prot · G309140 · 1979-12-31 00:00:00 — För att tala klartext kan man kanske säga att det endastär under förutsättning att ölburkarna av aluminium samlas upp och återanvändssom den fabrik som PLM nu håller på att bygga kan bli en affärsmässig framgångför företaget. Utan återvinning kommer restriktionerna från samhällets sida somett brev på posten. Att framställa aluminium är bland det mest energikrävandesom finns. Aluminiumburkar som bara slängs innebär därför ett stortenergislöseri, som knappast kan accepteras av samhället. Också ur miljösynpunkt har aluminiumburken storanackdelar, eftersom den inte bryts ned i naturen utan ligger och skräpar årefter år. Såväl bryggeribranschen som handeln bör räkna med attsamhället kommer att kräva införandet av ett pantsystem för aluminiumburken omandra metoder för insamling och återvinning misslyckas. Inte heller är detrealistiskt av PLM och att tro att kommunerna skall ta på sig ansvaretför att samla in aluminiumburkarna. Kommunerna har inte bett att få den nyaburken, och de har dessutom angelägnare uppgifter att satsa sina pengar på. PLM bör alltså ha klart för sig, när man nu bygger vidarepå sin aluminiumburksfabrik, att det med all sannolikhet finns en klarmajoritet i mot aluminiumburken om man misslyckas med sina löften omen hög återvinningsprocent. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 720 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 45 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranledsav bifall till motion 720 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJohn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 17 1979/80:56 med anledning avregeringens skrivelse 1979/80:161 med överlämnande av allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelses årsredovisning Utskottets hemställan bifölls. Finansutskottetsbetänkande /80:26 med anledning av propositionen 1979/80:124 om dencentrala organisationen för rationalisering och ADB i statsförvaltningen samt ipropositionen 1979/80:100 framlagda förslag om vissa anslag inombudgetdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen I proposition 1979/80:100 bil. 11 (budgetdepartementet)hade regeringen under punkten B 1 (s. 14) föreslagit att i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, till Statskontoret för /81beräkna ett förslagsanslag av . Därefter hade regeringen i propositionen 1979/80:124(budgetdepartementet) efter föredragning av budgetministern att 1. godkänna deriktlinjer för statskontorets verksamhet som förordats i propositionen, 2. godkännahuvuddragen av den omorganisation av statskontoret som förordats i propositionen, 3. bemyndigaregeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt sorn behövdesför att en omorganisation skulle kunna genomföras, 4. tillStatskontoret för /81 under åttonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Beträffande det huvudsakligainnehållet i proposition 1979/80:124 anfördes bl. a. följande: "I projjositionen behandlas statskontorets verksamhetmot bakgrund av förslag från utredningen om central rationalisering och ADB(SOU 1979:72). Statskontorets huvuduppgifter bör vara att fungera somutredningsorgan åt regeringen och att ge vägledning och stöd till myndigheternai frågor om rationalisering, administrativ utveckling och ADB. I propositionenanges vidare hur förslag om investeringar i ADB inom statsförvaltningen skallprövas innan de blir föremål för beslut. av statskontoretförutsätts hinna genomföras till ." I detta sammanhang hade behandlatsden med anledning av proposition 1979/80:124 väckta mofionen 1979/80:1957 avRolf Rämgård m. fl. (c), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna att 1. statskontoretsövergripande mål borde formuleras i nära anslutning till definitionen aveffektivitet enligt , 2. decentraliseringsom mål borde skrivas in i statskontorets instruktion såsom redovisats imotionen, 3. sådima formerborde införas vid anskaffning av ADB-utrustning att regeringen fick tillfälleatt för upphandlingar av viss betydelse pröva behovet av anskaffning innanofferter begärdes in, 4. organisationskommittén förstatskontorets organisation borde få en parlamentarisk representation samt attsträvan borde vara att den nya organisationen kunde tillämpas från och med den1 . 1. beträffande riktlinjer för statskontorets verksamhetatt med bifalltill proposition 1979/80:124 mom. 1 och med anledning av motionen 1979/80:1957yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeinskrivande av decentraliseringsmålet i statskontorets instruktion attriksdagen med bifall till vad som anförts i proposition 1979/80:124 och medavslag på mofion 1979/80:1957 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen fillkänna vad utskottet anfört, 3. beträffandeformerna vid anskaffning av ADB-utrustning att skulle avslå motion1979/80:1957 yrkandet 3, 4. beträffandeomorganisation av statskontoret m. m. att med anledning avproposition 1979/80:124 mom. 2 och 3 och motion 1979/80:1957 yrkandet 4 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeanslag att till Statskontoret för /81 under åttondehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen Reservation hade avgivits beträffande inskrivande avdecentraliseringsmålet i statskontorets instruktion av ,och (alla c) som ansett att utskottet under 2bort hemställa att med avslag på vad som anförts i proposition1979/80:124 och med bifall till motion 1979/80; 1957 yrkandet 2 som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Datafrågorna tillhör ju de frågor här iriksdagen som de flesta av oss riksdagsmän känner osäkerhet inför. Det ärfrämst av två skäl som vi ännu famlar i mörkret när det gäller hur användningenav datorer kommer att utvecklas i det svenska samhällsmaskineriet. För det första har vi litet till mans alltför litenkunskap om datateknikens möjligheter att anpassas till verksamheter som ärinriktade på att betjäna människorna i hela vårt land. Vi måste med tanke pådetta försöka undvika att låta oss styras av denna teknik, som har utvecklatsunder senare år och som representerar en av de stora framtidsmöjligheterna inomolika områden av det svenska samhället. För det andra har det inte funnits någon klart uttaladmålsättning för hur denna teknik skall styras och behandlas hos olikamyndigheter som tar datatekniken till hjälp i sitt arbete. behandlade propositionen om ADB istatsförvaltningen. Beslutet då i innebar att man skulle föra enmera målinriktad datapolitik samt att skulle få en större insyn iutvecklingen av ADB-verksamheten inom olika myndigheter. I det nu aktuella betänkandet behandlar finansutskottetfrågan om den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen i anledning av proposition 124. Jag skall på grund av densena timmen - och då flera ledamöter skall hinna med tåget - inte närmarekommentera utskottets Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen betänkandeannat än den del till vilken vi från fogat en reservation. I den nu aktuella propositionen tar man upp frågan orn ivilken form statskontoret bör uppmärksammas på decentraliseringssträvandenainom statsverksamheten. biföll ett yttrande frånkonstitutionsutskottet. 1978/79:35, där det sades att "ett lämpligt sättatt stimulera decentraliseringssträvandena inom statsförvaltningen är attskriva in ett decentraliseringsmål i olika författningar som styr arbetet iförvaltningen. I första hand bör bestämmelser skrivas in i allmännaverksstadgan och instruktionen för statskontoret. Dessa åtgärder kan enligtutskottets uppfattning vidtagas utan att ytterligare utredningar behöveravvaktas." I proposition 1979/80:124 går föredragande statsråd emotdetta och förordar att statsmakterna vid behov i uppdragen särskilt anger attutredningsarbetet skall inriktas mot att åstadkomma decentralisering. Majorileten i utskottet ifrågasätter nu om det ärmeningsfullt att dels ha ett allmänt formulerat decentraliseringsmål i denallmänna verksstadgan, dels också ett allmänt formulerat åläggande istatskontorets instruktion att redovisa alternativ som avser decentralisering.Utskottet menar att de decentraliseringsalternativ som skall utredas måsteknyta an till det aktuella utredningsuppdraget, och eftersom direktiv nunormalt kommer att lämnas vid varje enskilt utredningsuppdrag kan sådanadecentraliseringsalternativ preciseras av regeringen redan i direktiven. Vi som representerar i utskottet harreserverat oss mot att utskottet nu ändrar på beslut från våren1979. Vid det beslutet gick utskottet emot föredragande statsrådet och anslötsig till utredningen, flertalet remissyttranden och två motioner fråncenterpartiet och socialdemokraterna. Vi anser att även denna gångbör ändra på förslaget i propositionen. Utskottsmajoriteten menar tydligen att de flesta enskildautredningsuppdrag vid statskontoret skall ges av regeringen, som då lämnarsärskilda direktiv. 1 propositionen utsågs dock att statskontoret på egetinitiativ bör kunna utföra rationaliseringsutredningar i frågor av gemensamtintresse för flera eller alla myndigheter. Statskontoret kan även utförautredningar på begäran av andra myndigheter. En huvuduppgift för statskontoretbör även vara att fungera som normgivande och stödjande expertorgan för destatliga myndigheterna i sådana frågor om rationalisering, administrativutveckling och ADB som inte uttryckligen har lagts på annan central myndighet. Vi reservanter anser att dennna verksamhet - som alltsåligger utanför regeringens särskilda direktiv - kan få en betydande omfattning,och det är då angeläget att statskontorets arbete styrs av bl. a. ett konkretdecentrali-seringsstriivande. Detta uppnås knappast om beslutar ienlighet med utskottsmajoritetens skrivning. Även för direktivskrivarna inom bordedet vara värdefullt om de vet att statskontorets verksamhet styrs bl. a. avett decentraliseringsmål. Jag yrkar med anledning av det anförda bifalltill vår Nr 140 reservation under denna punkt och i övrigt bifall tillutskottets hemstäl- Torsdaeen den BOSIEGBAHN (m): Med hänsyn till den framskridna timmen skalljag fatta mig mycket kort. Proposifionen 124, och även yttrandet till densamma, harföranlett ganska få motioner; det är naturligt eftersom hela arbetet medstatskontorets organisation och ADB-användning fortfarande befinner sig påutredningsstadiet eller är under arbete i departementet. Utskottet har kanskedärför inte ägnat den tid och mycket uppslagsrikaoch värdefulla motioner borde ha föranlett. Det blir dock tillfälle attåterkomma till detta. har lagt fram en motion som i fyra punkterföreslagit vissa ändringar, och utskottet har med en mycket förståendeskrivning tillmötesgått tre av dem. På en punkt kvarstår en vissmeningsskiljaktighet, och den gäller decentraliseringen. har härutvecklat skälen för sitt förslag. De är visserligen mycket rikfiga, men vitror att när man nu i allmänna verksstadgan, som ju också gäller förstatskontoret, har fått in en punkt som kräver att man tar hänsyn tilldecentraliseringsfrågorna, så är det ganska tillfredsställande. Sedan kommer ju, som också sade, troligenflertalet utredningar att initieras eller passera genom . Omregeringen önskar att man skall ha ett eller flera decentraliseringsalternativkommer då ett särskilt besked att kunna ges om det. Vi tror att det kanskekommer att vara värdefullare ur decentraliseringssynpunkt att man på det visetsärskilt uppmärksammar sådana situationer och då ger särskilda direktiv. Deönskemål som centermotionärerna har framfört gynnas kanske bäst av att man icketar in ett särskilt stadgande i statskontorets instruktion. Det kan dessutomofta vara så att det inte bör göras en utredning om ettdecentraliseringsalternativ, därför att det skulle medföra en kostnad som i ochför sig vore omotiverad. Det kan emellertid vara svårt för statskontoret attlåta bli, om deeentraliseringsmålet finns inskrivet i dess instruktion.Utskottsmajoriteten har därför kommit till den uppfattningen att det räcker medden instruktion som finns i verksstadgan och med de uttalanden som har gjortshär i och från annat håll för att man skall uppnå de syften somutskottet och de olika partierna är överens om. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill finansutskottets hemställan i dess betänkande nr 26. Den centrala organisationen för raUonalisering och A DB istatsförvaltningen ROLFRÄMGÅRD (c) replik; Helt kort till : Ni säger jusjälv att vi har rätt i våra antaganden. Då hade det väl varit rikfigt omutskottet hade följt upp vår argumentering. Vad som äranmärkningsvärt är att enhälligt så sent som förra Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen året beslötatt i instruktionen för statskontoret klart ange en målsättning för hur manskulle hantera dessa olika frågor. Vi har vänt oss emot att man på det härsättet gått ifrån detta av så fattade beslut. Det anser vianmärkningsvärt. Såvitt vi kan finna har inte något nytt kommit in i bilden sommotiverar en ändrad inställning. (vpk): Jag skall också fatta mig kort och ta ianspråk än den jag anmält, även om jag tycker att vi inte är härbara för att vi skall resa härifrån. Det förs en debatt om proposition 124. Den debatten bordeegentligen inte föras. Ärendet borde inte behandlas, eftersom behandlingenstrider mot grundlagen. Propositionen berör anslagsfrågor. Den borde därför haöverlämnats till . Den är daterad den 13. Den är bordlagdden 19. Grundlagens bestämmelse är till för att skydda riksdagensställning mot regeringen. skall ges rimlig insyn, rimligaarbetsmöjligheter. Regeringeir skall inte kasta in propositioner hur som helstunder den arbetsmässigt hårdaste delen av riksdagsåret. Undantag kan i dettafall bara göras av s. k. synnerliga skäl. Sådana skäl föreligger inte. Sådanaskäl har inte ens åberopats av regeringen. Regeringen har inte bara lämnat den här propositionen istrid med grundlagen. Ett enstaka övertramp hade naturligtvis inte föranlettmig att gå upp i talarstolen här och göra sak av det hela. Det kommerandra proposifioner. De gäller också pengar. De är också inlämnade för sent.När det dessutom är i så pass viktiga frågor som datafrågor kan man ytterligareunderstryka det otillfredsställande i att de inte lämnas . vill jag fråga; Vem är det som har gett regeringen rättatt bryta mot grundlagens bestämmelse? Vem i finansutskottet är det som gettfrisedel åt ett grundlagsstridigt beteende från regeringen? Och får jag också fråga: Om det fanns skäl, vilka är de?Var är de synnerliga skälen, som grundlagen talar om? Varför har de intemeddelats , vare sig av regering eller utskott? Alltså: Vilka skäl finns? Det är en fråga tillfinansutskottets ledamöter. På den frågan måste det finnas ett svar. Vad blir följden, om vi godkänner att regeringen får läggafram förslag av ekonomisk karaktär på annat sätt än som sägs i grundlagen? vad det leder fill? Det betyder ju att regeringen hädanefter kan överraska ossi med vilka anslagskrav som helst efter den föreskrivna tiden. Detbetyder i sista hand att helt kan tappa greppet om den ekonomiskapolitiken, om budgetpolitiken - tappa det grepp som grundlagen velat attriksdagen skall ha och som kan ha bl. a. därför att det finns entidsgräns för avlämnadet av propositioner i anslagsfrågor. Jag vill också fråga de borgerliga ledamöterna: villni försämra ställning? För det är väl ändå obestridligt att så skerom man börjarsläppa igenom saker på det här sättet? Om inte har singrundlagsenliga kontroll över anslagspolitiken - då blir dess ställningförsämrad. Och jag frågar därför; Varför vill man driva igenom dennaförsämring? Allra sist en annan synpunkt; Då och då reser sigborgerliga ledamöter och talar om demokratins spelregler, om demokratisk trovärdighet,om trohet mot grundlagen - särskilt då andras trohet. Får jag fråga; Var är de ? Hur är det medtrovärdigheten ? Hur är det nu med respekten för rikets grundlag? Verkligheten är såvitt jag kan se den att ni hållergrundlagen så länge det passar er. Ni är demokrater så länge ni har nytta avdet. När det inte passar och när ni har större fördel av att bryta grundlagen -då bara bryter ni den. Det ärbara att konstatera att så är det. Sådana är emellertid inte vi - grundlagen är till för att hållas,inte för att köras över. Denna proposifion, herr talman, är inte avgiven tillriksdagen i enlighet med grundlagens krav. Utskottet borde därför egentligenbara föreslå en förlängning av förra årets anslag. Det borde ha varit detlogiska. Jag yrkar mot bakgrund av vad jag nu sagt på återremiss avärendet till utskottet. Den centrala organisationen för rationalisering och A DBi statsförvaltningen Överläggningenvar härmed avslutad. TREDJE VICE TALMANNEN:Propositioner ställs först beträffande det av underöverläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet tillutskottet. Jag erinrar om att det för bifall till detta yrkande räcker med att entredjedel av de röstande ansluter sig till det. Propositioner gavs först på bifalltill det av under överläggningen framställda yrkandet omåterförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning samt vidarepå avslag på återremissyrkandet, och förklarades att mindre än en tredjedel avde röstande hade besvarat den först framställda propositionen med ja och attkammaren alltså avslagit återförvisningsyrkandet. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren avslår det av Svenssonunder överläggningen framställdayrkandet om återförvisning av finansutskottets betänkande 26 till utskottetför ytterligare beredning röstar ja, den det ejvill röstar nej. Erhållernej minst en tredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit Vid omröstning genom uppresning förklarades att mer än tvåtredjedelar Den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen av deröstande hade besvarat den först framställda frågan med ja och att kammarenalltså avslagit återförvisningsyrkandet. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren hade alltså avslagityrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRolf Rämgård begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 26 punkt 1mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRolf Rämgård begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1979/80:27med anledning av motioner om datapolitiken Utskottets hemställan bifölls. § 6Föredrogs Nr 140 1979/80:29angående verkställd granskning av förvalt- o igon Lades till handlingarna. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:30 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 framlagda förslag om anslag för /81till jämte motioner 1979/80:40beträffande propositionen 1979/80:133 med anledning av beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sextiofemte 1979/80:31 med anledning av proposition 1979/80:134 med förslag till organisafionav verksamheten vid . och Svenskt musikhistoriskt arkiv 1979/80:32med anledning av proposition 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 såvitt gäller 1979/80:28 med anledning avproposition 1979/80:97 om åtgärder mot strålrisker i byggnader såvittpropositionen hänvisats till civilutskottet 1979/80:38med anledning av propositionen 1979/80:97 om åtgärder mot strålriskeri byggnader i vad avser anslag under tionde huvudtiteln jämte Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1979/80 t Förteckning över talare 139140 (Siffrornaavser sida i protokollen) Förstevice talmannen 5, 47 Adelsohn,, kommunikationsminister 44, 49, 51 Blucher,(vpk) 65 ,(vpk) 59, 62, 64 Clarkson,() 35, 38, 40 ,() 67 ,() 98, 102, 103 Fiskesjö,Berfil (c) 13, 15 ,, bostadsminister 5 ,(vpk) 31, 37, 40, 48, 51 ,(vpk) 90 ,() 16, 17, 18 ,(vpk) 10, 11, 12, 55 ,() 40 Jonäng,() 86, 96, 97, 101, 103 ,() 68 ,, andre vice talman (c) 69 ,() 57 ,() 71 ,, statsråd 9, 11, 12 ,() 7, 8, 9 Stenmarck,Per (m) 54 ,() 93, 97, 98 ,() 52 ,(vpk) 104 ,() 42, 49 ,() 60, 63, 64 ,, utbildningsminister 5, 7, 8, 9 ,, justitieminister 12, 14 ,() 70 ,Berfil (s) 29, 37, 39, 47, 50, 62, 63 Åsling,, industriminister 15, 16, 17, 18 ,(vpk) 135, 137, 138 , () 136, 138 , () 112, 116, 117, 121, 122, 130 Bliicher, (vpk) 128, 130 , () 114, 117, 118 , () 119, 122, 131, 132, 133 , () 130, 132, 133 148 , Berfil (c)124, 125. Mundebo, ,budgetminister 126, 127, 128, 132, 133 1979/80 , () 118,125, 127, 128 139-140 , ()138 Rämgård, () 141, 143 , Bo (m) 143 , (vpk) 144 Per (m) 122