prot · G309140 · 1979-12-31 00:00:00 — delagen har allmänt börjat kallas vid öknamnet"tutan" med den innebörden Torsdaeen den attarbetsköparen alltid använder lagen för att tuta innan de anställda körs g fj jggQ Detär alltså inte mycket att hoppas på för bryggeriarbetarna i i _ de pågående förhandlingarna. Det märkliga är att ett företag som väsentligen tillverkarför en hemmamarknad och som alltså har en lokal och regional avsättning för sinproduktion, tillika ett företag som till ägs av svenska staten, springerifrån sitt sociala ansvar med ett vinstbortfall på 2 milj. kr. Det är alltså inte något krisföretag, inte någon krisbransch,som vi har att göra med. Det är i stället fråga om nya raska steg motcentralisering och monopolisering. Här finns det all anledning att stanna upp och undersökavad som först kan göras regionalpolitiskt. Vi måste ju besinna vilken effektett bortfall av bara ett femtiotal arbeten, som det är fråga om i falletTorsbybryggeriet, skulle ha i en glesbygdskommun som . En hårdhänt mekanisering av skogsbruket och utslagning avsmå och medelstora företag har drabbat Torsbykommun utomordentligt hårt och gett kommunen bestående glesbygdsproblem. del av kommunens arbetande befolkning består av långpendlare.Tidigare samhälleliga insatser för att bygga upp förädlingsindustrier ikommunen är hotade av strukturomvandlingen inom skogsindustrin. De aktuella planerna på att flytta bortbryggeritillverkningen från till storstadsområdena upprör hela dennordvärmländska bygden. Röster har höjts för en bojkott av varor för attskapa en påtryckning på det stora monopolbolaget. Det finns en vilja att pånågot sätt ta upp kampen för att arbetstillfällena skall bevaras i . Den värmländske LO-ordföranden vet vad han talar om. Hanhar själv sin dagliga gärning på i . har han träffatnågra av sitt läns riksdagsledamöter. Han sade också sähär: "Vi ser inte partipolitiskt pä frågan. Detta är en ren vädjan tiller." Det värmländska står bakom kravet på attarbetena skall finnas kvar vid i . De båda arbetarpartiernaställer också upp på detta krav. I valtider brukar även borgerliga partierhänvisa till sina många väljare bland LO;s medlemmar. Därför är det på sinplats att nu vädja till dessa partier, åtminstone de borgerliga ledamöter somär valda i , att i den här frågan ta en extra funderare och ställaupp på sina väljares krav. I synnerhet hoppas jag att länets centerpartistiskariksdagsmän fullföljer ansatsen i sin egen motion, där de begär förslag av regeringen som säkerställer driften vid bryggeri i . Utskottsmajoritetens skrivning ger inget stöd åt ert krav. Om ni inte vill betraktas som opportunister, så stöd reservationen! Ett stöd till reservationen kostar inte några pengar, det ger bara en nödvändig frist för att undersöka möjligheterna till en annan lösning som kan rädda jobben i . 9 protokoll 1979/80:139-140 Nr 140 () replik: Torsdaeen den Herr talman! Jag vill bara göra en liten kommentar i anledning av vadRaul o p,j igen Bliicher sade om att en nedläggningav öltillverkningen vid i ' skulle vara början till slutet för . Brvsseriindustrin ''" ''"'' '' Men hävdat att människorna vid i skall hasysselsättning. Men det kan inte vara livsviktigt för dem om det rinner öl iflaskorna som lämnar eller om det är läskedrycker eller något annatsom de tillverkar. Det angelägna är att de har sysselsättning. Det är detta somvi från socialdemokratiskt håll vill markera. (vpk) replik; Det var synd att inte var mednär ordföranden i var här och träffade värmländskariksdagsledamöter. Då kunde ha givit honom denna lugnandeförklaring. Det är honom jag refererar, det är hans bedömning som jag harvidarebefordrat. Det är inte min egen bedömning, och jag söker inte sak medsocialdemokratin i denna fråga. Det är många bryggerier, både traditionsrikaoch gamla, som snart kommer att gå all världens väg. Vi har bara iMellansverige ett par stycken. 30 människor arbetar i bryggeri och55 i bryggeri. Dessa bryggerier har kommit i kläm, medan de stora ibranschen har övertagit deras jobb. Trots att personalen på alla platser- men framför allt iArboga, tror jag-har gjort en oerhörd insats för att komma med idéer och förslagtill statsmakterna på vad man skulle kunna göra i övrigt, har inte utskottsmajoritetenvelat lyssna pä dem, och ej heller regeringen. Detta är beklagligt-med hänsyntill att regeringen är innehavare av av aktierna borde man mera ha visatframfötterna när det gällde att gå in och göra någonting för de anställda vidbryggerierna. Jag skall inte använda hela den taletid som jag harbegärt, men efter att ha lyssnat till röstförklaring är jag tvungen att säga några ord. Han påstår att även om man i reservationen formulerar sig starkare och mera långtgående så har den inte större politisk kraft än utskottsmajoritetens skrivning. Ja, hur är det med detta? Jag vill säga att det är en oerhördskillnad mellan orden i majoritetens skrivning och det som reservationen omfattar. Utskottsmajoriteten säger att inte skall vidta några särskilda åtgärder men att man skall vara beredd att använda arbetsmarknadspolitiska medel. Ja, jag hoppas verkligen att de vanliga arbetsmarknadspolitiska medlen skall användas! Men detta säger alltså majoriteten. Vad säger de socialdemokratiska reservanterna? Jo, de kräver att regeringen presenterar en strukturplan och ett åtgärdsprogram för sysselsättningen på de berörda orterna. De kräver att inget bryggeri får läggas ned innan man har kommit fram med alternativ sysselsättning för de anställda. Jag tror att det ligger 130 mera politisk kraft i detta änAnders vill tolka in i det i sin Men det är inte bara i orden, utan det är kanske framförallt i handling som -Torsdaeen den om skullekunna visa en verklig politisk g . Joq Ochdet är om han låter sitt pekfinger vandra mot den knapp som ' kommer att stå för reservationen. Jag är övertygad om attdet i så fall kommer Brysseriindustrin att ge ett resultat för de anställdavid i lika väl som för de anställda i och på allaandra orter. Då är det en politisk kraft i det fingret. Det minsta vi kanbegära av är därför att han utnyttjar denna kraft. Naturligtvis kommer kraven på företagsledningen ochaktieägarna att öka om reservationen vinner. Då får reservationen en politiskkraft. Det finns ett talesätt om ölet i . Det sägs: Detkommer surt efter som Arbogaöl. För de anställda vid i kandet efter den debatt vi haft här bli surt, men det kan också bli sött somkommer efter. Följer - och gärna flera - den socialdemokratiskareservationen är jag övertygad om att de anställda och berörda i kommunerna kommer att säga att det i alla fall inte kom något surt efter beslutet iriksdagen. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen. I detta anförande instämde ThureJadestig, , och i Kumla(alla s). Jag skall försöka fatta mig riktigt kort föratt ta vara , men jag måste få säga ett par ord till uttryckte sig felaktigt när han sade att talesättet löd att det kommer surtefter som Arbogaöl. Det heter egentligen att det kommer efter som Arbogaöl. Vifår väl se om det som kommer efter i detta fall blir surt eller ej. Reservanterna, och även , har kommit påefterkälken i sitt handlingssätt. Det är bra att de har kommit ,men justeringen borde ha gjorts i ett tidigare läge, när styrelsen iBrygginvest behandlade denna fråga. Och jag vill gärna fråga omhan kan säga varför ingen socialdemokratisk representant reserverade sig redandå, vid källan. Detta handlingssätt kan ge upphov till misstanken attsocialdemokraterna inte hade det intresse som man har. I reservationen framhålls särskilt Torsbybryggeriet. Detsägs klart ut att man anser att i skall vara kvar. Detbetyoer att socialdemokraterna inte har ansett att i skallvara kvar, utan att problemen där i stället skall justeras medarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är just vad utskottet rekommenderar ochvad även budgetmi-nistern här har berört. Jag kommer därför att känna migsamvetsmässigt helt välställd när jag i denna fråga trycker på ja-knappen. Jaghoppas också att den rent politiska argumentation som kommer att gå ut tillArbogaborna inte skall missförstås alltför mycket utan att de skall haförståelse för att det ställningstagandesom jag har tagit är väl så gagneligt för dem som om jag hade röstat påreservationen. Vi upplevde hur devärmländska riksdagsmännen avkrävde ett besked om hur det blirmed i . Anständigheten kräver att , som en avregeringsblockets representanter i kammaren, avkräver sammabesked när det gäller , för att därmed rädda sysselsättningen vidbryggeriet där. ANDERSGERNANDT (c): Tack, , för det yttrandet! Jaghar velat avkräva ett sådant besked, men jag hartyckt att jag inte skulle förlänga debatten med det. Jag har nämligen räknatmed att regeringen, helt naturligt, avser att fördela sina hjälpåtgärder på debåda ställena. Men, herr budgetminister, var nu så vänlig och säg någrapålitliga och uppmuntrande ord även om ! Vi skall se på situationen sådan denverkligen är. Denna debatt förs ju med utgångspunkt i att bryggeriindustrinskapacitet endast är utnyttjad till . Det är verkligheten, oberoende av vadsom stär på olika sidor i ett utskottsbetänkande. Verkligheten är också den,att det i de förhandlingar som har förts har gjorts allt som är möjligt attgöra för att antingen behålla sysselsättningen eller också finna alternativ somär möjliga att utnyttja och som kan vara bra för de anställda. Enligt den information som jag har fått har utgångspunkteni förhandlingarna om varit att en nedtrappning av verksamheten i tvåetapper är ofrånkomlig. De som berörs av detta har i majoriteten av fallen fåtterbjudande om anställning på samma ort - i . I några fall kan enpensionering bli aktuell, och det kan hända att somliga visstidsanställningarinte förlängs. Men i majoriteten av fallen ges alltså möjlighet till andraanställningar. Det betyder att man som utgångspunkt när man har gått in idessa överläggningar har haft vad näringsutskottet har sagt både i tidigarebetänkanden och i detta betänkande, där utskottet pekar på att alternativ börfinnas och att samhället skall vara berett att vid behov också användaarbetsmarknadspolitiska medel. Jag konstaterar bara att fickingen tröst, inget besked ora att i blir kvar. vill jagbara begära att röstar för reservationen. Som jag har sagt tillkommer detföretagsledningen att efter förhandlingar med personalen och efter beslut istyrelsen fatta de slutgiltiga besluten. Något mera positivt och sött liggerinte i reservationen. Tvärtom, där ligger mänga sura piller som liksomArbogaölet känns efteråt. OLLEGÖRANSSON (s): Budgetministern talar om att det finns surapiller i reservationen. Kan man få något exempel på detta? Jag vill avslutningsvis göra en liten deklarafion. När det gäller det handlingssätt som man väljer för attförsöka nå sitt mål -att personalen vid bryggeri skall få sinanställning och ekonomi tryggad för framfiden - vill man uppnå så stor styrkasom möjligt. Som jag sade förut: Såsom enskild riksdagsledamot och motionärmåste man bl. a. utgå ifrån att styrkan i den politiska plattform som man harfrämst grundar sig på solidaritet med den riksdagsgrupp som man representerar.Det är den vägen kraften skall komma, inte bara genom ordvändningar och mereller mindre löftesrikt tal. Jag tror också att detta kommer att besannas i denhär röstningssituationen. Jagtror att kan få besked, omhan läsers. 9 i utskottsbetänkandet och funderar över innebörden i vad som därsägs. Där står det nämligen att man måste vänta med beslut och handling tillsriksdagen någon gångi höst kan ta ståndpunkt. Vi är beredda att nu aktivt gå inoch göra vad som är möjligt att göra på alla de berörda orterna. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanHugo begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 44 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Nr 140 räkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Torsdagenden S böljande resultat: Vissa engångsförpackningar för öl och läskedryck- § 'engångsförpackningar för öl och läskedrycker betänkande 1979/80:45 med anledning av motioner om vissa engångsförpackningar för öl ochläskedrycker, I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:316 av m. fl, (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkande 2) hemställts att uttalade att planerna på övergångtill engångsburkar av aluminium vid AB Bryggeri borde stoppas och attstyrning mot större användning av returglas borde stimuleras, 1979/80:720 av LarsWerner m, fl. (vpk),vari hemställts att skulle uttala sig för och hos regeringenhemställa om förslag om förbud mot tillverkning av öl- och läskburkar avaluminium i enlighet med vad som anförts i motionen, 1979/80:945 av (båda c), vari hemställts att skulle 1. hos regeringen anhållaatt åtgärder vidtogs för att stoppa användningen av engångsförpackningar av aluminium för dryckesburk intill dess att ett tillfredsställande system för uppsamling och återanvändning framkommit, 2. uttala sig för attreturglas användes i större utsträckning, 1979/80:1409 av ochUlla (båda c), vari hemställts att skulle anhålla attregeringen vidtog sådana åtgärder att den samhällsekonomiskt felaktigasatsningen på aluminiumburkar stoppades och att användningen avreturförpackningar främjades. 1979/80:1766 av m. (s), vari hemställts att skulle anhålla att regeringen föranstaltadeom forsknings- och utvecklingsarbete avseende returemballage för öl och läsk,bl. a. i syfte att möjliggöra ett framtida förbud mot engångsemballage på dettaproduktområde och 1979/80:1768 av (), vari hemställts attriksdagen skulle anhålla att regeringen skyndsamt lät utreda frågan omanvändningen av returförpackningar samt i detta sammanhang undersökte deekonomiska styrmedel som kunde bli nödvändiga. att med anledning av motionen 1979/80:316yrkandet 2 samt mofionerna1979/80:720, 1979/80:945, 1979/80:1409, 1979/80:1766 och 1979/ 80:1768 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. (vpk): Detta betänkande behandlar några motioner om engångsförpackningarför öl och läskedrycker, och främst gäller det förpackningar av aluminium. Avdessa motioner står vårt parti för undertecknandet av en, nämligen motion 720. Två företag har beslutat att uppföra en fabrik förframställning av aluminiumburkar. Införandet av dessa aluminiumburkar går sticki stäv med den önskvärda utvecklingen mot energisnåla förpackningar och minskadnedskräpning. Detta är ett slående exempel på hur de s. k. fria marknadskrafternaställer myndigheter och samhälle inför ett fullbordat faktum. Här har berördaföretag utarbetat sina planer utan nämnvärd kontakt med vare sig konsumenterna,övriga bryggerier eller handeln. har berörda företag lämnat en redogörelse för hur ettåtertagningssys-tem skall fungera. Jag är förvånad över att ett företag kanlämna en sådan redogörelse. Ännu mer förvånad blir man, då utskottet tydligenhar godtagit denna redogörelse utan en enda kommentar. Vad sägerman då i denna redogörelse? "Återburksystemet innebär en insamling avaluminiumburkar i hushållen direkt kopplad fill insamlingen av papper ochtextil." Omfattningen av textilinsamlingen känner jag icke till,men jag vet att det är endast tio av landets kommuner som har dennapappersinsamling. Vidare säger man: "De burkar som konsumeras utomhus lägger konsumenteni särskilda stationära och mobila burkuppsamlingsbehållare som finns uppställdai anslutning till frekventerade platser." Alla som besökt frekventerade platser utomhus vet hur detbrukar se ut på dessa ställen. Vidare sägs om burkuppsamlingsbehållarna; "Dessa tömsav den som ansvarar för hämtningen i hushållen alternativt omhändertas av annanperson eller organisation," Och slutligen: "För upplockning av burkari naturen ordnas uppstädningsaktioner," Eftersom utskottet inte haft anledning att kommenteradenna redogörelse, så bör utskottets talesman eller taleskvinna skingramystiken. För det första: Hur skall insamlingen ske i övriga 268kommuner och vad avses med "annan person eller organisation" somskall omhänderta de burkar som konsumeras utomhus? För det andra: Vilken ellervilka skall ordna dessa uppstädningsaktioner för upplockning av burkar inaturen? Detta kallar företaget för ett system - jag tycker det är kvalificeratsvammel. Vad har då utskottet att säga? Jo, man hänvisar filljordbruksministern, som menar att det ankommer på de berörda företagen attsvara för att frågan om återvinningen löses på ett från samhällets synpunkttillfredsställande sätt. Vidare skriver utskottet: Vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker Vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker "Frågan om tillsättande av en utredning om styrmedelför att säkerställa återvinning av aluminiumburkar bereds inomregeringskansliet," Sedan instämmer utskottet i jordbruksministerns uttalandeatt en övergång till aluminiumburkar skulle utan en väl fungerande återvinningmedföra inte bara en ökad energiåtgång utan också miljöolägenheter i form avökad nedskräpning. Utskottet anser också att frågan om styrmedel för attåstadkomma en från samhällets synpunkt acceptabel återvinningsgrad bör utredasmed det snaraste. I det sammanhanget vill man även att konsekvenserna förbryggerinäringen, handeln och konsumenterna av olika styrmedel skall beaktas. Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet inte utesluteren mängd framtida problem och att en mängd olika saker bör utredas. Men man haringet att erinra mot att framställningen av burkarna startas, fastänkonsekvenserna inte är kända. I den här kammaren har otaliga gånger poängeratsatt vissa beslut inte kan fattas, eftersom det pågår utredningar eller på grundav att utredningar skall tillsättas. Men här går man den motsatta vägen. Berordetta på att det gäller ett storföretag? Det rimliga i det här fallet är väländå att utreda först och sedan besluta om införande av dessa aluminiumburkar,och detta om det visar sig vara ändamålsenligt och hanteringen från helasamhällets synpunkt är acceptabel. Med detta vill jag yrka bifall till motion 720. SVENANDERSSON (fp): Då det föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande kan jag fatta mig mycket kort. Men jag vill säga till JohnAndersson, eftersom han tog upp frågan om produktionen av dessaaluminiumburkar, att han bör ha klart för sig att vi importerar 120miljoner aluminiumburkar . Genom den tillverkning som skall komma tillstånd skall man ersätta dessa burkar och sedan även ha en stor export. Alltnog: Problemet med nedskräpning i naturen är intenytt. Jag har ett mycket gott förflutet där, vill jag meddela på 1960-talet tog jag i andra kammaren upp problemet med engångsglasen.Jag trodde då i min enfald att om man fick ett förbud mot engångsglasen, såskulle man komma till rätta med problemen. Den motion jag väckte resulterade i utredningen renaresamhälle. Men det visade sig att jag inte hade rätt när jag trodde att om manbara införde ett förbud skulle det bli bra. Det kunde nämligen konstateras attreturglasen blev engångsglas. Man har även försökt olika slag av pantsystem - vi vet juatt pantsystem kan vara en god hjälp. Men lägger man en för hög pant påförpackningarna, följer också därmed problem, genom att det då går attimportera tomma flaskor eller burkar, som är rätt billiga i inköp, för att fåut det höga pantpriset. Detta framgår av betänkandet från den utredning somlandshövding var ordförande i, som är ganska intressant att läsa. Man harredan erfarenheter av systemet med återvinning och avskiljning. ochsjälvfallet kommer man att få mer erfarenheter av det genom testverksamheten iVarbergs kommun. I Vivallaområdet i kommun har det lyckade utfallet avhushållens separeringsverksamhet blivit mycket omtalat, och mänga har varit däroch studerat den. Man separerar där avfallet och skiljer på papper, glas ochmetaller. Det är alldeles klart att nedskräpningen i naturen är ettstort problem, trots att det är förbjudet att skräpa ner där. Returglasetsställning har dock varit god, det vill jag starkt betona. Detta beror på attmånga hushåll köper dryckerna backvis i affärerna och sedan lämnar tillbakabackarna. Nedskräpningsproblemet hänger också delvis samman med det rörligafriluftslivet -människorna kastar skräp i naturen fastän det är förbjudet. Detproblemet har vi inte lyckats komma till rätta med. Man kan undra vad det är för skillnad mellan en vanligplåtburk och en aluminiumburk. Plåtburken rostar sönder , medanaluminiumburken ligger kvar under avsevärt - och det är ju denlokala renhållningen som måste lösa problemet. Men kan vi få ett pantsystem, såsom det är tänkt, förutsätter jag att förpackningarna - i likhet med vad somhar gällt för returflaskorna - kommer att samlas upp, inte bara av dem som äranställda i kommunen för att hälla kommunen ren, utan även av många ungdomaroch andra. Utskottet har på olika sätt redovisat deutredningar som har företagits och ger en klar bild av att styrelsen förteknisk utveckling har varit involverad i en utredning om bryggeriernasförpackningar. Den utredningen gör i sin utomordentliga redovisning klart attreturförpackningarna är att föredra framför engångsförpackningarna. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker JOHNANDERSSON (vpk): Jag skallfatta mig mycket kort. För det första vill jag säga att en skillnad mellanaluminiumburken och plåtburken är att aluminiumburken är såenergikrävande att framställa som plåtburken. Man räknar även med att det påsikt blir brist på aluminium. För det andra skulle det vara bra om utskottet villegranska den redogörelse som företaget för tillverkning av aluminiumburkar harlämnat och höra efter vilka dessa andra personer eller organisationer är somskall ordna uppstädningsaktioner i skogen då man skall plocka upp plåtburkar. Vidare råder det väl anarki i samhället, när man förstbeslutar att bygga en fabrik som innebär att man inför en ny förpackning ochförst därefter utreder konsekvenserna av detta - det måste väl vara rimligareatt gå den andra vägen, nämligen att först utreda frågan och undersöka vilkakonsekvenser ett sådant beslut skulle få och därefter eventuellt fatta beslutom att bygga fabriken och införa förpackningen, I det här fallet har gångenvarit helt vansinnig. 10 protokoll 1979/80:139-140 Vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker SVENANDERSSON (fp): Låt mig citera vad som står på s. 5 inäringsutskottets betänkande: "De viktigaste argumenten för beslutet att ersättaden gamla burken med en ny är enligt PLM följande. En återvinningsbar burkersätter en icke återvinningsbar. Detta medför energibesparing vid enåtervinningsgrad av mer än , Jämfört med den använda är den nyaburken lättare och billigare per styck." Energiatgången blir inte så stor. skall man i Varbergpröva sig fram hur man skall klara återvinningssystemet, och de erfarenheterfrån Vivallaområdet i som jag tidigare refererade till var ocksåutomordentligt lyckade. (vpk); Det finns faktiskt uppgifter om attdet skulle behövas en återvinningsgrad på för att det där resonemanget skallgä ihop. Jag vill inte garantera att det stämmer - det är svårt att sätta sigin i detta - men det finns alltså sådana uppgifter. Dessutom finns det vissaerfarenheter från när det gäller återvinningsburkar av aluminium. Dessaerfarenheter är inte särskilt glädjande. LENNARTPETTERSSON (s): Bara helt kort: I den mån som PLM och läser riksdagsprotokoll finnsdet kanske anledning att gå upp i den här debatten också frånsocialdemokratiskt håll och undepitryka det allvar varmed utskottet ser på denhär frågan. Utskottets krav på alt frågan om styrmedel skall utredas med detsnaraste i syfte att åstadkomma en från samhällets synpunkt acceptabelåtervinningsgrad visar det allvaret.