prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 10 mom. 1 och 2 antar reservationennr 2 av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 1 av PerUnckel m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Unckelbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed upplästes och godkändes följandevoteringsproposition för huvudvoteringen: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 10 mom. 1och 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:12 med anledningav motion om ändring i lagen om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun 1979/80:13 med anledning av motioner ombegränsning av det kommunala Kammarenbiföll vad utskoltet i dessa betänkanden hemställt. betänkande 1979/80:14 med anledning av motioneromlänsplanering och om landstingskommuns särskildaarbetsuppgifter. Styrelseskicket på länsnivå har tilldragit sig intresse under fleradecennier. När länsstyrelserna i mitten av 1960-talel genom sina uppgifter inomsamhällsplaneringens område kom atl syssla med frågor om hur framtidenssamhälle skulle gestalla sig blev det ytterst angelägel alt också diskuterademokratifrägorna. Detblev mot denna bakgrund naturiigt att diskutera en förbättrad demokrati pålänsplanet. För framtod det som riktigast au gå in för en ordning somlade besluten hos ett folkvalt organ, nämligen . Enav trepartiregeringens första åtgärder efter regeringsskiftet varatt i en proposition till framlägga förslag, som innebar atl landstingetutser samtliga ledamöter i och utan det korporativa inslag somförekommit tidigare. Delär klart att en sådan åtgärd är otillräcklig för alt nå ett tillfredsställandestyrelseskick pä länsplanet. Det förhållandet atl en ledamot av ,nämligen landshövdingen som är dess ordförande, också kan förändramajoritetsförhållandena är ell exempel på delta. Det var nödvändigt atlfortsätta reformarbetet, och därför tillsattes länsdemokratikommittén, meduppgift all framlägga förslag till utveckling av demokratin på länsplanei.Denna kommitté har senare också fltl tilläggsdirektiv att värdera olika vägaratl nä dit. Tre olika modeller för vidgat folkligt inflytande över denregionala samhällsverksamheten skall studeras. Vihar från sida i det särskilda yttrandet velat understryka attdet fortsatta arbetet med de länsdemokratiska frågorna i sin helhet börresultera i ett överförande av uppgifter frän de statliga organen till landstingen.Vi vidhåller alltså det för oss redan frän början naturiiga synsättet i del häravseendet. 4Riksdagens protokoll 1979/80:28-29 Denmotion som väckte tog upp ett delförslag frånlänsdemokratikommittén, nämligen förslaget om alt länsplaneringen närdet gälldebesluten skulle få . Genom att landstingen skulle fatta detavgörande beslutet skulle den politiska tyngdpunkten förskjutas till ett direktfolkvalt organ. Fördelarna med delta är att beslutet sker offentligt, attmassmedia kan följa debatten och att ledamöter och partier har en möjlighet attta initiativ och genom motioner, interpellationer och enkla frågor fä sinasynpunkter framförda, varvid man kan lyfta fram väsentliga länsplaneringsfrågortill en offentlig debatt. Eftersommotionen behandlats så sent har vi konstaterat att "länsplanering1980" nu har framskridit så långt att vissa hinder kan uppslå i planeringsprocessen,om man skulle gä in för den ordning som föreslås i motionen. Vi har ändå i detsärskilda yttrandet velat understryka att vi har den principiella uppfattningenatl det slutgiltiga beslutet om länsplaneringen bör läggas hos landstingetliksom att man i arbetet med de länsdemokraiiska frågorna över huvud taget börkomma fram till en lösning som innebären överförande av ytteriigare uppgiftertill landstingen. Jag har, fru talman, ingetannat yrkande än utskottets. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HILDINGJOHANSSON (s): Jag avser inte atl ta upp någon historisk debatt med . Jagvill endast erinra om atl arbetsmarknadsutskottet så sent som , i slutetav sessionen, lade fram ett betänkande som blev antaget av och sominnebar all frågan om det länsdemokratiska inflytandet bör vidare övervägas.Man har atl se konstitutionsutskotlets ställningstagande mol denna bakgrund. Nuhar utredningen, som själv nämnde, fått nya direktiv. Lät migendast få tillägga atl jag hoppas att inte och dencenterpartistiske kommunministern åstadkommer några ytterligare direktiv, utanalt utredningen nu kan få den arbetsro som den behöver för att klara dekomplicerade uppgifter som är dess. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Överiäggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:1 med anledning av motion om motivering avbeslul i resningsärenden 1979/80:2 med anledning av motion om forumreglernavid viss skadeståndstalan 1979/80:4 med anledning av propositionen 1978/79:215med förslag till Nr 28 lagstiftning om gränsövervakning den 14november 1979 Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §12 Ramlagstiftning om ideella föreningar Föredrogs lagutskottets betänkande 1979/80:1 medanledning av motion om en ramlagstiftning om ideella föreningar. I detta betänkande behandlades motionen1978/79:1195 av m. fl. (m), vari yrkats att hosregeringen skulle anhålla om utredning och förslag till ramlagstiftning omideella föreningar. Utskottethemställde atl skulle avslå motionen 1978/79:1195. Reservation hade avgivits av , och (samtliga m) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1195 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört angående utredning om ramlagstiftningbeträffande ideella föreningar. Det är ingen överdrift att påslå att vi i har en omfattanderättslig reglering av allehanda områden. Det finns lagar och förordningar sompå ett eller annat sätt styr eller påverkar det mesta i vårt samhälle. Intesällan har vi från moderat håll ifrågasatt om man inte skulle kunna minskaantalet lagar, avbyråkralisera och förenkla i syfte alt öka utrymmet för deenskilda människornas bestämmande och valfrihet. Idetta första betänkande från laguiskoiiei behandlas emellertid enföreteelse som över huvud taget inte är reglerad i lag, nämligen de ideellaföreningarna. Medan vi för aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningarhar en omfattande lagstiftning av hänsyn till delägare, föreningsmedlemmar,borgenärer, anställda, samhället och olika andra intressenter, har det av någonoutgrundlig anledning ansetts helt överfiödigt med regler beträffande deideella föreningarna. Detta kunde ha varit förståeligt, om de ideellaföreningarna genomgående utgjorts av en idyllisk grupp små organisationer medett fåtal medlemmar, utan några anställda, utan några större ekonomiskaåtaganden och utan något särskilt inflytande i samhället. Men så ärdet ju inte.Tvärtom finns bland de ideella föreningarna organisationer med hundratusentalsmedlemmar, hundratals anställda, omfattande ekonomisk verksamhet och inte minstett betydande inflytande över och i samhället. I vissa fall är detta inflytandet. o. m. inskrivet i lag. Redan jämförelsen med andra Juridiska personer bordedärför göra klart att också de ideella föreningarna borde omfattas av enlagreglering. Om del finns skäl att ha omfatlande lagstiftningrörande andra juridiska personer, vilket knappast någon i denna kammare tordebestrida, måste det också rimligtvis finnas skäl att åtminstone i någon månreglera de ideella föreningarnas verksamhet. moderata partimotionen 1978/79:1108 framförs kravet på en ramlagstiftningrörande ideella föreningar. I motionen pekas bl. a. på de allvarligaintegritetsproblem som de s. k. organisationsklausulerna utgör. a. förattskydda enskilda människor mot den typen av klausuler finns det ett behov avlagstiftning, menar vi från moderat håll. I den motionen framhålls också i flera västeuropeiska länder har antagit regler som helt eller delvis tarsikte på de ideella föreningarna och på att skydda de enskilda medlemmarna idessa föreningar. I tidigare motioner från moderat håll har pekats på andraskäl för en lagstiftning om ideella föreningar. a. har framhållits attorganisationer som tillerkänts en direkt maktställning i samhällsapparaten integärna kan få vara så uppbyggda att medlemmarnas möjligheter atl agerasjälvständigt och att framföra sina åsikter fritt inom organisationen ärbeskurna. Vivet atl det har förekommit fall då enskilda människor har kommit i kläm pågrund av atl de stått rättslösa gentemot ideella föreningar. Vi vet att detfinns en rad problem på detta område. Den debatt som vi just har haft här ikammaren om kollektivanslutningen till politiska partier visar att det finnsallvariiga problem på detta område och atl det inte alltid står så väl till medde olika organisationernas interna demokrati som en riksdagsmajoritet gångefter annan har ansett sig ha anledning att uttala önskemål om. Ändåhar lagutskottets majoritet inte nu velat godta vårt krav på en utredning om möjligheternaatt införa en lagstiftning beträffande de ideella föreningarna, detta trots attvi med skärpa understrukit atl det inte är fråga om någon detaljeradlagstiftning, som kan skapa byråkrati eller svårigheter inom organisationerna,utan endast om en reglering som skall ta sikte pä alt i första hand stärka denenskildes ställning gentemot organisationerna. När frågan senast var uppe tillbehandling här i godtog vi frän moderat håll atl man med hänsyn tillpågående utredningsarbete skulle avvakta med ett utredningskrav. Bl.a. med hänsyn till det remissutfall som föreligger efter det att utskottetlåtit remissbehandla den nu aktuella motionen anser vi från moderat håll atttiden nu är mogen atl begära en utredning av nämnt slag. Vi har därförreserverat oss till förmån för moiionsyrkandei. Av remissinstanserna är detvisserligen fiera som inte anser atl det finns något behov av lagstiftning pådetta område. En röd tråd i den argumentation man för är emellertid atl justden egna organisationen, som självfallet i alla avseenden fungerar klanderfritt,inte är i någol som helst behov av lagstiftning. Några organisationerkonstaterar försiktigtvis all man inte kan bedöma om det möjligen kanfinnas behov av lagstiftning för andra föreningar eller föreningsiyper. Hurövertygande den typen av argumentation är kan var och en själv bedöma. Den endaremissinstansen som kan sägas vara helt fristående från föreningsintressen,i , tillstyrker bestämt att en lagstiftning pådetta område införs. Man påpekar atl man ofta får frågor rörande vilka reglersom kan anses gälla för de ideella föreningarna, och man framhåller också attvissa ideella föreningars verksamhet innefattar stora ekonomiska intressen. Deideella föreningarna i tillförs sålunda ca 20 milj. kr. åriigenfrån bingospel, och ideella föreningar bedriver numera ofta näringsverksamhetav icke obetydlig omfattning, t. ex. restaurangrörelse, heter det bl. a. iyttrandet. tillstyrker motionen och säger bl. a. att del är klartönskvärt all vissa frågor regleras genom lag, bl. a. om medlems inträde, avgångoch uteslutning, medlems bundenhet av beslul som fattas utan hans medverkan,föreningens förhållande till iredje man, skadeståndsskyldighet, firmateckning,ansvarighet för uppkomna förbindelser, föreningens upplösning. Remissyttrandetpekar således på ett stort antal konkreta frågor som är i behov av en lösning.De berör den enskildes ställning i förhållande till organisationen och harockså berörts när frågan tidigare tagits upp från moderat håll. Sammanfattningsvis kan följande fyra skäl anges för införandet av enlagstiftning rörande de ideella föreningarna. Denenskildes rättsskydd gentemot organisationer måste garanteras när det gäller såväl organisationsklausuler som frågor av det slag som berörts i remissyttrande om medlems inträde, avgång, uteslutning osv. Samhället har en rätt och enskyldighet att uppställa vissa minimikrav rörande organisationers internademokrati och representativitet liksom beträffande medlemmarnas möjligheter atlfritt kunna agera inom organisation, i den mån organisationen genom lag ellerpå annat sätt tillerkänts ett direkt inflytande i samhällsapparaten. Föreningarna själva torde haett intresse av alt fl klara regler. Avsaknaden av lagstiftning på det härområdet innebär ju inte att det över huvud taget inte skulle finnas någraregler. De regler som utbildats genom rättspraxis är dock i flera fall såoklara att det även ur föreningarnas synvinkel, när konflikter väl uppstår,borde vara till fördel att i stället ha klara och enkla skrivna regler. Balansen i lagstiftningen kräveratt det inte bara för olika företagstyper och ekonomiska föreningar finnslagstiftning utan även för ideella föreningar. De skyddsiniressen - exempelvisnär det gäller borgenärer och anställda -som motiverar lagstiftning rörandeandrajuridiska personer gör sig lika starkt gällande för mänga ideellaorganisationer, med hänsyn till omfattningen av den verksamhet som där bedrivs. Låt mig med det sagda yrka bifall till reservationen som är fogad vidlagutskottets betänkande. Men låt mig understryka att det vi frånmoderat håll nu eftersträvar inte är någon byråkratiskt omfattande reglering.Den typen av lagstiftning har vi mer än nog av. Men lika självklart som del ärför oss moderater att bekämpa sådan lagstiftning, lika självklart är det alttillgripa lagstiftning om det är nödvändigt för att i något avseende skydda denenskildes frihet. Återigen har kammaren att behandla en motion, i vilken det krävs enlagstiftning om ideella föreningar. Frågan är inte ny. Vid flera tillfällenunder 1970-lalet har samma fråga aktualiserats i . Vid samtligatillfällen är del moderata samlingspartiet som fört fram ärendet. harkonsekvent avslagit kravet på en lagstiftning om ideella föreningar. Lagutskottetföreslår också nu atl avslår motionens krav. Del är endast moderatasamlingspartiets företrädare som har reserverat sig. Imotiveringen till den nu aktuella motionen finns formuleringar som klart ochtydligt anger vad del är fråga om. Därför anser jag det värt att citera ett paravsnitt i motionens motivering: "Organisationernahar som synes en rad svåra integritets- och demokratiproblem alt brottas med.Självsanering är det bästa botemedlet i all föreningsverksamhet. Men vidbeslående missförhållanden kan inte samhället stå passivt. Den enskilde måstetillförsäkras ett tillfredsställande rättsskydd också gentemotorganisationerna. Om de s. k. folkrörelserna gör anspråk på en alltbetydelsefullare plats i samhället, får de också acceptera att deras internaorganisation och demokratiska integritet måste följa av samhället angivnaregler. Man kan svårligen länka sig att skilda organisationer skulle kunnatilldelas uppgifter, vilka handläggs av offentliga myndigheter, ulan attmotsvarande kontroll frän medborgarnas sida kan utövas." Islutet av motiveringen finns följande avsnitt: "I ochEngland däremot har lagstiftning antagits till skyddför medlemmar i fackliga organisationer. Ett sådant skydd torde förutsätta lagregleringav bl. a. den interna beslutsprocessen, överklagandemöjligheter etc. Enligt vårmening bör man pröva möjligheten av en ramlagstiftning, vilken reglerar deideella föreningarnas roll i ." Helamotionen haren negaliv syn på de ideella föreningarna. För mig är det angelägetatt här klart deklarera atl de ideella föreningarna gör en utomordentligtbetydelsefull insats i samhället. Det gäller fackföreningsrörelsen,hyresgästföreningarna, , politiska organisationer, alla organisationersom på sill program har humanitär verksamhet, idrottsrörelsen och många flerorganisationer. Imånga kommuner i värt land finns ett så vitt förgrenat föreningsliv, att mankan påslå att föreningslivet i dessa kommuner bildar den grund som kommunenbygger sin verksamhet på. Dessutom har föreningslivets företrädare skött ochsköter fortfarande sina uppgifter på ett mycket ansvarsfullt och kunnigt sätt. Imotionen som Jag nämnde talas om atl vid beslående missförhållanden samhälletinte kan slå passivt. Jag måste fråga: Vem kan påstå och bevisa att detfinns beslående missförhållanden inom svenskt föreningsliv? Jag tror inte attvare sig motionärerna eller någon annan ledamot i denna kammare kan stå upp häroch påstå att det finns bestående missförhållanden inom del svenskaföreningslivet. Nej, svenskt föreningsliv arbetar mycket ambi- tiösi och på en nivå somkännetecknas av kunskap, insikt och ansvar. Organisationerna själva är bäst skickadeatt lösa de frågor som uppstår i deras verksamhet. Mende krav i motionen som kanske går allra längst är uttryckta i de allra sistaraderna i stycket, där man vill ha "en ramlagstiftning, vilken reglerar deideella föreningarnas roll i ". Del ärett mycket långtgående krav,ett krav som inte har något med frihet au skaffa. Skall kravets innebörd rättdefinieras måste helt andra ord än frihet och ansvar användas. Dessutom finnsdet all anledning au påminna om att inga klagomål har framförts på deideella föreningarna som motiverar en lagstiftning. Inte heller har någonföreträdare för föreningslivet självt begärt någon lagstiftning. Jagvill också göra kammarens ledamöter uppmärksamma på det avsnitt i utskottetsbetänkande där lagutskottet pekar på alla de svårigheter som är förbundna medett eventuellt införande av lagstiftning. Vi kan först konstatera alt en laginte kan omfatta alla typer av föreningar. ledamot av denna kammare vetatt vårt svenska föreningsliv uppvisar en stor skillnad, både i storlek ochstruktur, mellan föreningarna. Vi vet också av erfarenhet att de mindreföreningarnas företrädare skulle få stora svårigheter att tyda och tolkainnebörden av en eventuell lag. Listan över svårigheterna med en lagstiftningkunde göras betydligt längre. finns andra synpunkter som är ännu viktigare att framhålla i den härdebatten. Jag vill påstå att det inte finns för mycket frihet. Man kaninte påstå att det svenska föreningslivet har en alltför stor eller en alltföromfattande frihet, så att det ur den synpunkten är nödvändigt med enlagstiftning. Det är också angeläget atl understryka att föreningarna skall haen fri och självständig ställning gentemot stat och kommun. Vårt friaföreningsliv och folkrörelserna måste kunna kritisera samhället och olikaföreteelser i samhället. Det fria föreningslivet skall inte behöva snärjas in ien lag som reglerar dess roll i samhället. I är demokratin och frihetendjupt rotade hos folket. Det går inte atl hävda att demokratin är djupare i deländer som har infört lagstiftning om ideella föreningar än den är i . Vi behöver inte någon lag som reglerar de ideella föreningarnas roll iSverige. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Till del sade om vikten av att ha en självständigföreningsrörelse och fria föreningar kan jag helt ansluta mig. Låt mig citeraen mening ur den motion så frikostigt läste högt ur, nämligenden moderata pariimotion som är aktuell. Där sägs bl. a.:"Folkrörelsernas historiska betydelse liksom deras värden för framtidenkan inte nog betonas." På den punkten är vi såvitt jag kan förstå alldelesöverens. Mensedan säger att vi lever i den bästa av världar.Missförhållanden förekommer inte. Allt är frid och fröjd. Men vi harju bl. a. ilaguiskotiet fått skrivelser oss till del som visat att enskilda människor har råkat illaut genom atl de blivit illa behandlade av ideella organisationer, ibland stora,ibland små. Ochjag har pekat på att utöver vad vi sagt i pariimotionen finnsdet en hel rad problem pä det här området, som nämns i vår reservation och somnämnts i tidigare moderata motioner på det här området, som behöver lösas. Detär alltså inte bara fråga om de i och för sig angelägnaorganisationsklausulerna. Mentillbaka till argumentet om den bästa av världar. Vi har just här i kammarenfått uppleva en debatt som gav klart besked om att vi inte kan påräkna atl ettklart riksdagsuttalande beträffande kollektivanslutning till politiskt partikommer att få någon direkt efterföljd i praktisk handling. Jag vill inte nu taupp en ny debatt i denna fråga med , men låt mig för min delbara konstatera att om inte detta är ett problem, så vet jag inte vad som ärproblem. Sedanvill jag också gärna ta upp något som härrör från en av de organisationer som ioch för sig ställt sig avvisande till en lagstiftning på det här området,nämligen LO. Jag förmodar atl liksom jag själv är en flitigläsare av . Där skriver en kolumnist i det senaste numret om ettfackförbund, som jag inte skall namnge här, följande: "har femförtroendevalda inom i avstängts från allt De harvarit missbelåtna med en ombudsman och skrivit brev och klagat. Men detta ärenligt förbundets stadgar och den högt utvecklade demokrati som råder i illojaltoch kan icke tolereras. måste det ju också varainom ett fackförbund. Demokratin inom--- "- säger kolumnisten vidare - "är till och med så långt utvecklad alt deavstängda inte ens får la del av anklagelseakten. De får nöja sig med attöverklaga själva beslutet. Det är ju väldigt tristatt--- som, enligt--- " - fackförbundets ordförande-"sannoliktärdet mest demokratiska fackförbundet i åtminstone norra , gång på gångdrabbas av ståndrätter, uteslutningar och annat djävulskap. ---- är ett otursförföljtfackförbund." Vi har problem på det här området, och vi har problem som rör deenskilda människornas intressen. Jag har i mitt huvudanförande pekat på fyraklara argument för att överväga en ramlagstiftning om ideella föreningar. Ingetav vad som sedan sagts i debatten från sida ger miganledning till någon annan bedömning. betygar sin stora aktning för det arbete somfolkrörelserna gör här i landet. kan vi konstatera att en av de flitigaste motionärerna för atl införa enlagstiftning om de ideella föreningarna i syfte all beskära deras frihet ochoberoende. De tvä sakerna harmonierar inte. Det är litet svårt för bli trodd när han ständigt kommer med sina motionskrav på lagstiftning omde ideella föreningarna. Visst kan det hända, i detmycket omfatlande fackföreningsliv som vi har här i landet, all enenskild medlem känner sig missnöjd med behandlingen av någon fråga. Visst kanen medlem i eller någon annan förening vara missnöjd med en delbeslut som styrelsen i föreningen har fattat. Men därför anser inte jag atl vibehöver ha en lagstiftning. Jag menar att det ansvar som finns inom det svenskaföreningslivet är sä stort och sä bevisat, att föreningslivetsjälvt kan pä bästa sätt lösa de problem som eventuellt kan uppstå. Det mågälla alla föreningar. Det gäller också hela den svenska fackföreningsrörelsen- både inom LO och inom TCO. Jag tror alt man där med sina stadgar, sitt ansvaroch sin stora insikt mycket väl löser de problem som eventuellt kan finnas fråntid lill annan. Ingenting av delta motiverar att skall införa ensärskild lagstiftning, som skall reglera de ideella föreningarnas roll iSverige. När i sitt inlägg talar om motionens krav, så vill hanmjuka upp kravet och framställa motionen som betydligt mjukare än vad somegentligen framgår av texten. Vad som krävs i motiveringen är nämligen enlagstiftning som reglerar föreningarnas roll i . JOAKIMOLLEN (m): Vi skall kanske först klara ut alt vad vi kräver är vad som står attläsa i den reservation som är fogad till utskottets betänkande.