prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Iförevarande betänkande behandlas vissa delar av vpk-motionen nr 2467, nämligende delar som gäller ett verkligt inflytande för de boende över sinaboendeförhållanden. Grundläggandeför en social bostadspolitik är alt de boende har ell verkligt inflytande översina boendeförhållanden, över förvaltning och service. Kravet på ökatboendeinflytande har ställts med allt större skärpa . Det gällerutformning av och påverkan på den inre boendemiljön, gemensamma utrymmen,service och förvaltning. Vidare har kraven gällt planering och produktion avbostaden och bostadsområdena. Kritiken mol begränsade och otillräckliga möjligheterför hyresgästerna att bestämma över sina egna boendeförhållanden gäller även isamband med boendesanering, såväl vid ombyggnad som vid rivning och nybyggnad. Ettverkligt boendeinflytande kan på inte uppnås med ett bibehållandeav privatägda hyreshus. En fördjupad och långtgående boende-demokrati blirmöjlig först genom att den privata äganderätten lill hyreshus upphävs. Husenmåste överföras i ägo och ställas under förvaltning avhyresgästkollekiivet. Från dessa utgångspunkterframför vi i vpk-motionen förslaget I. alt som sin mening gerregeringen till känna a) att all mark som enligtplanläggningsbeslut e. d. avses för samhällsbyggande skall föras över ikommunal ägo, b) att enskilt ägda hyreshussuccessivt bör föras över i ägo och att en plan för detta börutarbetas, c) att ett förslag till nybyggnadslagstiftning bör utarbetas bl.a. med utgångspunkten all de boende ellereljest berörda boendeintressen skall ha ett avgörande inflytande överutformningen av bostäderna och närmiljön, d) atlförslag bör föreläggas som öppnar möjligheter för de boendes faktiska inflytande över förvaltningen av hyreshus. Vadsäger nu civilulskotiet i sitt betänkande om våra motionsförslag? Jo, följandeom yrkandena 1 a, b och d: "Samtliga dessa tremotionsyrkanden behandlades av utskottet under och avstyrktes .Utskottet finner inte anledning ändra tidigare ställningstaganden.Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning härtill." Vi känner igen modellen. Vidaresäger utskottet om yrkandet beträffande boendeinflytande att motionen avstyrksmed hänsyn till att frågorna kommer att övervägas i arbetet med en nybyggnadslagstiftning. Möjligheterna för vpk atl till ulskoUsbetänkanden foga reservationerhar riksdagsmajoriteten som bekant förhindrat. Låt mig därför och med hänsyntill utskottets minst sagt kortfattade skrivning något motivera våramofionsförslag. Beträffandeförslaget om marken: , i arbetarrörelsens efterkrigs-program,ställdes kravet atf tomtmark skulle konmiunaliseras och läggas under tomträtt.Åtgärden bedömdes utgöra en av förutsättningarna för en socialt inriktadbostadspolitik. Men kravet på en sådan åtgärd uppfylldes inle under denföljande 30-åriga socialdemokratiska regeringstiden. Man har nöjt sig med vissai och för sig betydelsefulla förändringar, som emellertid inte förhindrat ellergjort slut på markspekulationen. Privata fastighetsägare i samråd med ochlierade med privata bygg- och finansintressen fortsätter alltjämt en verksamhetsom bidrar till ständigt ökande boendekostnader. Delbehövs betydligt gynnsammare lånevillkor, del behövs mera pengar, och detbehövs en vidgad ändamålsbesiämning för att kommunerna skall kunna skaffa som erfordras för samhällsbyggandet och undandra marken från privatavinst- och spekulationsintressen. Kommunisterna har alltsedan 1930-taletsbörjan tagit olika initiativ och framställt förslag i syfte att bekämpa markspekulaiionenoch underlätta för kommunerna att äga mark och upplåta den med tomträtt. De ekonomiska ochpraktiska fördelarna för kommunerna och den stora Förenklingari byggnadslagstiftningen m. Förenklingari byggnadslagstiftningen 171. m. majoriteten av dessinvånare är uppenbara. Tomträtten bidrar dessutom lill att avprivatisera en delav bostadsmarknaden. Vi menar atf kommunerna skall äga all mark församhällsbyggande och att all mark skall upplåtas med tomträtt. Kommunerna skallhindras att göra sig av med kollektivt ägd mark och snabbt ges möjligheler allförvärva mark och tillämpa lomiräii vid alla markupplåtelser. Statligatomträttslån skall alltså kunna utgå även till andra ändamål än bosläder, dvs.till tomträtt för industri- och affärsändamål, mark för fritidshus m. m. Amorteringstidenoch den amorteringsfria tiden för kommunernas markförvärvslån måste förlängas,och kommunernas problem gällande låneunderlag, ränta och amorteringstid skall,enligt vår mening, undanröjas genom statliga tomträftslån. Sedantill vårt motionskrav beträffande hyreshusen. Planlösheten och spekulationernapå den privata fastighetsmarknaden, de s. k. fria marknadskrafternas oviljaoch oförmåga att sköta bostadshusen, olagliga kontorise-ringar av kontor,uteblivna ombyggnader osv. gör kravet på överförande av de privata hyreshusen ikommunal ägo allt angelägnare. Hyresgästernas rätt till verkligt inflytandeöver sitt eget boende kan inte genomföras med privat ägande. Det är nödvändigtatl genomföra arbetarrörelsens gamla krav på att successivt överföra de privatahyreshusen i samhällets ägo. Detta medför en rad fördelar. Det blir slut på attprivatkapitalister och lusentals fastighetsägare också i förvaltningsledet kangöra pengar på själva boendet. Det blir slut på spekulationerna i köp ochförsäljning av hyreshus och lägenheter. Det blir slut på den omfattandesvarthandeln med lägenheter. Men det ger också möjligheler lill bättresanerings- och ombyggnadsverksamhet och återställande av kontor till bostäder.Hyreshusen skall vara i ägo med kollektiv förvaltning genom de boende.Därigenom skapas förutsättningar för inflytande och ökat ansvar för de boende,för kollektiva boendeformer, kollekliv service, bra bostadsmiljö och lägrehyror. Överförandeav privata hyreshus i ägo kan ske . Det skallåstadkommas ulan hänsyn till de fastighetspriser som fastighetsspekulation ochhyresplundring har resulterat i. Ersättning kan utgå i någon form, och lån ifastigheterna kan överföras på den nya ägaren, på kommunen. Tillsist elt par kommentarer till den del som gäller frågan om ökat boendeinflytande.Från borgerligt håll har kraven på boendeinflytande och boendedemokrati sombekant mötts med förslag om all förvandla hyresräUs-lägenheier tillbosladsrättslägenheter. Det är riktigt all den som äger sin bostad eller sombor med bostadsrätt har ett visst inflytande över sin bostad och sinboendemiljö, men den som bor med hyresrätt hareu mycket litet eller ingetinflytande. Del vore en kapitulation och en felaktig utgångspunkt alt hävda atfdet privata, individuella ägandet av bostaden skulle vara någon avgörandeförutsättning för inflytande och boendedemokrati. Det viktigaste är vilkamedel som de boende har lill siu förfogande för att kollektivt kunna bestämmaöver sin boendemiljö. Det är klart, herr talman, att för atl ytterstförverkliga kravet på boendedemokrati måste även andrareformer än de somjag nu har berört genomföras på bostadspolitikens område. Detgäller t. ex. att effektivt motverka all privat vinstjakt, privat ägande ochspekulation på bostadsmarknaden och i stället göra bostaden till en socialrättighet. Ensuccessiv övergång till andra former för förvaltning av hyreshusen med ökatinflytande för de boende, som vpk har föreslagit, kan motverka privatiseringoch stimulera till gemensamma aktiviteter. Flerbostadshusens möjligheler tillkollektiv; boende kan därigenom tas till vara på ett bättre säll. Det gerstörre möjligheler att ta sig an de bostadshus som redan finns, atl fylla demmed liv och att ge dem ett bättre innehåll. Jag yrkar bifall tillmotionen 2467, yrkandena I a, b, c och d. Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. Det här med atl avskaffa krångel och byråkrati, det är väl inte enkelt!Det är mycket lätt att tala om det, men när man skall fatta beslut förattgenomföra åtgärder sviker ofta model hos många. Vi har haft en proposition, nr111, lill behandling, och den har fördelals på flera utskott. Vi kan konstateraatt redan, trots att de flesta förslagen i propositionen var bra, harhunnit avslå några av förslagen, vilket innebär au man bibehåller onödigabyråkratiska förordningar och bestämmelser. Tyvärr vill socialdemokraterna i vårtutskott-vilket framgår a v vårt betänkande-inte med verka till att göra deförenklingar av byggnadslagstiftningen som propositionen föreslår. Låtmig börja med att redogöra för vad propositionen avser. Den föreslårförenklingar i avsikt att begränsa byggnadslovsplikten och förenklingarbeträffande ansökan om byggnadslov. När det gäller begränsningar avbyggnadslovspliklen föreslås att det inte längre skall krävas byggnadslov förvissa åtgärder beträffande bostadsbyggnad med högst två lägenheter. Byggnadslovskall inte behövas föratt färga om en byggnadsfasad eller för au på elt visstsätt anordna en skyddad uteplats eller för att bygga t. ex. eft skärmtak överenentré. Vidare föreslås alt två mindres, k. komplementbyggnader skal I fåuppföras utan byggnadslov. Slutligen föreslås att ansökan om byggnadslovbeträffande enklare åtgärder skall få göras muntligt, varefter man får beskedom huruvida det är O. K. Vitycker från utskottsmajoritelens sida att man bör vidta de här åtgärderna sompropositionen föreslår för alt förenkla byggnadslagstiftningen, både när detgäller byggnadslovsprövningen och förfarandereglerna. Men som Per OlofHåkansson redogjort för här har alltså socialdemokraterna i utskottetreserverat sig mot förslagen, och man får av det dra slutsatsen att de antingentyckeratt det är enkelt som det är eller atl del äralldeles för storaförändringar, dvs. att de förslag som förs fram i propsitionen skulle vara sågenomgripande alt de skulle påverka vår bebyggelsemiljö om de genomfördes. Vitycker alt det är tråkigt att utskottet inte har kunnat enas om att vidta dehär ändringarna - i all synnerhet som man i samband med diskussionen om attavvakta med plan- och byggnadslagstiftningens reformering i större sammanhanghar uttalat atl de mindre förändringar som föreslås i den här Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. propositionenstämmer överens med det som också föreslås i den större genomgång avbyggnadslagstiftningen som är ute på remiss. Detsom reservanterna för fram som stöd för sitt ställningstagande är alt man bordeha avvaktat den nämnda förändringen av bygglagen. Det är bara allkonstatera all vi gärna skulle ha sett att den reformen hade kunnat träda ikraft än vad som kommer att bli fallet. Del härstora arbetet har dock getts mycket rundlig remisstid, och det behövs säkert,eftersom det är mycket alt gå igenom på denna punkt. Sedan behövs också förregeringens och behandling avsevärd tid. Innan beslutsätts i verkställighet koinmer det alltså tyvärr att gå elt antal år, och dethar övertygat majoriteten om all det är nödvändigt att vi gör de förändringarsom är föreslagna i den här propositionen. Andrainvändningar som man gör mot förslagen är alt de skulle leda till en nybyråkrati och all byggnadsnämndernas resurser skulle behöva ökas ombygglovsplikten begränsas. Men dä sätter man inle stor tilltro till byggnadsnämndernasförmåga att möta de nya förutsättningar som en ändrad byggnadslovsprövningskulle medföra. Om byggnadslovsplikten begränsas borde resultatet rimligtvisbli att resurser hos nämnderna frigörs, och dessa resurser skulle man då kunnaanvända inom andra och viktigare delar av byggnadsnämndernas verksamhet. Jagvill emellertid understryka att det är oerhört viktigt attbyggnadsnämnderna förslår andan i den reformering av bygglagstiftningen som nugörs. De uttalanden som Per gjorde visar alt man egentligen kanskapa hur mycket byråkrati som helst om man har det kravet att bygglagen skallge svar på alla frågor som kan uppstå. Med de förändringar som genomförs fårbyggnadsnämnderna rimligtvis fa sitt ansvar - vill de inte genomföra deförenklingar som föreslås och som jag hoppas kommer aft beslutas avriksdagen, kan de säkert hitta på bestämmelser som i enstaka fall kan medföraökad byråkrati. Men det är i så fall inte regeringens och fel, utandå beror det på atl man på det lokala planet vill vara byråkratisk, och då fårman själv ta ansvaret för det. Jagtyckte som sagt atl det var beklagligt att vi inte i utskottet kunde ena oss omden här förändringen, eftersom man därav skulle kunna dra den slutsatsen attsocialdemokraterna inle vill vara med om att avskaffa krångel och byråkrati. Nusäger att det vill de visst. Del tecknar Jag mig då tillminnes, och jag utgår från att när vi lägger fram förslag i dennariktning skall det vara möjligt alt bli sams i utskottet, så att byråkratin påbygglagstiftningens område ytteriigare kan minskas. Deförslag som har framförts i kommunisternas motion har framförtstidigare. De har ingående bemötts av utskottet. Eftersomyrkandena är ungefär desamma som de vpk-yrkanden som vi behandlade harvi givetvis inga nya argument. Vi är djupt osams om vilken samhällsutvecklingvi skall ha här i landet, och vi kan alltså inte acceptera vpk:s förslag. Detär inte särskilt meningsfullt alt upprepa de argument som ett enigt utskotttidigare har anfört mot vpk:s yrkanden om direkta beslut i vissa frågor.Beträffande andra frågor som tas upp i vpk-motionen - de boendesmedinflytande osv. - hänvisar utskottet till att kommer att behandladem i samband med det förslag till plan- och bygglagstiftning som är ute påremiss. Jag ber, herr talman, au få yrka bifall till utskottets hemställan. () replik: byggde upp sitt rätt raljanta anförande kring det somjagförsökt genskjuta redan i mitt inledningsanförande. Han påstod attsocialdemokraterna inte vill medverka till förenklingar. Visst vill vi det! Detförsökte jag också säga. Men sakfrågan - och det är den som vi nu skalldiskutera - gäller: Vad är förenklingar? Jagnoterar att helt avstod från att ta upp de frågor somjagställde. Han nämnde sålunda ingenting om alt det i propositionen t. ex. saknasanvisning för hur en muntlig ansökan om byggnadslov skall utformas. Han nämndeingenting om den roll och ställning som sakägare i det sammanhanget kommer attha. Han sade heller ingenting om de problem som har anmälts till utskottel -och som även har anmälts i remissomgången - som kan uppstå, t. ex. vidomfärgning av fasader. Han avstod också hell ifrån att hjälpa lill medtolkningar av de svåra avståndsbegrepp som förs fram i propositionen - jagtänker på avståndsbedömningar sådana som " i omedelbar närhet av" och"helt nära". Visstvill vi socialdemokrater medverka lill all genomföra reformer, men då får detinte vara skenreformer eller reformer som sammantaget förvärrar vad deegentligen är avsedda att minska eller ta bort, nämligen krånglet ochbyråkratin. Förenklingari bygg na dslagstift -ningen m. m. (vpk) replik: Jag måsle till säga att den här frågan i och för siginte handlar om vilken typ av samhälle som vi skall ha. Jag tycker det var atlgå för långt att anföra det som motiv för att avstyrka våra förslag, som KjellMattsson gjorde. Deförslag som vi vill att skall ge sin anslutning till skulle innebäraatt vissa åtgärder skulle vidtas fören socialt inriktad bostadspolitik inomramen för del samhälle som vi har. Vi vet att det i många och långa styckenfinns en långt gående enighet på bostadspolitikens område - om vi undantarmoderaterna. Men i del här fallet vill jag bara understryka, ,att vi icke har begärt beslut eller ställningslagande till frågan om socialismi dag. Vi har bara föreslagit atl åtgärder skall vidtas i syfte att stärkasamhällets ställning då det gäller bostadspolitiken och lagt fram konkretaförslag i anslutning till det. talar om att det kommer att gå innan någon nybygglag kommer atl kunna träda i kraft i full utsträckning med utgångspunkt idet utredningsarbete som pågår, vill jag säga attjag för mitt eget vidkommandenoterar det som en poäng i sammanhanget. Det är jag i enbostadsdebatt här djärvdes säga att vi förmodligen kommer 8 protokoU 1979/80:23-24 Förenkli/igari byggnadslagstiftningen m. m. att få vänta en bra bit inpå 1980-lalet innan några förslag till ny bygglag kommer att föreligga ochinnan vi fattat beslut om den. Detta förnekades då, vill jag minnas, också avKjell . Sedan,herr talman, vill jag i fråga om det utredningsarbete som gjorts och där ell avvåra motionsyrkanden skulle ha avvisats med hänsyn lill bygglagutredningensarbeie säga alt man naturligtvis kan använda utredningen för olika ändamål.Moderaterna använde den i ett tidigare ärende som vi behandlade här för altkrypa ifrån några reservationer och slippa att följa upp sina motioner genomatl hänvisa lill den. Jag använder den inle på del sättet, utan jag säger altjag inle är övertygad om att vi kommer aU få förslag från bygglagutredningensom innebär alt vi får några väsentliga förbättringar. Därför vidhåller jagmotionsyrkandel. () replik: Får jag starta med att svara och säga attjag inte vet vadhan menar med socialism men alt t. ex. yrkandet om att man inle skulle få hahyreshus i enskild ägo ju aren typ av socialisering i alla fall. Detta äryrkande Ib i er motion; yrkande la är att all mark som enligtplanläggningsbeslut e. d. avses för samhällsbyggande skall föras över ikommunal ägo. De kraven har vi tidigare avvisat, och jag finner ingen anledningatt upprepa argumenten för det. Närdetgäller medborgarinfiytandet vid planläggningen vill jag hänvisa till alt det ären stor del i det förslag till plan- och byggnadslag som är ute på remiss. Jagförsökte kamma hem poängen att Per deklarerat attsocialdemokraterna inte är emot avskaffandet av krångel och byråkrati. Även omni inle vill göra det för tillfället tyckerjag det ändå var värdefullt aUnotera och ta fasta på def för de kommande årens hantering av frågor som rörplan-och byggnadslagstiftningen. Jagskall försöka svara på några av Per frågor. Men jag vill förstkonstatera att om man verkligen menar att byggnadslagen skall innehålla enexakt bestämmelse om var på tomten man får placera den här lilla kåken, somalltså inle får vara större än 10 m, då skall man inte avskaffa den bestämmelsenutan ha den kvar. Lagen kan naturligtvis säga att man får bygga en sådan härkåk under förutsättning aU den är sammanbyggd med huvudbyggnaden. Men om enperson skulle tycka att han vill ha kåken från huvudbyggnaden, dåskulle det kunna bli nödvändigt att han besvärar sig hos regeringen för atl fåbygga på del sättet. Detär lättnader i sådana här avseenden som förslagen i propositionen villåstadkomma. Vi borde ha möjligheter alt på det lokala planet fatta sådana härbeslut utan all del uppslår några skador eller vådor. Närdel gäller skyddet av kulturhistoriskt värdefull miljö och omfärgning av hus m.m., kan man ändå konstatera att det är fastighetsägarna som har skapat denmiljö som vi vill skydda genom vissa föreskrifter, eftersom vi tycker attdet är vackert som del är. Då får man väl i rimlighetens namn utgå ifrån att ivarje fall infe alla fastighetsägare är ute för att förstöra den här miljön utan au det hosalla finns en ambition att försöka vidmakthålla den. Sedan kan det naturiigtvisvid något tillfälle förekomma uttryck för dålig smak, men del får man väl dåta. Vi anser att del inle kan medföra någon slor fara om fastighetsägare får möjligheleralt utan tillstånd måla om sina hus. Jag tror inte att man för den skull kommeralt förstöra den här värdefulla miljön. TORECLAESON (vpk) replik: Det skall bli mycket kort -jag finner det inte meningsfullt attdiskutera med utgångspunkt i yttrande. Det visar rätt klart atthan exempelvis inte kan hålla isär begreppen socialism och socialisering. Vifår väl återkomma när lärt sig åtminstone dessa grundläggandefakta. Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. Får jag till protokollet anteckna attjag naturiigtvis beklagar alt Jagabsolul inte kunde instämma i vad min kollega i civilulskotiet . Jag är kanske något förvånad över hans inställning. Däremot ställde hanen fråga, och jag vill gärna vara så kollegial och artig att jag svarar honom. Frågangällde, om jag förstått det hela rätt, hur jag som länsstyrelsetjänsteman meden viss erfarenhet från fältet av byggnadslagstiftningen tror attlänsstyrelserna och byggnadsnämnderna skall kunna klara den nya lagstiftningen. Jag har varit med om atl tillstyrka delta förslag, eftersom Jag har ettganska stort förtroende både för länsstyrelserna och för byggnadsnämnderna.Jag tror att man där, nu liksom tidigare, kan läsa lagtexter. Länsstyrelsernaoch byggnadsnämnderna har i ganska bra klarat av att tolka dennuvarande byggnadslagstiftningen, som sanneriigen inte är så glasklar-det trorJag alt Per håller med mig om. Jag är övertygad om alt en mycketstor del av länsstyrelseljänstemännen och ledamöterna och tjänstemännen ibyggnadsnämnderna tycker som Jag, nämligen att det är bra med vartenda försöktill förenkling som görs. Men, herr talman, framför allt tror Jag att allasvenska medborgare som vill bygga och bo är glada över varje förenkling, ochdet är för mig viktigare än om länsstyrelserna eller byggnadsnämnderna tyckerdet. Sedankan Jag på grundval av min erfarenhet säga aft det dessutom är bra ombyggnadsnämndernas plock med en massa småärenden kan försvinna. Jag har denerfarenheten att man på grund av gällande regler i många fall kanske ägnat mertid åt plank och staket samt ål funderingar om än åt det sombyggnadsnämnderna först och främst borde syssla med, nämligen att se tillplanläggningen ordentligt. Oppositionenhar tagit upp några småfrågor. Synpunkterna på dessa frågor har blivit så passväl bemötta av utskottets ordförande attjag inte behöver gå in på dem i detalj.Jag vill bara påpeka att det finns en gammal god regel som säger att man skall inle ålägga allmänheten atl gå in med skriftliga Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. ansökningar i onödan. Iallmänhet är slatliga myndigheter skyldiga alt ta upp ansökningar munlligen ochanteckna dem vid telefonsamtal. Det är vad man här försöker överföra i byggnadslageni vissa fall. Detviktiga är dessutom, herr talman, i detta fall att byggnadslovet blir satt påpapper, inte att ansökan är på papper. Del är något som man borde tänka på. Härhar talats så mycket om färgen på hus. Jag skall inle fortsätta, men Jag villerinra om alt det handlar om atl färga om hus. De har en gång i liden prövats idet här hänseendet, om de ligger inom elt sladsplanelagt område, och sedanskall de inte avvika från karaktären. Jag yrkarbifalll till utskottets hemställan. Vi skall väl runda av den här debatten. Men innanjaggördet för min delvill Jag gärna notera att har klarat av det soin många både tungaoch mindre tunga remissinstanser haft bekymmer med, nämligen hur lagen skallkomma att tolkas, om den så alt säga sätts i sjön. Jagnoterar också att sade att det här gäller plank och staket. är just delta del inte gäller. Mina frågor rörde sådana ting som hursakägarbegreppet skall hanteras när det gäller muntlig ansökan. Det log KarinAhriand inte upp. KarinAhrland avstod också från att ge någon som helsl definition till ledning förden som skall hanlera detla - vad man menar med "i omedelbar närhetav" och "helt nära". Jag skall med stort intresse följa hur allade här frågorna hanteras . Jagtillåter mig ändå, herr talman, att än en gång anmäla alt jag tycker att dethär är en skenreform - en reform i den riktningen att den förvärrar detsom den är avsedd att bekämpa, nämligen byråkratin. Därför står jag kvar vidmitt yrkande om bifall till reservationen. Herrtalman!Viskall väl inle skriva de nya anvisningarna här-det tror jag vi kan överiåta åtplanverket, som också kan anföra rätt många exempel. NärJag talar om plank och murar, så är del miu enkla uttryck för just sådant härsmåbyggande som det är fråga om. Jag tror inte atl det är så svårt att vela vad10 m är, och jag tror att de allra flesta begriper ungefär vad "omedelbarnärhet" är. Del kommer att visa sig i praxis, som så mycket annat har fåttlov atl göra i byggnadslagstiftningen. Jag skall inte stå här och säga att detär eller , men vi kan väl enas om alt det är nog vad mångatror.