prot · G309134 · 1979-12-31 00:00:00 — Förutsättningarna för att dessa krav skall kunna uppfyllas börvara betydligt bättre vid de överläggningar som skall ske mellanparterna. Därför finns det nu ingen som helst anledning att göra någonutvärdering av ett skattetak för kommunerna. Från vill vi starktunderstryka att det inte kan bli fråga om något kommunalt skattetak förkommunerna. Ingen har kunnat visa hur ett sådant tak skulle kunnakonstrueras för att rättvisa skall kunna skapas mellan de olika kommunerna.Dessutom kan det betonas att den kommunala beskattningsrätten är skyddad igrundlagen. Det finns naturligtvis mera som kan göras för attytterligare utjämna olikheterna kommuner emellan. Under punkt C i finansutskottetsbetänkande, där budgetdepartementets förslag om skatteutjämningen behandlas,konstaterar utskottet att föredraganden har tillsatt en beredningsgrupp somskall se över beskattningen av juridiska personer. Jag, liksom utskottet, anseratt beskattningen av juridiska personer är en viktig del i den fortsattaskatteutjämningsreformen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. ANITAGRADIN (s) replik; Nej, , det skall inte alls varakonfrontation till varje pris från socialdemokraternas sida. Men jag förståratt kan behöva krypa bakom en sådan formulering för att ursäktaatt på detta område har satt sig i knä. ställde juinte upp på de i dessa sammanhang då aviserade signalerna. sade att det är mycket viktigt att vi flyttarut besluten dit människorna bor, att människorna kan påverka sin egen situationoch vara med och bestämma - och där är vi sams. Men i en sådan situation, närman abrupt hoppar över någonting, är det framför allt de fattiga kommunerna somdrabbas, och där trodde jag i vart fall att hade vissa intressen attslå vakt om. De rikare kommunerna kan kanske klara sig ekonomiskt urden här situationen på olika sätt. Men för dem som har det bekymmersamt finnsdet naturligtvis ingen annan utväg än att höja skatten för attklara av att ge Nr 134 medborgarna den service och den omvårdnad som kommunerna ändå måste den ställa upp på. LENNARTBLOM (m) replik: En kort replik till , Han sägerutan reservationer att den kommunala beskattningsrätten är skyddad i grundlag.Detta är ett påstående, inte något faktum. Vad som behöver klarläggas är hurdet förhåller sig på den punkten. Och även grundlagar kan faktiskt ändras.Skulle det bli nödvändigt att ändra grundlagen på den här punkten bör manförbereda det. Den andra synpunkten till ; Man kan givetvistänka sig andra konstruktioner för att se till att kommunerna hålls någorlundai schack. En konstruktion som naturligtvis är helt genomförbar är att villkorastatsbidrag -om inte de uppgörelser som träffas om återhållsamhet hålls så blirman av med statsbidraget. Jag har stora sympatier för den utvägen. Jag trornämligen att det är alldeles nödvändigt att se till att kommunerna verkligenfår upplysning om sakernas tillstånd. Kommunalekonomiska frågor m. m. ROLFRÄMGÅRD (c) replik: påstår att det skulle vara attsvika kommunerna om vi inte nu genomför den beslutade leformen i den takt somvi har tagit ställning för. Men vi har ett svårt läge församhällsekonomin, som bl. a. oljeprishöjningarna orsakat. Om man tar hela andraetappen av skatteutjämningen får man en ökning av budgetunderskottet ochförmodligen också större utlandsupplåning. Det rör sig om en fördröjning av ett belopp sommotsvarar en tiondel av det totala skatteutjämningsbidraget. Därutöver kommerman att öka det s. k. extra skatteutjämningsbidraget för kommuner som fårsvårigheter. Genomsnittligt är dessutom kommunernas ekonomi 1980/81 tämligengod, tack vare att ökningen av arbetsgivaravgifter och liknande avgifter kunnatbegränsas sedan regeringsskiftet . Socialdemokraterna verkar nu väldigt angelägna om attbygga ut skatteutjämningsbidraget, men under hela deras regeringstid var demåttligt intresserade av att öka den här volymen till kommunerna. Efterständigt upprepade krav från nådde vi 1976 upp till ca 3,2 miljarder itransfereringar till kommunerna. Men har, som jag betonade tidigare,utjämningsbidragen mer än fördubblats, och de uppgår nu till ca 7.4 miljarder.Det är alltså en verkligt stor skillnad, , på de transfereringar somskett. Till vill jag säga att vi från intefinner någon som helst anledning att nu ta ifrån kommunerna beskattningsrätten.Moderaterna har i ett särskilt yttrande pekat på att man bör göra enutvärdering av ett skattetak för kommunerna. Det sker emellertid överläggningarmellan kommunförbunden och staten, och med den plattform som man nu kommitöverens om har man betvdligt större förutsättningar att nå överenskommel- Nr 134 ser på den sidan. Det finns därföringen som helst anledning att nu kräva den "gon sådan utvärdering, () replik: Knin ir I k '' talman! historieskrivning när det gällersamarbetsför- ., h .f ' hållandena mellan stat och kommun lämnar mycket övrigt attönska, men tyvärr har vi väl nu inte tid att fördjupa oss i detta, m. m. ' Jag vill återkomma, , till den problematik somhandlar om att de kommuner som har en bekymmersam situation hamnar isvårigheter. Det får den effekten att de inte kan ge sina invånare den serviceoch omvårdnad som krävs, och de kan därför tvingas att höja skatten. Detta harbåde och jag kunnat konstatera av de hearings och uppvaktningarsom förekommit i utskottet, och jag tycker därför att borde hakunnat dra samma slutsatser som jag av detta, () replik: Låt mig för ordningens skull notera att vadden moderata motionen går ut på är kanske inte i första hand en utvärdering,utan det är helt enkelt att man bör vidta ett förberedande lagstiftningsarbeteoch en undersökning av detta viktiga område, vilket ju KEU inte hann med. Detär därför kanske inte någon stor skillnad i åsikt mellan och mig.Vad vi eftersträvar är således att man skall undersöka hela fältet ochåstadkomma en lagstiftning som kan sättas i kraft om och - vilket är troligare- när den behövs. Socialdemokraterna har ofta kritiserat de borgerligaregeringarnas handläggning av skolbyggnadsfrågorna. Bl, a, har vi framförtkrav på ökade anslag, krav som avslagits av den borgerliga majoriteten. Vi har1978 motionerat om förenklingar av administrationen av statsbidragsgivningen,något som också de borgerliga varit med om att stödja. Vår förvåning blev stor när resultatet av våra krav omförenklingar presenterades. Förenklingarna blev i den borgerliga regeringenshand till bl, a. indragning av hela anslaget till skolbyggnadsverksamheten, Isanning en reform av borgerligt märke! Anslaget till skolbyggnadsverksamheten är nu 320 milj, kr,. Dessutom tillkommer 9 miljoner till förhyrande av skollokaler. Såsomframgår av den avvikande mening vi avgivit till utbildningsutskottetsbetänkande är det inte den nuvarande utformningen av skolbyggnadsstatsbidragetvi slår vakt om - tvärtom. Vi önskar förenklingar och kan tänka oss attstatligt stöd till kommunerna för skolbyggen kan utgå i andra former. Men vifinner det oacceptabelt att man med ett penndrag slopar hela bidraget med dekonsekvenser detta får för kommuner och landsting och för försörjningen medskollokaler. Upprördheten inom skolvärlden och hos kommunerna var storredan då 32 regeringens arbetsgrupp publiceradesitt förslag om att avveckla statsbidra- Trots den otillständigt korta remisstiden hann en del värdefullasynpunkter framföras. Regeringen brydde sig dock inte om att ta hänsyn tilldessa synpunkter, eftersom man i realiteten fattat sitt beslut redan innanremisstiden gått ut. En praktiskt taget enig remissopinion dömde utarbetsgruppens förslag. Bl, a, uttalade länsskolnämnden i att den"vände sig med skärpa mot utredningens teoretiska och lättsinnigaresonemang". Många kommuner gör uppskattningar av bidragsförlusten pågymnasieskolsidan. För innebär förlusten 30 milj. kr., ochTrollhättan uppgeratt man mister Omiljoner vardera , 20miljoner, 15-18 miljoner och 5,5 miljoner årligen.Upplands-Bro anger att slopandet av statsbidraget betyder en skattehöjning med80 öre. Jag vill fortsättta. fru talman, att föra fram synpunkterfrån fältet. Sådana har ymnigt förekommit i den här debatten. I senaste numretav Skolledaren, nr 4 1980, säger vice VD i : "De förslag om indragna statsbidrag på skolområdetsom regeringen nu har lagt på bord inger mycket stora bekymmer. Den ansträngdakommunalekonomin blir ännu mer pressad. Främst gäller detta naturligtvis förslaget attstatsbidraget till skolbyggen ska slopas från /82. Propositionenhärom lades märkligt nog fram redan innan remissinstanserna avgett sinayttranden över utredningsförslaget, Remissbehandlingen blev alltså heltillusorisk," I det här numret av Skolledaren framgår det också attupprördheten inte bara har kommunalekonomiska orsaker. Det handlar också omutbildningspolitiska principer, , som är skoldirektör i ,säger: "Om kommunen tvingas finansiera dessa miljoner på annat sätt kan vibli tvingade att göra hårda prioriteringar bland byggobjekten. Detta torde dåfrämst drabba och leda till att skolbyggandet i nya stadsdelarskärs ned och områdets elever tvingas resa till befintliga skolor i äldrestadsdelar." Skoldirektören i -tidigare folkpartistisk riksdagsman - säger: "Särskilt besvärlig ärsituationen då Botkyrkanu planerar att bygga lokaler för invandrarundervisningen. Skullestatsbidraget försvinna riskerar skolan att högst avsevärt få skära ner sittbyggnadsprogram. Konsekvenserna blir svåra." Enligt säger en bekymrad vice ordförandei skolstyrelsen i ; "Om statsbidragen för nya skolbyggnader drasin är risken mycket stor att de planerade högstadieskolorna i och påStyrsö samt Angeredsgymnasiet inte blir byggda." I C-länets landsting har debatten gått mycket het.Oppositionslandstings rådet . , som är centerpartist, utbrister i : "Det är klart fel av skolminister att föra framförslag som med kort varsel hotar att kullkasta den planering vårt och andra landsting står mitt uppe i ." I konkret handling visar alltså den borgerliga regeringenatt den inte lever upp till det annars fagra talet om att man vill förbättraskolan. Det blir i själva verket tvärtom, vilket på följande sätt slås fast i ett yttrande från 3 protokoll 1979/80:134-136 Kommunalekonomiska frågor m. m. Kommunalekonomiska frågor in. Den skriver: "Ett avskaffande av det särskildastatsbidraget till skolbyggnation kan inte vara till skolans fördel." Regeringen säger i högtidliga sammanhang, t. ex. iregeringsförklaringen och i andra ordrika dokument, att den önskar att småskolor skall byggas. handlar regeringen så, att kommunerna får detmycket svårare att över huvud taget bygga skolor. Naturligtvis blir detsärskilt svårt att bygga fler små skolor, vilket bevisligen innebär en högrebyggkostnad. drog den borgerliga regeringen i sinkompletteringsproposition in K) % av skolbyggnadsstatsbidraget och föreskrevatt statsbidrag till små skolbyggen inte alls skulle utgå. tar man stegetfullt ut och drar in hela statsbidraget. Särskilt allvarligt blir regeringens besparingsförslag medtanke på gymnasieskolan, övergångsbestämmelserna till trots. Vi ser nu framföross en situation där gymnasieplaneringen avstannar och kommunerna kominer attlåta bli att bygga ut gymnasieskolan eller att ersätta gamla lokaler. Detkommer att vara mycket frestande att för yrkesutbildningen försöka hyra in sigi äldre fabrikslokaler eller att förlägga utbildningen till företag. Det här innebär att det pågår en smygande förändring avgymnasieskolan. vrider utvecklingen tillbaka och försöker torpederaden integrerade gymnasieskola som de egentligen aldrig ställt upp för. Centernoch låter detta ske. Tidningen ser regeringens samladehandlande när det gäller gymnasieskolan som ett "attentat motyrkesutbildningen". Det finns stor anledning att instämma i det. I propositionen heter det på första sidan;"För det första måste den kommunala utgiftsökningen dämpas jämfört medutvecklingen ." Sedan utpekar inan särskiltskolbyggnadsstatsbidragen, och de är också tungt vägande. Jag måste då fråga:Anser de borgerliga att kommunerna har byggt för många skolor för att mötabehovet av nya skollokaler för i nya stadsdelar eller det ökadelokalbehovet i gymnasieskolan som beror på ökningen av ungdomskullarna eller påungdomarnas ökade önskan att skaffa sig gymnasieutbildning? Alltså: Har vibyggt för många skolor? Vill de borgerliga nu minska skolbyggandet trots destora behov som kommunerna redovisat? Titta bara på den lista av gymnasieskolorsom kommunerna anser sig ha behov av att bygga som vi har fogat tillutbildningsutskottets yttrande i vår avvikande mening. Vi socialdemokrater tar på det bestämdaste avstånd från deborgerliga förslagen till försämringar av, kommunernas möjligheter att skapa engod skola. Jag yrkarbifall till reservationen 4, LARZJOHANSSON (c), \ Ovedersägligen är det så att om man tar bortett statsbidrag som har utgått till kommunerna innebär det ettinkomstbortfall för dessa. Flera talare har varit angelägna omatt framhålla de nackdelar som kan uppstå om inkomsterna minskar. Men när det gäller skolbyggandet är bilden litet merkomplicerad. Det finns också fördelar att vinna med att ta bort statsbidraget.Den viktigaste fördelen är möjligheten till samplanering mellan skolbyggandetoch övrigt samhällsbyggande. Alltför många nya bostadsområden har producerats idet här landet där just skollokalerna har kommit till alltför sent, ibland inteförrän de tilltänkta eleverna är på väg att lämna skolpliktig ålder. Skälet harmånga gånger varit att kommunen står och stampar i statsbidragskön. Likaså vetalla som har erfarenhet av skolbyggande hur det har hänt attkommunen har haft en ambitiös planering, startat en projektering avnya skollokaler och haft färdiga handlingar för att kunna bygga med kortvarsel. Sedan har man fått vänta för att få det eftertraktadestatsbidragsbeslutet - och då, vid den slutliga upphandlingen, kunnatkonstatera att kostnadsutvecklingen har varit sådan att skillnaden mellan denursprungligen beräknade kostnaden och den verkliga kostnaden vidbyggnadstillfället är så stor att den inte täcks av statsbidraget. Då kan manfråga sig vad väntandet har tjänat till. Till allt detta skall läggas den väsentligt förenkladeadministrativa hantering i kommunerna som blir följden om propositionensförslag genomförs. Det system vi har, rned en omfattande lokalbehovsprövning,ritningsgranskning i olika skeden och ett komplicerat ansökningsförfarande, harinneburit betydande arbetsuppgifter för kommunerna, och de små kommunerna harofta varit utlämnade till konsulter med betydande kostnader som följd. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Kommunalekonomiska frågor m. m. () replik: Om detta - att systemet är krångligt - har viingen avvikande mening, I den uppfattningen instämde också de borgerligapartierna när vi motionerade 1978. Därför bör man ändra i och förenklaregelsystemet. De borgerliga påstår sig vilja använda regeringsmakten för attbekämpa krångel och byråkrati. I den här frågan kan man också ta hjälp av enutredning som har lagt fram sitt förslag, nämligen skoladministrativakommittén, som föreslår förenklingar i systemet. Men lös inte frågan med ettAlexanderhugg genom att avskaffa hela bidraget! Jag konstaterar också att LarzJohansson inte kan eller vill svara på mina frågor om det har byggts för mångaskolor eller om ni tycker att det skall byggas färre i fortsättningen. LARZJOHANSSON (c) replik: Jag kan gärna svara med det citat som själv använde tidigare. Jag skall inte åberopa vem som har gjortdet uttalandet utan använder det gärna utifrån egnautgångspunkter. "Om kommunen tvingas finansiera dessa miljoner påannat sätt kan vi bli tvingade att göra hårda prioriteringar blandbyggobjekten. Detta torde då främst drabba och leda till attskolbyggandet i nya stadsdelar Kommunalekonomiska frågor m. rn. skärs nedoch områdets elever tvingas resa till befintliga skolor i äldrestadsdelar." I all sin aningslöshet är detta en utomordenligt brabeskrivning av den situation som vi befinner oss i och de åtgärder som måstevidtas. Är man i en besvärlig ekonomisk situation, krävs det att kommunerna görhårda prioriteringar. Det har krävts tidigare att vi skulle göra sådanaprioriteringar närdet gällt skolbyggandet. Ingen kommun har kunnat bygga alla deskolor som man egentligen skulle ha önskat för att tillfredsställa alla deönskemål som rests, framför allt från de skolansvariga. Vi har också sett många exempel påatt när man byggt nyabostadsområden så har äldre stadsdelar blivit mer eller mindre avfolkade ochskollokaler som har varit i gott skick och fullt användbara tomställts. Det äringen katastrof om man då måste tillgripa metoden att skjutsa elever frånnybyggda områden för att utnyttja de skollokaler som redan finns. Det är intemärkligare att skjutsa dessa elever än att skjutsa elever på andra håll,exempelvis i glesbygden. Det är det det handlar om - att dra nytta av de resurservi har och att göra hårda prioriteringar. Det måste man göra i ett besvärligtkomrnunalekono-miskt läge. () replik; företrädare menaralltså att kommunerna har satt i gång onödiga skolbyggen. Jag måste då tolkahonom så att det skall byggas färre skolor. alltså i vad sade , nämligen att dehär åtgärderna är till för att göra det "mera besvärligt" förkommunerna. () replik: Självfallet är tolkningfelaktig. Inte heller kan väl bestrida att det, om man har enbesvärlig ekonomisk situation - i riket i dess helhet eller ute i kommunerna -är nödvändigt att göra prioriteringar. Det vore väl märkligt annars. Är denekonomiska situationen litet besvärligare än tidigare, blir naturligtvisprioriteringarna hårdare. Man kan ge ett annat exempel på detta. Vi behandlar idagarna en proposition om hur vi skall försöka ge fler elever igymnasieskoleåldern möjlighet att få en utbildning i stället för enbartberedskapsarbeten. Den propositionen syftar till att kommunerna i stället föratt bygga nya institutioner som de inte har möjlighet till-och som så småningomheller inte skulle bli oundgängligen nödvändiga, eftersom vi barett vikande underlagav elever i gymnasieskoleåldern - skulle ges möjligheter att utöka denföretagsförlagda utbildningen. Det recept som socialdemokraterna då har är attyrka avslag på propositionen. På det sättet löser man inte några problem. STIGALEMYR (s): Jag kommer att hålla ett mycket kortanförande, med hänsyn till allt som har sagts tidigare om skolbyggena. Jag harbegärt ordet för att tala något om dem. Men tillåt mig, fru talman, att förstunderstryka att det var ett mycket intressant anförande som , ett anförande som jag skall medverka till att det blir utskickat tilllandets kommuner. Innehållet i det anförandet innebär nämligen att det är braför kommunerna att statsbidraget till skolbyggena slopas. Det har ingentidigare sagt här , utan de borgerliga företrädarna har ju i principbeklagat att de av statsfinansiella skäl anser sig vara tvingade till det här.Ingen har före talat om för kammaren att det egentligen varnyttigt att kommunerna slipper de här pengarna. Det är intressant för alla ossi den här lokalen som är kommunalmän att nu få det beskedet från centerpartietstalesman i debatten om anslagen till skolbyggena. Jag begärde ordet för att deklarera följande: Vi har i riksdag varit överens om att det ärstora problem i våra skolor. Vi har olika meningar om varför det är på detsättet, och kritiken har varit hårdast från moderata samlingspartietsföreträdare . Men vi har nått bred enighet om att vi skall genomföraett reformarbete i skolan - det har skett framför allt på område,men det pågår också ett reformarbete i gymnasieskolan. Det som händer är attreformarbetet på skolans område kraftigt skadas och avstannar. Det sker genomdet här förslaget att dra in statsbidragen till kommunerna för hyrande avskollokaler och slopa det när det gäller byggandet av nya skolor, men denkompletteringsproposition vi fått andas också en antydan om att reformarbetetpå skolans område nu måste ske i långsammare takt än vi har tänkt oss. Det här är utomordentligt allvarligt, därför attsituationen i skolan har ju också ett klart samband med situationen blandungdomarna i samhället i övrigt. Och vi har ju varit överens om att för attkunna angripa ungdomsproblematiken måste vi göra stora insatser i skolan, ochdär är lokalerna den allvarliga flaskhalsen. Att försena genomförandet avlokal-byggnadsprogrammet innebär allvarlig skada för reformeringen av skolan. Om kommunerna ändå vill fullfölja sittlokalbyggnadspro-gram leder det till ofrånkomliga skattehöjningar i ett redanpressat kommunalekonomiskt läge. Det är för att markera detta och för attuttrycka mitt beklagande av de attacker mot reformeringen av skolan, vilka denborgerliga majoriteten nu håller på med, som jag har gjort detta inlägg. Kommunalekonomiska frågor m. m. LARZJOHANSSON (c) replik: Det var en något enkel argumentationstekniksom tillämpade. Jag är tacksam om hjälper till att sprida detuttalande som jag gjorde, därför att jag är övertygad om att kommunalmännen utei landet är läskunniga, och de kan läsa inlägget från början. Jag sadeinledningsvis att det är många här som har beskrivit de nackdelar som uppstår,när man tar Kommunalekonomiska frågor m. m. bort ett statsbidrag - jag sade att ovedersägligen är detså att nackdelar uppstår. Men jag fortsatte med att säga att det finns ocksåfördelar. Jag nämnde några av dem för att visa att också det statsbidragssystemsom vi har är sådant att det kan kritiseras. Och märkligt nog. StigAlemyr, fick jag då genast instämmande av , som i långastycken höll med om det som jag hade sagt rörande dessa fördelar. Det är precis lika ovedersägligt att dessa fördelar finnssom att nackdelarna finns, så jag hyser ingen oro, om det är fler som fårmöjlighet att ta del av uttalandet. () replik: I den talarordning som vi preliminärt kommitöverens om finns det ingen talesman för utbildningsutskottets moderataledamöter, och jag skulle därför kort vilja replikera vad som senast här harsagts genom att framhålla, att det är givet att det innebär nackdelar att manförändrar och tar bort statsbidragen - dock efter en övergångstid. Vi kan intebestrida att i den åtstramning som sker blir det på det avsnittet enförsämring. ökas ju successivt de totala kommunala bidragen på ettsådant sätt att kommunerna får ökade möjligheter att prioritera inom denramen. Den koppling - jag begärde replik ianslutning till vad sade -som gjordes med den moderata kritiken avskolan görs litet väl enkelt av , På grund av att det blir svårareatt få utrymme i skolorna skulle vi alltså inte vara konsekventa i vår kritik avskolan. Det finns ju faktiskt mycket att kritisera i skolan, vågar jag säga,utöver detta att lokalfrågan måhända är bekymmersam. Men är det så attkommunerna har en ökad möjlighet att prioritera på det här området. Jag ärövertygad om att man på moderat håll ute i kommunerna kominer att verka för attvid en omprioritering t, ex. satsningen på den i särklass dyraste av allabarnomsorgsformer, nämligen barnstugorna, får stå tillbaka till förmån för ettskolbyggande. STIGALEMYR (s) replik: Vi har krävt - och vi har fått med ossutbildningsutskottet i på det - enklare regler förstatsbidragsgivningen. Det har vi varit överens om. Men att man skulle förenklaså till den milda grad att man skulle ta bort statsbidraget i dess helhet hadeingen av oss tänkt. Och det tänkte knappast någon av de företrädare för deborgerliga partierna som var med och rekommenderade att fatta detbeslutet. har glidit från vad han först sade. är det interiktigt lika bra att mista statsbidraget som det verkade i det första inlägget.Men med alla de argument för att ta bort statsbidraget som äveni sin replik framförde måste slutsatsen bli att han tycker att kommunalmännenbör vara ganska nöjda med att mista de här pengarna. Till vill jag säga att det är klart att detfinns annat att diskutera och kritisera i skolan. Det är vi överens om. Men jagsade i mitt inlägg - och jag upprepar det - att vi har lärt oss att det ärlokalfrågan som i