan bara ett utslag av vanlig stilistiskkippskodd-het, att man har försökt att säga ett och sagt ett annat - tycker jagatt vi skall sluta debatten med att tillönska propositionsförfattare ochskrivare av utskottsbetänkanden den klarhet i framställningssättet till vilkenherr Aspling gratulerade mig i början av den här debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 5 och 7 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande9 mom. 5 och 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation i av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsCarlshamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 6 och 8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Författningsfrågor m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vil! att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan i betänkande9 mom. 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mom. 10 och 11 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 7 Författningsfrågor m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:32 med anledning av motioner i författningsfrågor m. m. I detta betänkande behandlades dels de under allmänna motionstiden vid [911118 årsriksmcMe väckta motionerna 1977/78:501 av m. fl. (s), vari hemställtsatt beslutade hos regeringen begära att den översyn av vallagen somnu skulle ske även kom att omfatta frågan om val till kyrkofullmäktige på dengemensamma valdagen, 1977/78:908av (apk) och (apk), dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1978/79:195av (apk) och (apk). 1978/79:235 av ()och (), vari yrkats att hos regeringen begärdeutredning och förslag innebärande sådan ändring av regeringsformen att efterriksdagsval den nya alltid fick pröva frågan om statsminister. 1978/79:237 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari yrkats att beslutade att hos regeringen hemställa om utredningrörande slopande av gällande system med spärrar vid val till riksdag ochlandsting och översyn av valsystemet i enlighet med vad som i motionen anförts, 1978/79:343 av LarsWerner m. fl. (vpk)såvitt nu var i fråga (yrkandena 2-4), Fö rf att n ingsfrågor m. m. 1978/79:402 av BertilFiskesjö m. fl. (c),vari yrkats att hos regeringen begärde att en parlamentarisktsammansatt utredning tillsattes för att utarbeta förslag om allmänna val påvåren, omläggning av budgetåret och reformering av arbetsformerna i ienlighet med vad som förordats i motionen, 1978/79:403 av m.fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 3) hemställts 1. att hos regeringen skulle anhålla att enförfattningsutredning tillsattes för att utvärdera och föreslå erforderligaändringar angående den gemensamma valdagen och den treåriga mandatperioden, 3. att hos regeringen skulle anhålla om att enförfattningsutredning tillsattes för att i övrigt stärka demokratin, 1978/79:570 av () och (), vari hemställts att hos regeringenbegärde förslag dels om avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidankommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval, dels tillutformning av kommunalvalen i enlighet med det system som skisserats i motionen(val regionvis i olika omgångar med fyraårig mandatperiod) och dels tillgrundlagsändring så att fyraåriga mandatperioder för infördes, 1978/79:1089 av m. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställts att hos regeringen skulleanhålla om utredning och förslag om fyraåriga mandatperioder (yrkande 4). 1978/79:1103 av (), vari yrkats att 7 kap.3 § regeringsformen (RF) skulle ändras på sätt motionären föreslagit,innebärande att statsministerns ståndpunkt skulle vara avgörande vidskiljaktiga meningar inom regeringen. 1978/79:1686av (), vari yrkats 1. att riksdagenhos regeringen skulle anhålla att genom pariamentarisk utredning deerfarenheter som vunnits av formerna för regeringsbildning utvärderades, 2. att riksdagenhos regeringen skulle anhålla om förslag till ändring av regeringsformen så attden nyvalda automatiskt fick ta ställning till vem som skulle bildaregering. Förfat t n ings frågor m. m. 1978/79:2149 av (apk) och (apk)såvitt nu var i fråga (yrkande 1) samt 1978/79:2467 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari såvitt nu var i fråga (yrkande 14) hemställts att skulle uttalasig för avskaffande av monarkin och övergång till republik och anhålla hosregeringen om förslag härom. Utskottet hemställde att skulle 1. beträffandestatsformen avslå motionerna 1978/79:195, 1978/79:343 yrkandena 2-4 och1978/79:2467 yrkandet 14, 2. beträffandedemokratiska rättigheter avslå motionerna 1977/78:908 och 1978/79:2149 yrkandet1, 3. beträffandesmåpartispärren avslå motionen 1978/79:237, 4. beträffandeämbetsverkens ställning m. m. förklara motionen 1978/ 79:403 yrkandet 3 såvittnu var i fråga besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffandeöversyn av vissa grundlagsfrågor som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört härom samt förklara motionerna 1977/78:501, 1978/79:235,1978/79:402 såvitt nu var i fråga, 1978/79:403 yrkandena 1 och 3 såvitt nu vari fråga, 1978/79:570,1978/79:1089 yrkandet 4, 1978/79:1103 och 1978/79:1686besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffande översyn av riksdagensarbetsformer godkänna vad utskottet anfört härom samt förklara motionen1978/79:402 såvitt nu var i fråga besvarad med vad utskottet anfört. NILSBERNDTSON (vpk); har behandlat frågan omstatsformen, då i anslutning till behandlingen av förslaget om kvinnligtronföljd. Vpk:s motionskrav på monarkins avskaffande och på övergång tillrepublik - som måste anses vara huvudalternativet till förändringar isuccessionsordningen -blev inte föremål för avgörande vid det tillfället. Dessakrav behandlas nu i KU:s betänkande om författningsfrågor m. m. Det gäller delsmotion 343, i vilken vi utvecklar vår syn på monarkins odemokratiska karaktär,dels motion 2467, som vi väckt med anledning av propositionen om åtgärder motkrångel och onödig byråkrati. I denna proposition tog vi fasta pä följande ord;"Vi måste också kunna avveckla offentliga funktioner som inte längre bedömsangelägna," Vi yrkade alltså på monarkins avskaffande. Jag vet inte om manskall tolka KU:s avvisande av detta motionsyrkande på det sättet, att utskottetanser monarkin kunna fylla en angelägen offentlig funktion. Om man anser enfeodal kvarleva tillhöra angelägna offentliga funktioner i dagens ärdet i så fall ganska märkligt. Enligt utskottets skrivning har man inte funnit anledningatt frångå den ståndpunkt angående statsformen som togs i samband medantagandet av författningsreform. Men vad är detta förmotionsbehandling? Tror man i att alla de människor somanser ett ärftligt ämbete vara oförenligt med demokrati skall nöja sig medatt utskottet avvisar motionskraven med att hänvisa till sig självt? Tror man iutskottet att människor som i partiprogram läst om kravet på övergång tillrepublik - det gäller särskilt socialdemokraternas partiprogram - skall finnasig i att partierna går emot sina egna program bara för att de gjort såtidigare? Om någon skulle hävda att ordförandeskapet ikonstitutionsutskottet eller ledamotskapet i borde vara ärftligt, säborde det med all rätt kunna hävdas att detta är kvalificerad galenskap. Menatt ämbetet som rikets statschef skall vara ärftligt hävdas pä fullt allvar. Idenna kammare förs också på fullt allvar en debatt om huruvida rätten att ärvaämbetet skall förbehållas manliga medlemmar av kungahuset och om huruvidakvinnlig tronföljd innebär ett övergrepp mot manliga arvtagare eller rent avjämlikhet och demokrati! Detta sker i . Detta sker i , däfrågorna om demokrati och jämlikhet reses med ökad styrka. Då slår konstitutionsutskott vakt om mossbelupna stadganden om "att Konung alltid skall vara av den rena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen, samt mötes beslut av , antagen och förklarad är,---- ". Om det bara vore en hobby för vissa historisktintresserade politiker att bevara ett fornminne kunde man möjligen få hålla påmed detta. Men monarkins bevarande är allvarligt ur demokratisk synpunkt.Kungahusets bevarande används för att symbolisera överklassens ideologi och somett andligt bedövningsmedel. Dess roll blir att motverka sanna strävanden tilldemokrati och jämlikhet. Dess roll blir att tjäna reaktionära krafter isamhället. Härigenom saknar monarkin inte politisk betydelse. Förändringarna i1970-talets författningsreformer rörande kungens uppgifter har inte ändratdetta faktum. När, som försvararna av monarkin brukar påstå, kungensuppgifter begränsats till representativa plikter, varför då inte också befriahonom från dessa och avskaffa monarkin? Vi har i vpk-motionen 343 föreslagit attbegreppet "successionsordningen" utmönstras ur statsskickets grunderoch att fastslår: "Regeringsformen och tryckfrihetsförordningenär rikets grundlagar" liksom att uttrycket "Konungen är riketsstatschef" ersattes med "talman är rikets statschef". Det är hög tid att avlägsna en feodal kvarleva ur vårtstatsskick, särskilt som monarkin strider mot strävandena till jämlikhet ochdemokrati. Jag yrkar, herr talman, bifall till motion 1978/79:2467 yrkandet 14. Trots ett mångårigt arbete medförfattningsfrågorna har det visat sig att behov av översynoch förändringar anmält sig på en rad punkter. Som bekant uppstod rätt snartproblem i den nya med ett jämnt antal ledamöter, vilket fick ändrastill ett udda antal. Frän kommunisterna har vi ställt tilldebatt den procentspärr som gäller vid riksdagsval och som senare fått enefterföljare vid landstingsval. Ett parti kan samla betydligt mer ån 200 000väljare utan att få riksdagsrepresentation. Om flera partier skulle närma sig men inte nå Författningsfrågor m. m. Författn ings frågor m. m. detta talkan ett mycket betydande antal väljare bli orepresenterade. Detta kan inte varai överensstämmelse med strävan att varje röst skall ha lika värde. Det har hävdats att den höga spärren vid var en del ien kompromiss mellan partierna, där rädsla för nya partibildningarblev en bytesvara mot socialdemokraternas intresse för gemensam valdag tillriksdag och kommuner. är det att se över vissa författningsfrågor, anserkonstitutionsutskottet. Det märkliga är dock att utskottet inte anser detbefogat att i detta sammanhang ta upp spärreglerna vid val. Man hänvisar tillatt utskottet avvisat tanken på att avskaffa spärregeln.Det anser jag inte vara något argument. Även om utskottet avvisat krav på ensärskild utredning av denna fråga, så borde man nu kunna överlämna ärendet tillden utredning man nu räknar med skall behandla valfrågor. Det kan inte varamindre viktigt att pröva denna fråga än frågorna om mandatperiodens längd, dengemensamma valdagen etc. Vi vidhåller kravet på slopande av spärrarna. Låt mig erinra om att i debatten om spärrarnas effekteribland förekommit tankegångar om lägre spärr än den nuvarande liksom ocksånågon form av avtrappning av effekterna vid mandatfördelning. Inte ens dettavill tydligen låta den väntade utredningen titta på. Detär mycket anmärkningsvärt. Om utskottet överlämnat motionen till utredningen kunde viha övervägt att nöja oss rned detta. Med den ståndpunkt utskottet nu intagitmåste vi vidhålla motionskravet och jag yrkar bifall till motion 1978/79:237. Betecknande för hur utskottet söker undvika ur demokratisksynpunkt viktiga frågor är ett annat ärende som förekommer på dagensföredragningslista, nämligen frågan om invandrarnas rösträtt i riksdagsval.Utskottsmajoriteten intar där en avvisande hållning till ett viktigtdemokratiskt krav. När det gäller de frågor som villöverlämna till den aviserade utredningen för översyn av vissa grundlagsfrågorblir det tillfälle att återkomma. Vi motsätter oss inte att såväl frågan om dengemensamma valdagen som frågan om mandattidens längd och de övriga berördafrågorna prövas i en utredning. Jag skall inte diskutera dessa frågor i dag.Det kan dock inte vara rimligt att frågor av denna art lyftes fram medan frågorsom fyraprocentspärrens avskaffande och rösträtten för invandrarna iriksdagsval avvisas. Utskottet säger sig inte vilja föregripa den kommandeutredningen, men i själva verket anger man vad utredningen bör och inte bör taupp. Även detta är ett ställningstagande. Vissa frågor som berör arbetsformer behandlas ibetänkandet. Utskottet anser att dessa bör bli föremål för översyn och hartillsatt en särskild arbetsgrupp för detta ändamål. En viktig fråga röranderiksdagens arbetsformer är utskottens sammansättning. Den tillsattaarbetsgruppen kommer att ta upp detta problem på nytt. Nya ansträngningar börgöras inom för att finna en godtagbar lösning på detta problem.Skulle detta inte lyckas bör utredningen om författningsfrågorna få iuppdrag att titta även på denna fråga. Det är därför önskvärt att arbetsgruppensnarast tar sig an utskottsfrågan. Dess resultat blir avgörande för omriksdagen bör ge författningsutredningen i uppdrag att undersöka i vilka formerpartiernas utskottsrepresentation bäst kan säkras. Till denna fråga blir dettillfälle att återkomma, och jag har för dagen inget yrkande på den punkten. Författningsfrågor m. m. BERTILFISKESJÖ (c): Det närmast förflutna decenniet harbl. a. inneburit ganska genomgripande förändringar av grunderna för vårtpolitiska liv. Det är i själva verket få perioder i vår historia som kanuppvisa en jämförbar aktivitet på det författningspolitiska området. Dennaaktivitet har gett oss bl. a. så viktiga och -som jag hoppas- beståendeinstitutioner som enkammarriksdag och ett riksproportionellt valsystem. Menäven utanför det som är närmare reglerat i regeringsform och riksdagsordninghar det hänt mycket. Jag tänker på sådant som kommunreformen, den nyakommunallagen och den ökade kompetensen för landstingen. Det är såledestillsammantaget ett mycket omfångsrikt och betydelsefullt författningsarbetesom bedrivits under senare är. Men även om det finns anledning att tro att mycket av detsom genomförts också kommer att stå sig , så blir vi ständigtpåminda om att det alltfort finns önskemål om och utrymme för ytterligarereformer. har redan i ett par omgångar ändrat och byggt ut vårförfattning, senast . och på en del områden - det gäller inte minstdet som rör massmedia och yttrandefrihet-pågår ett omfattande utredningsarbete.Men det är också så att det finns en del inslag i vår författning som börjatifrågasättas erfarenhet. Det är krav med den bakgrundensom är underlag för det betänkande från som nubehandlas. Utskottets ledamöter har enats om att hemställa om enöversyn av vissa bitar i vår författning. Därmed tillmötesgår utskottet kravsom rests i motioner, bl. a. i en partimotion från , motion nr 403. Den viktigaste av de frågor som utskottet nu anser att detär skäl att ta upp igen gäller det s. k. kotnmunala sambandet. Det system medgemensamma valdagar och treårig mandatperiod för såväl som dekommunala församlingarna som vi haft sedan valet tillkom som bekant somett slags kompromiss för att möjliggöra införandet av enkammarriksdagen. Jagskall inte här trötta med någon lång historieskrivning. Jag vill bara erinra omatt den ordning som vi nu har - och som såvitt jag vet inte har någon motsvarighetnågon annanstans - var något av en hjärtesak för socialdemokraterna.Det skulle - hade man fått för sig - ovillkoriigen finnas någon form av sambandmellan kommunalvalen och . Det var priset för avskaffandet av detföråldrade tvåkammarsystemet. Det var den gången många olika konstruktioner somprövades av utredningar och i den allmänna debatten. Efter många om och menblev resultatet gemensam valdag. Något samband av det slag som tidigare råddemellan landstingsvalen Författningsfrågor m. m. och förstakammaren är det dock inte tal om. Kommunalvalen påverkar inte riksdagenssammansättning. Däremot har den gemensamma valdagen en del andra effekter. Redan från början menade kritikerna att den gemensammavaldagen skulle vara till skada för den kommunala demokratin. De kommunalafrågorna skulle komma i skymundan för rikspolitiken. De erfarenheter som vi nuhar styrker de här farhågorna. Kommunaldemokratiska utredningen har i sinaundersökningar kommit till samma slutsats. Det är trångt om utrymmet förkommunalpolitiken under valrörelsen. Trenden i kommunalvalen följer, även omdet finns variationer, ganska troget utslaget i riksdagsvalet. är detså att de frågor som kommuner och landsting har att handlägga har blivit alltfler och alltmer omfattande. Redan detta ger goda skäl för att valen frikopplasfrån riksdagsvalen. Någon risk för att det skulle saknas underlag förfristående kommunalval finns inte. Ur demokratisynpunkt är det naturligtvis avstörsta vikt att de kommunala frågorna verkligen blir ventilerade ivalrörelsen. Det är ju på grundval av partiernas agerande i dessa frågor somväljarna skall ta ställning i kommunalvalen. Hos kommunalpolitiker inom olikapartier finns det också - det är åtminstone min erfarenhet - ett utbrettmissnöje med den nuvarande ordningen. De tycker med rätta att de har för småmöjligheter att komma ut med sina viktiga frågor. Mandatperiodens längd hänger nära samman med frågan omvalen. bestämde man sig för av det skälet att det annars skulle gå förlång tid mellan allmänna val. Om vi löser upp den gemensamma valdagen bör viockså kunna lägga på . Det tror jag såväl rikspolitikensom kommunalpolitiken skulle tjäna på. Utskottet tar inte ställning i sak i denna eller andrafrågor som utskottet menar skall ingå i utredningspaketet. Men jag trorpersonligen att besvikelsen skulle bli stor om utredningsarbetet inte lederfram till förändringar. Och om jag har tolkat stämningen rätt så finns detnumera goda skäl att tro på ett positivt utredningsresultat under betydandeenighet. Redan det eniga utskottsbetänkandet är ett tecken på att dennaförhoppning inte bör sakna grund. Några av de övriga frågor som berörs i betänkandet ochingår i utskottets utredningskrav går jag förbi. De knyter an till den härstörre frågan, men de är enligt min mening inte av samma dimension som detfrågekomplex som jag nu kortfattat berört. Men det finns en fråga som jag gärna vill säga något om,och den gäller arbetsformer. Vi vet ju alla att arbetsformerna här iriksdagen inte är tillfredsställande. Och vi vet alla hur besvärligt det är attfå till stånd en rationell arbetsplanering över som helhet. Vi ärockså väl medvetna om hur svårt det är av året att få utrymmeför det politiska arbete utanför det här huset som är en självklar del av vårtuppdrag. Dessa frågor behandlas utförligt i en motion som jag och någrapartikamrater väckt, motion nr 402. Engrundläggande orsak till bristerna i arbetsformer är enligt vår mening att omläggningen av riksdagsåret egentligeninte fullföljts. Omläggningen är i allt väsentligt enbart formell. Exempel pådetta är att budgeten inte läggs när börjar. Någon allmän motionstidfinns inte heller. Budget och motionstid kommer i stället mitt i riksdagsåret,dvs. Denna märkliga ordning medför att vi tvingas skjuta ärendenfrån ett till ett annat, att vi får dubbelarbete genom att motionersom behandlas kommer igen och att vi får enalldeles orimlig anhopning av ärenden till vissa delar av riksdagsåret, främsti . I motionen har vi ingående redovisat en rad andra brister medden nuvarande ordningen. Vi har också redovisat hur vi menar att riksdagsåretborde läggas upp för att möjliggöra en vettig planering, som ger utrymme försåväl ett rationellt riksdagsarbete som för utåtriktade kontakter medpartimedlemmar och väljare i övrigt. Vi har från sida i utskottet inte fått fullresonans i klartext för våra preciserade förslag. Men jag noterar att vi åtminstonefått en öppning. Den utredning som utskottet beställer skall ha att övervägatidpunkten för valen till .