prot · G30935 · 1979-12-31 00:00:00 — De båda huvudsekreterarnahar hoppat av utredningen efter bara några veckors medverkan - en händelse somser ul som en lanke: utredningen har inte försökt göra en objektiv bedömning.Jag skulle vilja fråga: Har industriministern någon förklaring lill atthuvudsekrelerarna lämnade utredningen .så kvickt? Regionalautvecklingsfonden har låtit , ett i varvskretsar välansell konsultföretag, utreda möjligheter lill fortlevnad. MaynardShipbuilding konstaterar, till skillnad från vad kommissionen gjort, allförutsättningarna är goda. Likaså har varvets ledning och dess anställda visatpå alt föruisällningarna är bra för en forlsall verksamhei. Kommissionenhar inie kunnal bemöta annal än med ord. Inget underlaghar redovisats. Vidare har kommissionen hemfallit ål atl göra en kortsiktigbedömning av läget. Ingen hänsyn har tagits lill den internationellauppfattningen atl sjötonnagel behöver fördubblas . Inte heller harhänsyn tagits lill behovet av att spara oljeenergi genom en överföring av längafrakter inom landet från landsväg lill sjövägar. Baraelt ytligt betraktande av kommissionens rapport avslöjar dess ihålighet. Delvore skandal om en sådan rapport skulle läggas lill grund för tusentaletanställdas framlida försörjningsmöjligheter och fortsatta betydelsesom sjöfartsnation. Jagskulle vilja ställa några frågor med anledning av det knappa svar som hargetts. IndustriministerÅsling säger atl kommissionens förslag bereds. Men vad sker med de övrigaförslagen från de andra utredningarna - , länsstyrelsensullalande och de ire experternas särskilda yttrande - som väl rimligen bör ledalill att förhandlingar kommer i gång innan en varvspropostion framläggs, så atlregeringen pä den punkten åtminstone vel vad den har att följa. Kommerregeringen atl följa även de andra förslagen och inte bara förslaget frånkommissionen? Omverksamheten vid mindre och medelstora varv Utöver vad Jag sagl i svarel vill jag då påpeka att allt material somär relevant i sammanhanget självfallet kommer all användas vidindustridepartementets fortsatta beredning av frågan. Om ökaderesurser till miljöförbättringar (vpk): Det skulle vara intressant alt också få veta vad har föruppfattning när det gäller att förändra iransporterna här i landet. Med lankepå de energibesparingar som kan göras finns det anledning atl föra överlångväga transporter från landsvägar till kust- och insjöfart. Eftersom NilsÅsling tillhör elt parti som engagerar sig i nej-alternativet ikärnkraftsfrågan, finns det anledning atl erinra om vad som sägs inej-allernativel: "Behovet av energi för godstransporter kan minskas genomatt de långväga godstransporterna förs över frän landsväg till tåg ochfartyg." Pådet sättet och med en del andra ålgärder skulle man kunna kvarhållaenergianvändningen inom samfärdselsekiorn på samma nivå 1990 som vi har . Deltaär naturligtvis en viktig faktor när det gäller att bedöma framlid.En övergång frän landsvägstransporter till kust- och insjöfart innebär alt manmöjliggör beställningar av fartyg av den storlek som just och de andrasmå och medelstora varven kan tillverka. Jag vill därför ställa frågan tillindustriministern: industriministern atl, i motsats lill kommissionen,göra en långsiktig bedömning av framtid? Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Om ökaderesurser till miljöförbättringar BosladsministernBIRGIT erhöll ordet för att besvara Kun () den 14november anmälda fråga, 1979/80:120, och anförde: har frågat mig om regeringen avser atl gebostadsstyrelsen begärda resurser för miljöförbältringsbidrag och om jag kommeralt medverka lill alt det vid fördelningen tas särskild hänsyn till behoven avmiljöförbättringar i de s. k. svåra bostadsområdena i storstadslänen. Bidrags-och finansieringsvillkoren för förbättringar av boendemiljön har efter förslagav trepartiregeringen gjorts mer förmånliga. Ansökningarna om bidrag gäller nuofta mer omfattande förbättringar av bostädernas närmiljö och avser i ökadutsträckning områden med uthyrningsproblem. Följdenav detta har blivit att behovet av medel har ökal. /78 höjdesbidragsanslaget i förhållande till budgetåret före med 5 milj. kr. Under /79 beslutade på förslag av regeringenatt som tilläggsanslag anvisa 15,5 milj. kr. för det här ändamålet. Delursprungliga anslaget för budgetåret var 35 milj. kr. Efterfrågan har under delinnevarande budgetåret redan överstigit anslaget. Jag har tagit upp frågan omtilläggsanslag, men något beslul av regeringen om extra resurser föreliggerinte . Fr. o. m. är dellänsbostadsnämnderna som beslutar om bidrag lill förbättring avboendemiljön medan bosiadsslyrelsen beslutar hur tillgängliga medel skallfördelas på nämnderna. För innevarande budgetår har styrelsen vid fördelningensärskilt beaktat ansökningar för områden där synneriiga skäl för förhöjt bidragföreligger. Detta innebär således atl särskild hänsyn las till behovet avmiljöförbättringar i s. k. svåra bostadsområden. Jag utgår frän att även medelfrån tilläggsanslag kommer aU fördelas med sådant hänsynstagande. Någonsärskild medverkan av mig till delta behövs således inte. Jag ber att fåtacka bostadsministern för svarel på min fråga. Påsocialdemokratiskt initiativ infördes de s. k. miljöförbältringsbi-dragen.De borgerliga regeringarna har inte följt upp reformen på etttillfredsställande säll. a. en otillräcklig medelstilldelning hotasnu flera projekt i t. ex. av atl läggas pä is, trots aU de tillhör demest angelägna. Närbosiadsslyrelsen fördelade de för ändamålet tillgängliga medlenerhöll endasi 5 milj. kr. av behövliga 14 milj. kr. Vid dettafördelningstillfälle värdet endasi och som fick strykapå foten. Alla andra län fick det statliga bidraget fullt ut för sina projekt.Tycker verkligen bosladsministern atl en sådan fördelningsprincip, som sätterstorstadslänen i strykklass, är riklig? Missnöjetmed de borgeriiga regeringarnas bristande intresse för miljöförbättringar ärstort och växer sig allt starkare i många kontaktkommittéer ute ibostadsområdena. Och det är lätt att förstå. Inom bostadsområdena bildaskontaktkommittéer. Hyresgästföreningar och samhällsorgan kopplas in. Hundratalsmänniskor intresseras och görs delaktiga i planeringsarbetet. Ett stort antalmänniskor i ell bostadsområde ägnar ideellt kvällar och nätter, många av demall sin frilid, ål elt projekt boendemiljö. Exempel finns därplaneringsarbetet lagit både månader och är. Och , när man änlligen skallsälta spaden i Jorden, får man beskedet: Pengarna är slut. Attförsl ge människor förhoppningar om att kunna förbättra sin boendemiljö medegna insatser och sedan svika dem är i sanning, fru bostadsminister, dåligpolitik. Del är närmast elt cyniskt handlingssätt. Så fär man helt enkell intebehandla människor. Bostadsministernshandlingsföriamning och oförmåga att få fram nödvändiga resurser tillmiljöförbättringar i s. k. svåra bostadsområden, framförallt i storstadslänen,kan inte försvaras. För mig är bostadsministerns passivitet oförklarlig,eftersom det finns elt starkt stöd i den här kammaren för projektet . Avdet svar Jag ftt förslår jag all bosladsministern har för avsikt all på det härområdet fortsätta sin djupa lörnrosasömn. Om ökaderesurser till miljöförbättringar Jag lyckeratt lar i lilet väl kraftigt. Vi har alltså ökatmöjligheterna för den här verksamheten för de svåra 2 protokoll 1979/80:35-.18 Omökade resurser till miljöförbättringar områdena från inormalfallet . Vi införde lånemöjligheler för denresterande delen, för det var ju så att de företag som har fastigheter i sväraområden inte hade råd atl söka bidragen, eftersom de inte kunde finansieraresten av beloppet. Dehär förändringarna har gjort atl vi fått en fantastisk efterfrågan på medel,och jag är mycket glad över del, för detta ger vid handen atl nu börjar viäntligen få en förändring i de dåliga boendemiljöer som kom lill under1960-talet. Vihade reserver på anslaget pä 80 milj. kr. när vi började /79.Det visar atl då efterfrågades inte medel; förelagen hade icke råd attefterfråga dem. har det kommit in väldigt många ansökningar, och vi föreslogen ökning genom tilläggsanslag förra budgetåret på 15,5 milj. kr. vari våras överens om den ram som skulle gälla för /80. Viresonerar nu i regeringen om ytterligare tilläggsanslag för detta budgetår. KurtOve beskrivning av handläggningen av dessa frågor är totaltfelaktig. Närjag ställdefrågan om miljöförbättringsbidragen, så värdet inte i avsikt atl ställabosladsministern mot väggen utan snarare för atl ge bostadsministern råg iryggen. Det kan ju behövas, om man är litet osäker och sitter med i en regeringsom styrs av moderater. Denfråga som vi nu diskuterar är ju ytterst en fråga om pengar och fördelningen avdessa. I årets valrörelse tillskrev i södra samtligariksdagspartier och frågade hur de ställde sig till miljöförbättringsbidragen.Så härsvarade : "Näransökningarna nu överstiger budgeterademedel måste man enligt vår uppfattning redan under innevarande budgetärallvarligl överväga en utökning. Målsättningen bör vara atl täcka samtligapriorilelsgrupper." leva upp lill den målsättning som angav i det här brevet rördet sig om ganska slora summor pengar. Statsrådet skall få en kopia av del härbrevet. Det kan ju kännas som fullkornsbröd i ryggraden pä bostadsministern,när hon skall prata pengar med sina moderata regeringskamrater. Jag vill dock göra den reservationenatt detta moderata brev tillkom i valrörelsen. Det är inte alllid moderaternamenar samma sak efter valet. Atl man ökar möjligheterna alt få bidrag från 50till ökar inte penningmängden, och det är ändå, statsrådet ,anslagens sloriek som är det viktiga i delta sammanhang. Uppläsningen av del moderata brevet visar Just alt del inte behövsextra råg i ryggen vid behandlingen av den här frågan. Jag tror alt dehyresgäster som är berörda kan se med tillförsikt på framliden. När det gäller volymen avpenningtillgången har vi dels ökal bidragsan- slaget, dels - och framförallt - infört elt nytt lånesystem, som gör allfinansieringen totalt setl har ökal myckel kraftigt. Närdel sedan gäller fördelningen mellan de olika områdena i så har av de27,5 milj. kr. som fördelals i början av detta budgetår nästan 20 milj. kr.gått till storstadslänen och därmed alltså till , och . Det är nog ändåså att bostadsministern behöver litet råg i ryggen, därför alt sedan de femriksdagspartierna blivit tillskrivna i valrörelsen utgjorde deras svar-jagbortser frän statsrådets eget parti, vars svar hon ju bör känna till - en klarmarkering atl de var beredda alt satsa på det här området. Såvittjag förstår har bosladsministern ett avgörande ansvar i den här frågan. Ändåtycks del vara sä atl den största bromsen när det gäller alt åstadkomma merpengar är bosladsministern själv. Då är del väl inte så konstigt alt Jag, närjag ville försöka hjälpa lill och när jag känner lill de besvärligheter somBirgit har med sina moderata regeringskamrater i fråga om pengar,använde mig av svar för all ge henne den extra råg i ryggen sombehövs för alt man skall kunna åstadkomma resultat. Först är del som är bromsen. Sedan är del bosladsministernsom är bromsen. får faktiskt bestämma sig för hur det är. Vårttidigarehandlandeidennafråga visaralt regeringen bedömer den som myckel viktig.Den handlingslinjen kommer vi atl fortsätta med. Jag har alltså tagit upp denhär frågan i regeringen och har därmed inte utgjort någon broms. Vi diskuterarf n. hur frågan skall lösas till de boendes bästa. Tyckerbostadsministern att den här frågan är så viktig som hon sade i sitt sislainlägg vore det också rimligt att hon såg lill att pengarna kom fram.Som jag redan påpekat har en väldig massa människor jobbat i månader och är medprojekt som är klara, men när man skall starta dessa arbeten fär manbeskedel att pengarna är slut. Om statsrådet menar vad hon säger är det rimligtatt hon också snabbt ser till att de pengar kommer fram som bosiadsslyrelsenbehöver för alt man skall kunna klara de här uppgifterna pä etttillfredsställande sätt. Överläggningenvar härmed avslutad. Om ökaderesurser till miljöförbättringar §9 Om säpos verksamhet Justitieministern erhöll ordet förall besvara Benil Måbrinks (vpk) anmälda fråga, 1979/80:108,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser atl vidtaför atl få ell slut på säpos politiska åsiktsregistrering. Somelt medel för den särskilda polisverksamheten för att hindra och uppdaga brottmot rikels säkerhei m. m. förs polisregister vid säkerhetsavdelningen inomrikspolisstyrelsen. Enligt2 § personalkonlrollkungörelsen (1969:446) får i registretanteckna de uppgifter som behövs för den särskilda polisverksamheten.Anteckning fr emellertid inte göras enbart av det skälet atl någon genomtillhörighet till organisation eller på annat säll gett uttryck för politiskuppfattning. Någonpolitisk åsiktsregistrering får således inte förekomma och förekommer ejheller. Med hänsyn härtill föreligger inte någon anledning för regeringen allvidta åtgärder i del syfte som anger (vpk): Jag hade inte väntat mig atl skulle erkänna atl säpo bedriveråsiktsregistrering. Men tack ändå för svaret! Trotsdet vidhåller jag all säpo bedriver åsiktsregistrering. Jag kan berätta förHåkan alt snickaren bara är ett av flera fall där människornekas exempelvis byggnadsjobb vid objekt med militär anknytning. De har allavarit medlemmar i ell politiskt vänsterparti. Detta är det enda brott som dessahedervärda människor begått och som renderat dem yrkesförbud i hemligarättegångar, som borde vara hell främmande för en rättsstat. De har dömts påuppgifter från människor som ställt upp som sladderlackor ål säpo. De har dömtspå uppgifter från säpomäns spaning, säpomän som ofta haft en politiskinriktning som befinner sig långt ul på högerkanlen, säpomän som är sä fixeradevid sin kommunistskräck att de inte ens uppfattat all en person på deras egenarbetsplats arbetat som spion. Jagvill faktiskt ställa frågan om inte den inriktning säpo har, alllsäåsiktsregistrering, utgör en fara för rikets säkerhet. Det finns som sagtbevis. Jaghar full förståelse för atl vissa arbetsplatser måsle skyddas från andraländers nyfikenhet. Jag begriper också atl det finns människor som är bereddaatl tillfredsställa dessa länders nyfikenhet. Men det är inte så alt människormed en viss politisk åsikt skulle låna sig lill en sådan verksamhei. Del ärhelt andra egenskaper som gör alt vissa människor inlåter sig på spioneri. HåkanWinberg bör se lill all säpos åsiktsregistrering upphör. Vidare bör alla demänniskor som hamnar i säpos register och som på grund av detta nekas vissaarbeten ha den självklara rätten alt försvara sig mot anklagelserna - vad de änmå gälla. Är beredd alt tillämpa 13 § ipersonalkontrollkungörelsen så, alt alla som av säpo nekas vissa arbeten ocksåfär veta vilken orsaken Jag vill först och främst vidhålla all någon polilisk åsiktsregistreringinte förekommer. Uppgifterna i polisregistret regleras av 2 §personalkontrollkungörelsen. Där stadgas atl del ankommer på regeringen attmeddela närmare bestämmelserom tillämpningen av föreskriften. Sådanabestämmelser har utfärdals i brev lill den 22 seplember 1972och . Det sistnämnda brevets innehåll är hemligt. I brevet den 22 seplember1972 sägs bl. "1vårt land finns organisationer och grupper som bedriver politisk verksamhei sominnebär att våld, hot och tvång utnyttjas eller kan komma all utnyttjas sommedel för alt uppnå de politiska syftena. Vissaorganisationer har i antaget program angivit att organisationen skall verka föratl omvandla samhället med våld. En stor del av sådana organisationersmedlemmar kan emellertid antas aldrig komma all medverka till all vad somsålunda uttalats i programmet förverkligas. Enbart tillhörighet lill sådanorganisation skall därför inte utgöra skäl atl anteckna någon isäkerhetsavdelningens polisregister. Anteckning får dock ske, om någon medlem ieller sympatisör med sådan organisation genom sina åtgärder har givit anledninglill misstanke att han kan vara beredd att deltaga i verksamhet som innebärfara för rikels säkerhei eller som syftar lill och är ägnad alt med våldförändra det demokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning somoberoende siat." Enanteckning i registret kan således inte grundas enbart på det förhållandet atten person har en viss politisk åsikt. Vederbörande måste dels vara medlem ieller sympatisör med en organisation, som enligt sitt program skall verka föratl omvandla samhället med våld, dels genom sina åtgärder ha givit anledningtill misstanke om att han kan vara beredd atl delta i visst slags verksamhet. (vpk): svarade inte på min fråga om 13 §. Skall man tillämpa denoch tala om varför människor har nekats visst arbete? Jag förstår varför maninte kan tala om det. Då skulle man ju tvingas avslöja atl man har vägrat deneller den personen arbete just på grund av atl han har en viss politiskuppfattning. Jagvill i delta sammanhang berätta för om en byggnadsarbetare,medlem i vpk. Han vägrades arbete vid elt mililärförräd som ligger en bit ul iskogen. Han lyckades få reda på atl den hemliga yrkesförbudsdo-men mol honomgrundade sig pä hans medlemsskap i vpk. vill Jag fråga : AnserHåkan att elt medlemsskap i vpk ulgör grund för att föras upp i säposregister och dessutom grund för yrkesförbud? Det är alltså vad som har hänt förinte så lång lid tillbaka. Det finns ytteriigare fall. Om hade lyssnat på mina tidigare inlägg hade han hörtall han redan fått svar på sin fråga. Enbart anslutning till vissåsiktsriktning medför numera inte atl man registreras. BERTILMÅBRINK (vpk): Detta fall och flera andra fall grundar sig enbart på medlemsskap ipolitiskt parti, . Om det nu inte skulle vara så, varför talar mandä inte om anledningen för dessa personer? Varför vägras en byggnadssnickareuppe i jobb vid ett militärförråd? Man skulle förbätlra ylterskaletpå militärförrädet. Var han misstänkt förgrova brott eller för spioneri ellervad var det som gjorde atl han inte fick detta jobb? Varför inte tala om det?Varför skulle han inte fä veta det? Varför skall man döma en person på det sällsom man har gjort i della fall och i många andra fall? Jag ser del såsom min uppgift att i denna frågedebatl tala om förfrågeställaren vilka regler som gäller. Del harjag också gjort. Jag nämndepersonalkontrollkungörelsen och de brev som finns. Fär jag dessutom erinra omall iden verksamhet vi nu talarom finns en ingående kontrollmekanism. Vi harrikspolisstyrelsens lekmannaledamöter, som har lill uppgift att myckel noggrantfölja den verksamhei som bedrivs av säkerhetsavdelningen inomrikspolisstyrelsen. Vidare har ombudsmän och justitiekanslernoinskränkta möjligheter lill insyn i verksamheten. Själv harjag regelbundnasammanträffanden med rikspolischefen och chefen för säkerhetsavdelningen.Också justitieutskotl har insyn i verksamheten, och jag kan berättaför atl utskottet har gjort studiebesök vidsäkerhetsavdelningen och fält informationer. Delläggs alltså ner ett omfatlande arbete på atl kontrollera atlsäkerhels-avdelningen följer de bestämmelser som gäller för den. BERTILMÅBRINK (vpk): Frågan ärju hur bestämmelserna tillämpas. Är medlemskap i vpktillräcklig grund för säpo att föra in någon i register? Ochom nu kontrollen är så effektiv, varför upptäcker inte säpo de spioner somfinns inom den egna organisationen? Sedanåberopar den pariamentariska kommission som finns tillsatt ochhävdar att den skulle utgöra något slags garanti. Men där saknas ett parti,vpk. Ochhur är det med den pariamentariska kontrollen? Kan de här pariamentarikerna somskall ta ställning till vissa fall kolla upp källmaterialet? Vilka möjligheterhårde atl kontrollera det material som säpo presenterar för dem en gäng imånaden? Enligt en ledamot i den parlamentariska kommissionen har man där överhuvud taget inga möjligheter atl kolla upp källmaterial. Det säger väl en heldel om denna s. k. parlamentariska kontroll. Vad beträffar medlemskapet upprepar Jag vad jag sade förut. Jag harsvarat på frågan. Del förekommer ingen registrering på grund av medlemskap ivisst politiskt parti. ömsäpos effektivitet är tillräcklig eller inte kan naturiiglvis allliddiskuteras. Det gäller all verksamhei som vi bedriver i samhället. Slutligenvill jag säga alt den parlamentariska kontrollverksamheten har fungerat underlång lid. ledamöter har möjlighet alt gå in i registren ochse vad som har antecknats, och det sker också. beslut att införa teletex och telefax BERTILMÅBRINK (vpk): är det på det sättet, , att i del fall som jag hartalat om-jag skall hålla mig till elt av flera fall-har personen i fråga fåttbeskedet: Du fär inget snickarjobb vid den här militära förläggningen på grundav att du är medlem i vpk. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 10 beslut att införa teletex och telefax KommunikalionsministernULF ADELSOHN erhöll ordet föratt besvara () den 7 novemberanmälda fråga, 1979/80:93, och anförde: har med hänvisning till beslut att införa tvånya tjänster för lexlkommunikation, teletex och telefax, frågat mig dels om delär rimligt att utan beslut av riksdag och regering utsträcker sittfaktiska monopol pä del sätt som sker, dels. om så inte är fallet, vilkaålgärderjag ämnar vidla för alt garantera en rimlig konkurrens när del gällernya elektroniska tjänster som kan vara aktuella i detta sammanhang. Statsmakternahar bestämt verksamhetsområdet för . Verket skall tillse atlsamhällets och enskildas behov av telekommunikationer tillgodoses. Denya tjänsterna för lexlkommunikation, telefax och telelex, är exempel på nya,moderna former av telekommunikation som baseras pä elektronisk teknik. Dessatjänster kan komma atl få stor betydelse för en ralionell informationshanteringinom näringsliv och förvaltning. Del är därför viktigt atl nyatelekommunikationssystem blir så effektiva som möjligt. har ettsamordnande ansvar för utvecklingen av dessa system. AndersBjörck säger i sin fråga att avser att direkt prioritera eller styrade nya tjänsterna till ett användande av egen utrustning, trots atldel finns gott om annan utrustning som håller hög teknisk standard. Detta kan enligtAnders betecknas som all utsträcker sitt faktiska monopolulan beslut av riksdag och regering. Del är i och för sigriktigt atl avser all tillhandahålla hela beslul all införa teletex och telefax kommunikalionskedjan,alltså även abonnenlulrustningar, för de nya tjänsterna. Detta gör man inomramen för silt systemansvar. Enligt den information som Jag inhämtat kommeremellertid tjänsterna atl utbjudas i konkurrens med privata system förlexlkommunikation. faktiska telefon- och lelexmonopol får enligtmin mening inte innebära alt verket därvid ges ett otillböriigt försteg ikonkurrensen. Utvecklingengår mycket snabbt inom området elektronisk informationsöverföring, ochefterfrågan på marknaden bör styra vilka tjänster som skall tillhandahållas.Fördelarna med den tekniska utvecklingen måste också kunna tillvaratassamtidigt som de långsiktiga samhällsintressena tillgodoses. Jag kan försäkraall jag noga följer utvecklingen inom teleområdet, och jag kommer självfallet,om det blir nödvändigi alt vidla ålgärder för alt garantera en rimligkonkurrens när det gäller nya tjänster. Såvitt jag kan bedöma krävs förtillfället inga särskilda åtgärder frän min sida. Herrlalman!Jagberalt få tacka herr kommunikalionsministern försvaret på min fråga. Delligger i konsumenternas intresse atl vi har sä få monopol som möjligl. Dettagäller också och inte minsl den offentliga sektorn. Del är ju där vi ipraktiken har all räkna med sådana monopol . Endasi myckel speciella skälfär föranleda all vi accepterar monopol. Vihar nu framför oss en rad nya tjänster tack vare den moderna elektroniken, sommåste få utvecklas ulan begränsande monopol. Del finns dess värre besvärandetendenser hos i riktning mol alt fä ett monopol på detta område.Trots allt tal om att det bara rör sig om försök och tester handlar del om attförsöka få faktiskt monopol på telefax- och telelexomrädel, som behandlas i minfråga. Jag skulle också kunna räkna upp en rad andra områden. har monopol på telelinjerna. Del är självklart och naturligt, och ingenifrågasätter detta.