prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — a. av det förhållandet atl mänga av dem har långa antagningsköer och att debeviljats bidrag från såväl stat som kommun. I det arbete som f. n. pågår i våra skolor för attsuccessivi genomföra den samlade skoldagen - en av reformerna inom SIA-skolansram - utgör anknytningen mellan skola och föreningsliv ett väsentligt inslag.Det vore mycket otillfredsställande om en del av våra ungdomar framåt skulle utestängas från denna kontaktmöjlighet. Jag avser dådem som går i enskilda skolor liksom dem - vilket har berörts lidigare idebatten -som går i sär-, special- eller sameskolor. Ett sådant förhällandeskulle kunna uppfattas som en diskriminering av dessa skolor och dess elever. Utskottet understryker i silt betänkande den betydelse somSIA-utredningen fäst vid föreningslivets medverkan i skolans fria ellerfrivilliga akrivileier. Utskoltet hänvisar till SOU 1974:53 och anför: "Närmare förbindelser mellan skolan ochorganisaiionslivel ansågs som särskilt betydelsefullt i del sammanhanget." Mig lycks det därför både ologiskt och felaktigt att härundandra en del av våra elever en reform som för den kommunala grundskolansvidkommande anses vara av största betydelse. Förutvarande statsrådet har menat all man innanfagen utvidgas till de nu undantagna skolorna bör avvakta den utvärdering avreformen som SÖ och har fått i uppdrag atl ulföra. Såvälstalsrädet som utskottet är således i princip positiva till motionärensförslag, men vill skjuta frågan . Det finns enligt min uppfattning en viss risk att denaviserade utvärderingen låter vänta pä sig - sådant har ju hänt tidigare - ochatt därmed de undantagna skolornas elever gär miste om denna för dem positivakontakt med föreningslivet. Jag har här velat redovisa min principiella syn. men jaghar förståelse för utskottets ställningstagande, bl. a. med tanke pådagens ekonomiska situation. Jag har därför inte för avsikt atl framställanågot eget yrkande, men jag hoppas naturligtvis att man inom departementet görvad som är möjligt för alt ge samtliga våra grundskolor möjlighet att utnyttjaföreningslivet på lika villkor, oavsett vilken grundskola det gäller. Överläggningen var härmed avslutad. Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. Nr 49 Mom. 1 -pj . . Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservalio- 11 riecemhp 1979 "" '' m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Höjning av skatten °''''"g upplästes och godkändes följande voteringsproposition: på energi, m. m. Den somvill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskoltets hemställan i betänkande7 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåLena begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1979/80:28 med anledning av motionom kommunernas arkivering av allmänna handlingar Utskotlels hemställan bifölls. § 13 Höjning av skatten på energi, m. m. Föredrogs skaiteutskollets betänkande 1979/80:15 medanledning av propositionen 1979/80:30 om höjning av skatten pä energi, m. m.,jämte motioner. Regeringen (budgeidepartementet) hade i propositionen 1979/80:30 föreslagit alt skulle anta vidpropositionen fogade förslag lill 1. lag om ändringi lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2. lag om ändringi lagen (1979:533) om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 3. lag om ändringi vägtrafikskaltelagen (1973:601), 4. lag om ändringi lagen (1976:338) om vägtrafikskatt pä vissa fordon, som icke är registreradei riket, 5. lag om ändringi lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås att den allmännaenergiskatten höjs med för elektrisk kraft och med 40kr. per m-' för olja. Bensinskallen höjs enligt förslaget med per liter.En motsvarande höjning föreslås av kilometerskatten pä såväl svenska somutländska fordon och av fordonsskatten för vissa fordon. Vidare föreslås att den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter höjs med per liter bensin och med . per m-*motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Höjningarna föreslås träda i kraft den 21 december 1979.Höjningen av fordonsskatten och kilometerskatten skall dock av praktiska skälträda i kraft först . Åtgärder för atl inte de som bor i glesbygden skall få eni förhållande lill andra försämrad situation genom de höjda energiskatternakommer alt föreslås i annat sammanhang ." Höjning av skatten på energi, m. m. I detta sammanhang hade behandlats de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1979/80:106 av m. fl. (s), vari hemställts atlriksdagen skulle 1. avslåpropositionens förslag om lag om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt, 2. avslåregeringens förslag om lag om ändring i lagen (1979:533) om ändring i lagen (1961:372)om bensinskatt, dock med undantag för den förtydligande ändringen i paragraf 2, 3. avslåregeringens förslag om lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601). 4. avslåregeringens förslag om lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskalt påvissa fordon, som icke är registrerade i riket, 5. som sin mening ge regeringen till känna vad som imolionen anförts om behovet av åtgärder som tryggade oljeförsörjningen under den kommande vintern samt av åtgärder som i övrigt kunde vara påkallade i elt läge då olje- och bensinförsörjningen hotades, och 1979/80:107 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att riksdagenbeslutade avslå propositionen 1979/80:30 om höjning av skatten på energi, m.m., punkterna 1-4, 2. atl riksdagenhos regeringen begärde ulredning om sambandet mellan prisvariationer på energioch förbrukningen av energi samt av taxepolitiken beträffande el, 3. atl riksdagenuttalade att elt sparande av energi endast kunde bli verksamt med en styrningoch planering frän samhällets sida i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenhos regeringen begärde förslag om överförande i samhällelig ägo av helaenergisektorn. Nr 49 Utskottet hemställde Tisdapenden - beträffande höjd beskattning avelkraft, oljeprodukier m. m. att 11december med avslag på motionerna1979/80:106 yrkandena l~i i vad yrkandena avsåg skattehöjningar och 1979/80:107yrkandet 1 skulle anta de Höjning av skatten ' propositionen 1979/80:30 fogade förslagen till » , , 1. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt med den LrC% %C flK f ii % I I t m flit ändringenatt ikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskoltet föreslagenlydelse, 2. lag om ändringi lagen (1979:533) om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt med denändringen atl ikraftträdandebestämmelsen skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 3. lag om ändringi vägtrafikskaltelagen (1973:601), 4. lag om ändringi lagen (1976:338) om vägtrafikskatl pä vissa fordon, som icke är registreradei riket, b. beträffande höjdberedskapsavgifl för oljeprodukter all skulle anta det vid propositionen fogade förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter med den ändringen att ikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, c. beträffandeövriga frågor atl skulle avslå 1. motionen1979/80:106 yrkandet 5, 2. mofionen1979/80:107 yrkandena 2-A. Utskottets ändringar avikraftlrädandebestämmelserna innebar atl elskal-tehöjningen skulle gälla fr. o.m. och atl de höjda bensin-och oljeskatterna skulle tas utfr. o. m. . Reservation hade avgivits av ErikWärnberg, , , i , BoForslund, och (samtliga s) som ansett attutskottet under a och c bort hemställa a. belräffande höjd beskattning av elkraft,oljeprodukter m. m. att med bifall till motionen 1979/80:106yrkandena 1-4 och motionen 1979/ 80:107 yrkandet 1 skulle avslå de vidpropositionen fogade förslagen till 1. lagen omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2. lag om ändringi vägtrafikskaltelagen (1973:601), 3. lag om ändringi lagen (1976:338) om vägtrafikskatl på vissa fordon, som icke är registreradei riket och antadet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1979:533)om ändring i lagen (1961:372) om bensinskall med den ändringen atl 2 § ochikraftträdandebestämmelsen skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, c.belräffande övriga frågor alt skulle 1. med bifall till molionen 1979/80:106 yrkandei 5 som sinmeing ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet avåtgärder som tryggade oljeförsörjningen under den kommande vintern samt avåtgärder som iövrigt kunde vara påkallade i ett läge då olje- och bensinförsörjningen Nr49 hotades, den 2. avslå motionen 1979/80:107 yrkandena 2-. BOFORSLUND (s): Sä sent som i är avslog kammarenfolkpartiregeringens proposition om höjda energiskatter. Vid det tillfället var de borgerliga mycket djuptsplittrade. gav också sitt stöd ät det socialdemokratiskaavslagsyrkandet. Vad har dä hänt som gör att man i stortsell anammar det ursprungliga folkpartiförslaget, dessutom med ytterligarepäbackning i form av höjda skatter på bensin? sade sä sent som i eninterpellationsdebatt med att oljepriserna ökat kraftigtefter avslutning . Frän sida avstyrkte manhöjda energiskatter . Vad ärdet då som gjorl att man ändratinställning på denna korta tid? När man anslöt sig till socialdemokraternas avslagsyrkandei utskottet , så skedde det med motiveringen alt höjda energiskatterskulle fördyra levnadsomkostnaderna och dessutom slå hårdast mot glesbygdensbefolkning. Anser man frän moderat sida att löntagarna blivit köpstarkaresedan den 6 juni? I valrörelsen gav man dessutom sken av att moderaternaville sänka och inte höja skatterna. Vad beträffar , så argumenterade ju dessrepresentant så sent som i denna kammare mol höjd oljeskall. Jagskall ciiera vad representant sade: "Under vårenhar vi - av skäl som vi i inte rår pä - redan fält mycket kraftigaprishöjningar på olja, och just därför finns det inte någon anledning att nuockså höja skatten." Tror verkligen representant att dessaskattepålagor kommer att begränsa konsumtionen? Skälet till omsvängning är givetvis atl mannu kan lägga fram förslag om sänkta marginalskatter, lill glädje ochförljusning för de högsta inkomstgrupperna. Men det är de vanliga familjerna som i första handdrabbats de senaste aren. Barnfamiljer och låginkomsttagare har varit och är demest utsatta grupperna. De grupperna har verkligen fått känna av Bohmanssvångrems-politik. Det är dessa grupper som inte kan kompensera fördyringar medatt sänka sina övriga skatter genom ränteavdrag, för alt nämna ett exempel. Detär också dessa konsumentgrupper som starkast fått vidkännas de mångahyreskostnadshöjningarna , vilka varit nödvändiga för att täckavärmekostnader genom oljeprishöjningar. För att nämna elt exempel, så har de genomsnittligahöjningarna för drygt 200 SABO-förelag- alltså de allmännyttigabostadsföretagen - under en sä som ökalfrån . per kvadratmeter lill . per kvadratmeter - alltså en höjningmed . Höjning av skatten på energi, m. m. Höjning av skatten på energi, m. m. vilketinnebär en direkt hyreskostnadshöjning med . för en normal trerunislägenheti flerfamiljshus. Men det finns företag som under samma lid tvingats höjavärmekostnaderna med . Till detta skall nu läggasregeringens ytterligare pålagor, som OPEC aviserat kraftiga höjningarefter nyår. Men det är inte nog med detta, utan härtill kommerregeringens förslag om höjda elskatter, som kommunala taxehöjningarbeslutats, vilka i de fiesta fall träder i kraft . Dessalaxehöjningar innebär ökningar pä . I min egen kommun -- uppgår höjningen lill inte . När det gäller höjningen av bensinskatten med perliter plus i beredskapsavgift, så är det en skatt som drabbar dem som bori glesbygd mest. Regeringen säger all man kommer att lämnaförslag som innebär kompensation för glesbygdsbor. är det den 11december, och hösten är så gott som slut. har vi dock inte hörtnågol från regeringen på den här viktiga punkten. Visserligen meddelades i gåri TV i den ena kanalen att budgetministern avser att presenteraett förslag som sedan skulle tas upp till behandling i ochdär man utlovar kompensation för dem som bor i glesbygd. 1 den andra kanalenredovisades att det inte kommer något förslag från regeringen. Det är minstsagt anmärkningsvärl att propositionen nu inte föreligger för behandling här ikammaren när vi ändå diskuterar energiskatter. Vi kan inte dela regeringens uppfattning, att man genombensinskattehöj ning skall kunna åstadkomma besparingar. Denbesparingseffekten torde i så fall bli väldigt kortsiktig. Bensinpriset harunder ständigt stigit. Trots del kan jag inte se attanvändningen av bilen som transportmedel har minskat i omfattning. Dessutom ärbensinskatten ytterst orättvis. Den är en straffskatt som drabbar glesbygdensfolk. och den är ytterst en förmån för dem som bor i storstäderna. Inte bara debilburna ulan även de som utnyttjar den kollektiva trafik som håller på atlutvecklas kommer att drabbas mycket hårt. För att kunna klara sysselsättningen och vårautlandsaffärer måste vi öka industriproduktionen. Konsekvensen härav blirobönhörligen en ökad energianvändning. Företräder man dessutom skogslänen vetman att ökade skattebelastningar när det gäller energin leder lill attsysselsättningen hämmas främst inom de energikrävande industrierna. En ökningav industrins energikostnader är ett led i nedläggningen avindustrier och bortfiytlningen av folk i första hand från ochskogslänen. Därför väger energikostnaderna i dessa delar av vårl land tungt.Det är ändock sä att tillgången till relativt billig energi har varit en styrkaför oss gentemot våra konkurrenter. Vi har således all anledning att slå vakt om våraindustrier for framtiden. Då bör vi också slå vakt om de konkurrensfördelar somvi har. I del sammanhanget utgör tillförseln av relativt billig energi enviktig faktor. Vad vi nu skulle behöva mer än nägot annat är en samladöversyn av vårt skattesystem. Hade vi det är jag övertygad om alt det skullefinnas mycket bällreålgärder atl ta till än atl lägga skatter pä energin. Tilltäppning avavdragsmöjligheler, indragning av oförtjänt värdestegrirg på mark ochfastigheter samt spekulationsvinsler av mångahanda slag är vad jag har itankarna. Men den borgerliga regeringen fortsätter bara med en skattepolitiksom för blir allt orättvisare. Det är märkligt att en regering som så prisar sig för atlslå vakl om näringslivet och för att hålla dess kostnader nere utan störreeftertanke kan medverka till atl fördyra en av industrins viktigasteinsalsfaklorer, energin, genom att tanklöst lägga ytterligare pålagor på denfaktor som mer än något annal höjt kostnaderna för industrin . Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservation som är fogad vid detta betänkande. Höjning av skatten på energi, m. m. Idetta anförande instämde () och (). TOMMYFRANZÉN (vpk): De borgerliga partierna försöker lekakurragömma med det svenska folkel. Under sken av att vi skall spara energiföreslär regeringen en ökning av skatten på energi. När vpk sedan motionerar omandra former av sparande - former som sannolikt skulle betyda ett verkligtsparande, lill skillnad från regeringens förslag - ja, dä vägrar utskotlelsborgerliga majoritet att behandla andra former för sparande än dem som innebären ökning av skatteintäkterna, intäkter som är avsedda att täcka marginalskattesänkningarnaför personer med höga inkomster. Detta gäller speciellt dem som har högaarbetsinkomster och höga arbetsfria inkomster. De redan rika skall bli ännurikare och därigenom ges möjlighet att öka sitt maktinnehav i samhället, dellapå det arbetande folkets bekostnad. Det är ell utsökt dubbelspel som försiggår på denborgerliga planhalvan. När ja-anhängarna till kärnkraft talar om prisökningarpå elektrisk energi -och det gör de gärna och med falska argument - kommer delalt leda till kalastrof för mänga företag i landet som konsumerar mycketelektrisk energi, heter det. Men regeringen - med ungefär två tredjedelarkärnkraftsanhängare och en tredjedel kärnkraftsmolslåndare - nämner inte medett enda ord att en höjning av energikostnaderna kan få konsekvenser för deslora, energislukande företagen. Dä är syftet något helt annat, och dä tvingasman atl hålla inne med de i andra energisammanhang använda slora orden. kommunisterna har i en moiion yrkat avslagpå regeringens ska tehöjningar. Vi gör det från den utgångspunkten alt de intefår den spareffekl som regeringen försöker ge sken av alt de.skulle ha.Dessutom avslöjar regeringen faktiskt själv i propositionen att den räknar meden oförändrad konsumtion. I varje fall utgår regeringen från detta i deekonomiska beräkningarna. Regeringen avslöjar, troligen litet omedvetet, altdet är fråga om en inkomstförstärkning av statskassan, fast detta inte sägsrent ul. Vänsterpartietkommunisterna yrkar dock främst avslag på höjningen Nr 49 därföratl den är avsedd-i likhetmed höjningen av skatten pä alkohol m. m. Tisdaeen den ~ ''' finansiera de rikas marginalskatlesänkningar, sänkningar för demsom 11december 1979 rdan lever gott på det arbetande folket, för dem som frän sinainkomster drar räntor och andra utgifter och därigenom ytterligare "smiter"undan Höinine avskatten ''" och överlåter den tunga delen av samhällets skatleinkomslertill oå enersi m m personer i de vanliga, normala inkomstskiklen. Det är som regeringen vill ge ytterligare lättnader, och det är de svagaste somfår betala genom ökade indirekta skatter. Förslaget medför även ytterligarehöjningar av boendekostnaderna, vilket kommunisterna inte hellerkan acceptera. Sådan är den moderata skattepolitiken som de andra borgerligaregeringspartierna dansar efter. Utskottet däremot "vågar" inte göra samma grova,väl genomskådade, bluff som regeringen. Utskottet säger litet försiktigt - ochdelta med anledning av motionerna, där dessa avslöjanden alltså görs - altskattehöjningen "även kan ses som elt led i finanspolitiken". Men isamma stycke påstår utskottet: "En samverkan mellan höjda skatterochpriser på oljesidan bör kunna medföra ökad sparsamhet, minskad import och eltbättre utnyttjande av alternativa energikällor." Med anledning av dettapåstående måsle jag faktiskt ställa några frågor. Hur stort har sparandet varit när det gäller oljeproduktersedan 1973-1974, då oljebolagens krig satte in ordentligt för första gängen ifråga om priserna? Oljepriset har ju gäll upp . Detta måsteväl inneburit enorma besparingar, om man fär tro regeringen, eftersom denpåstår atl en ungefär 4-procenlig höjning kommer atl innebära en ytterligareökning av sparandet. Hur kommer skaltehöjningen på el att kunna innebära atl vibättre kan utnyttja alternativa energikällor, exempelvis vindkraften, när ävenden energikällan beskattas mera? Varför vägrar utskottet att behandla andra förslag tillsparande av energi, som föreslagils i vpk:s moiion? Om del nu verkligen voreså, att ni genom skattehöjningen vill uppnå ett sparande, varför är ni då heltemot att över huvud taget diskutera andra verkligen effektiva sparåtgärder? I propositionen ullovas att ett förslag skulle komma frånregeringen, som skulle ta till vara glesbygdernas problem med höjdabensinskatter. Ett sådant förslag kommer inte till stånd, därför atlregeringen tydligen har upptäckt att del blir för krångligt, men enligtupgifter i massmedia i går ullovar man elt annal förslag, ett förslag om endifferentierad sänkning av vägskalten. Det blir väl likadant med den som medövriga skalleförändringar atl del är de stora, fina, tunga lyxäken som får denstörsta skattelindringen. De mindre bilarna - som i regel innehas av arbetareoch tjänstemän - kommer troligen också här att få den minsta skattelindringen.Men för att uppnå spareffekl kan ju regeringen i stället vända på kakan och ökaskatten på de stora tunga lyxåken. Detta kanske i viss mån hjälper till att fåbort dem. Eftersomregeringen utgär från energisparande vill jag hell kort ta upp vpk:sförslag till sparåtgärder. Den största vinsten för en bättre energihus- "" hållning står att finna päkonsumtionssidan. Det är framför allt inom tre områdensom väsentliga förbättringar snabbi kan genomföras. Till att börja med gäller det uppvärmningssektorn. Vpk harhär tidigare föreslagit en systematisk inventering av fastighetsbeståndet genommedverkan av kommunala myndigheter samt planmässiga förelägganden tillfastighetsägarna atl vidla bestämda åtgärder för bättre hushållning. Vi hardäremot gåtl emot ökade bidrag och i stället föreslagit utvidgade lånemöjligheter,eftersom åtgärderna snabbt blir lönsamma för ägarna. Till de viktigasteåtgärderna hör ocksä en samordnad utbyggnad av kommunala kraftvärmeverk. Sådanaanläggningar när en hög verkningsgrad genom alt producera varmvattenoch elström. De kan eldas med olja, kol, gas, torv, sopor eller biomassa.Alltså: dels ell sparande, dels ocksä en övergång till alternativa energikällorsåsom utskottet talar om i sitt betänkande. Inom industrisektorn behövs en systematisk genomgång avolika företag och industribranscher, som snabbi kan leda till minskadoljeförbrukning. Detta bör staten styra och det hela bör ligga inom den samhällsekonomiskaramen och inte enbart ha utgångspunkt i förelagsekonomisk lönsamhet. Beträffande trafiksektorn att man skulle införa långtgående restriktioner motprivatbilismen i storstäderna och en prioriterad satsning pä utbyggnad avkollekliv trafik. Överförandet av långväga godstransporter till tåg och fartygoch en kraftig utveckling av container- och omlastningssystem hör också tillden här delen. En sådan omläggning skiljer sig i högsta grad fränregeringsförslaget. En sådan åtgärd riktar inte sin udd mot dem som har detsämre ställt - vilket regeringsförslaget gör även på denna punkt. kommunisterna har tidigare i olikasammanhang framhållit att de åtgärder som måste vidtas för alt man skallåstadkomma en bättre energihushållning inte får tillåtas all ytterligare ökaklassklyftorna utan i första hand måste riktas mot minoritetens slöseri ochöverkonsumtion. Vi vänder oss mot förslaget om höjning av energiskatten på el,bensin och olja samt i konsekvens härmed mel den föreslagna höjningen avkilomelerskat-len osv. Hela energisektorn bör, som vpk framhållit,överföras i samhällelig ägo. För att verklig energihushållning skall kunnakomma till stånd måste de privata bolagen fråntas sitt maktmonopol. Därigenomskulle också de slora vinsterna på energiproduktionen komma alla medborgaretill godo. Vpk har inte för avsikt att gä emot den föreslagnahöjningen av beredskapsavgiften. Men lagren av olja har minskat i samband medoljebolagens kraftiga höjningar av oljepriset. Skyldigheten för oljebolagen atlhålla dessa lager har inte fullföljts på ett tillfredsställande säll. Det finnsdärför anledning att ytterligare se över oljebolagens uppfyllande av deföreskrivna åtagandena. Den folkpartistiska regeringens opportunistiska ochsläpphänta politik härvidlag borde öppet fördömas. Herrtalman, jag yrkar bifall till vpk:s motion. Höjning av skatten på energi, m. m. Nr 49 (): Tisdapenden Herr talman! Skatteutskottetsbelänkande nr 15 om höjning av skatten på 11Heremher 1979 energi anser jag skall ses som en del av ett skattepaket somriksdagen har att ta ställning till . Det gäller beskattningen . Höinine avskatten påpeka att i det här paketet redan har tagitbeslut om nå enerei m m höjd sprit-och tobaksbeskattning,och vi kommer atl fä ta ställningtill sänkt direktbeskatlning, sänkta marginalskatter. Det vi har alt taställning till är en höjning av energiskallen. Det här skatlepaketet fick sin upprinnelse ,när vi från budgetdepartemenlel fick förslag om sänkta marginalskatter. Vi sadefrån sida den gången nej till omläggningen.