prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — Ärdet klokare att vänta med att diskutera den typen av åtgärder tills man delshar fått ett sämre tillstånd i sjön, dels kanske har ännu större svårigheterall komma till rätta med problemen med hjälp av invallning? Borde inteklokheten bjuda att man nu prövar om man kan komma fram den här vägen? Niir vi har sett papper på det här kan vi diskutera hurlångt vi skall gå. vad som är vettigt att göra för att rädda en viss mängdjordbruksmark och hur vi på bästa möjliga sätt skall . Det senarebetraktar jag som ett primärt intresse i sammanhanget, () replik: Låt mig konstalera, , att vi ivårt förslag icke har tummat på sänkningsgränserna. Den temporära sänkning föratt möta en Nr 148 stark vårflod, som vi har angettsom önskvärd, innebär inte en bestående Onsdagenden sänkning av vattenståndet i sjön.Därför är fråga inte 21 maj1980 riktigt adekvat, Eftersoni vi intefår ett sämre tillstånd i sjön, utan ett bättre med den reglering som föreslås, kan vi när som helst ta upp diskussioner Ändradvatten- beträffande den jordbruksmark somför framtiden kommer i farozonen, hushållningi Hjäl- Låt mig i sammanhanget upprepa vad jag sade tidigare, nämligenatt det maren ri förändring runt sjön. som vigivetvis måste ta hänsyn till i fraintiden. Men detinnebär inte att det beslut som vi är beredda att fatta omöjliggörett uppskjutande av den diskussionen, () replik: Tveklöst är det så att härhar salt fingret på den ömma punkten. Man är ändå beredd att fillåta en lägresänkningsgräns, och har förordat atl sänkningsgränsensokränkbarhef bör vara utgångspunkten för en diskussion. säger att vi, eftersom det kanske infeomedelbart blir en försämring av sjöns tillstånd, när som helst kan ta uppendiskussion om andra åtgärder behöver vidtas. Men varför vänta med någonting somvi bör göra nu? Möjligheterna att effektivare möta de risker för skador, som viväl är överens om bör undvikas, är större om vi tar denna diskussion nu istället för att vänta med den. Av vilket skäl vill uppskjuta dendiskussionen? () replik: Mitt enda skäl är att det inte är akut att taupp en diskussion i sammanhanget. Låt mig sedan peka pä en faktisk händelse. varvattenståndet i sjön väldigt lågt. Jag minns inte den exakta siffran,men jag tror att det låg på 21,15, dvs, betydligt under regleringsgränsen.Snösmältningen 1977 hade, om det inte blivit ett uppehåll i den. inneburit enöversvämningska-tastrof av samma mått som uppe i Bergslagen iLindesbergstrakten, Det betyder att vi har kolossala svängningar i vattennivånatt ta hänsyn till, Genoin den temporära sänkningen är meningen skall förebygga sådana saker som inträffande 1977, dvs, alt ett meterdjuptsnötäcke på en gång kan smälta ned och förorsaka översvämningar. Jag tyckeralltså att vi kan vidta temporära sänkningar utan att det skall heta att viändrar regleringsgränsen i sjön. Förste vice talmannen anmälde attSvante Lundk\st anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik, PER (vpk): Eftersom jag tidigare inte hann få replik,vill jag i stället nu påminna om några saker som berör sjön , om än på ett mer marginellt sätt, 118 . dvs, för ganska längesedan, gjorde jagen resa till med båt frånÖrebro, Tre båtar, I. II ochIII, trafikerade övre . och fram tillStockholm, Jag åkte från kl, 16,00 och var framme i kl, 08,00nästa dag. Om rnan skulle försöka företa en sådan resa rned ett fartyg avsamma storlek, tror jag att man skulle misslyckas. Jag har ett minne av att man försöktela sig in denna väg frän mot med en mindre, militär farkost.Även den hade svårigheteratt ta sig fram. Det visaratt sjön harförändrats på ett från naturvårdssynpunkt negativt sätt. Den har grundats upp, sade att är en grund ochsvårreglerad sjö. Det är nog riktigt, Medeldjupel är ungefär 3 m,, alltsåväsentligt mindre än i de andra i , Därför ärHjälmaren grund och svårreglerad, och därför är det viktigt, somnaturvårdsverket säger, att vi iir väldigt försiktiga med att underskrida denlägsta nivän. trodde att det inte gör så mycket om mansänker nivån på eftervintern, såvida man har säkra indikationer från päatt det kommer nytt vatten. Men jag föreställer rnig att de uppgifterna hadeäven , när det yttrade sig över detta ärende. Ändå hållerverket på att man inte får underskrida den lägsta nivån. Jag tror alt verkethar goda skäl härför. Därför har vi i vår motion ställt oss bakom vadnaturvårdsverket har krävt, sade att han i och för sig skulle kunnadela den uppfattning som jag framförde i mitt första anförande, nämligen att desom har ekonomiska fördelar också borde bidra till kostnaderna. Men han tilladeatt det kanske blir så krångligt, att det kostar mer att ta reda på vilka somskall betala än vad man får in. Jag kan hålla ined om attdet kan bli problemnärdet gäller jordbrukarna. Men beträffande de kraftintressen som skulle kunnafa fördel av en ny sjöreglering föreställer jag mig att det skulle vara mycketenklare att få fram alla uppgifter. När det gäller åtgärderna i håller jag medErik så långt att en sådan ökad avbördningsförmåga borde underlätta enreglering och rimligtvis inte försvåra den. Men om åtgärderna skall vidtas,håller jag fortfarande fast vid att de som har fördelar, om man kan hitta enlämplig modell, också skall vara med och bidra till kostnaderna. Jag vidhålleralltså de yrkanden som jag tidigare framfört. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 1917 av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara Nr 148 med övervägande ja besvarad. den upplästes och godkändes följande voteringsproposifion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i Intrång i Pielie- betänkande 37 mom, 2 röstar ja, kaise nationalpark en det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSvante begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165 Nej - 164 Utskottets hemställan bifölls. § 24 Intrång i Pieljekaise nationalpark Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /80:39 med anledning av viss del av propositionen 1978/79:115ined riktlinjer för energipolitiken, såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde, jämte motioner, I propositionen 1978/79:115 haderegeringen () föreslagit såvitt nu var i fråga (bil, 2,mom, 1) aft bemyndigade regeringen att medge det intrång iPieljekaise nationalpark som föranleddes av en utvidgad reglering av sjönSädvajaure, I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1978/79:2317 av och (båda apk).vari såvitt nu var i fråga (yrkande 5) hemställts att uttalade sigför att avslå hemställan om intrång i Pieljekaise nationalpark och förslaget omatt bygga Sädva kraftstation, för den händelse inte villkorför bygget uppfylldes, samt 1978/79:2422 av m. fl, (vpk), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandet 15) hemställts a, att skulle avslåpropositionen i den del som avsåg reglering av Sädvajaure och utbyggnad avSädva kraftstation, b, att - om yrkandet under a, skulle avslås -uttalade sig för sådana villkor för uppdämningar och avtappningar att skadornapå landskap och fiske minimerades, 120 1, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag den motionen 1978/79:2317 yrkande 5 såvitt avsåg avslag på regeringens hemställanoch motionen 1978/79:2422 yrkande 15 a bemyndigade regering- en attmedge det intrång i Pieljekaise nationalpark som enligt vad utskottet Intrång i Pielje- anfört föranleddes av en utvidgad reglering av sjön , kaise nationalpark att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2317 yrkande 5 såvitt avsåg villkor för vattenföretagetsamt motionen 1978/79:2422 yrkande 15 b, att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om allmännaprinciper för ingrepp i nationalparker. PAULLESTANDER (vpk): Det vattenmål som ligger till grund förframställningen om inträng i Pieljekaise nationalpark avser ytterligarereglering av sjön och byggande av Sädva kraftstation. inleder med en saminanfiittning av deolika verkningarna av att vattenregleringen och vattenkraftsulbyggnaderniitillåts. Härav framgår att kammarkollegiet, . kommunoch stöder de bestämmelser för tappning genomArjeplogs-strömmarna och den begränsade avsänkning av Hornavaninagasinet vilkaförordats av , kommun har också i sitt beslut den 30 oktober1979 skärpt sina krav på utbyggnadsföretaget, innebärande bl, a,reproduktionsåtgärder i form av fiskutsättning. Föredragande departementschefframhåller företagets betydelse från allmän synpunkt och anser att det börmedges. Det förutsätts då att olika villkor meddelas för att kompenseriiskadeverkningarna av företaget. Han anser alltså att tillstånd bör lämnas tillutvidgad reglering av sjön och byggande av Sädva kraftstation.Vidare framhålls att företaget bör ges en i förhållande till sökandensursprungliga förslag ändrad utformning. De allmänna intressena synes vara av två olika slag ochinnebär två rakt motsatta intresseinriktningar. Den ena innebären så högenergiproduktion som möjligt. Härav följer krav påvaltenhushållningsbestämmelser som tillfredsställer kraftproducenternasintressen. Konsekvenserna av att detta intresse tillgodoses är vinstrnaximeringför kraflintressenterna och stora, närmast oersättliga skador på fiske,fiskreproduktion och rekreationsintressen. Den andi'a huvudinriktningenrepresenteras av förslag, vilket stötts av kammarkollegiet,. Detta förslag skulleenligt min mening vara det bästa och riktigaste uttrycket för att tillgodoseallmänna intressen. Jag vill framställa ett särskilt yrkande, som innebär enprecisering beträffande mom, 2 i betänkandet. att med anledning av motion 1978/79:2317 yrkande5 såvitt avser villkor för valtenföretaget samt motion 1978/79:2422 yrkande 15b som sin mening ger regeringen till känna att en utvidgad reglering avSädvajaure och byggande av Sädva kraftstation, för att på bästa sätt tillgodosedet allmännas Nr 148 intresse, bör genomföras på devillkor som föreslagits av vatlendoinsto- den l"- HANS (): Intrång iPielje- '' talman! Det är etl enhälligtbetänkande som här föreligger, och kaisenationalpark eftersom jag varken fullföljt min i utskottet preliminärtanmälda reservation ellerkommit med något särskilt yttrande borde jag strängt taget hålla tyst - så mycket mera sorn jag slarvade och inte var med vid justeringen av Oavsett defta måste jag notera den starka skrivning somutskottet gjort, sedan man i likhet med departementschefen konstaterat attingrepp i nationalparker alltid är allvarliga men alt det i detta fall är ettså obetydligt intrång att det kan försvaras. Det tråkiga är bara att den skrivningen i det aktuellafallet inte betyder något. Den gäller framtida ingrepp i nationalparker iallmänhet och avvärjer således inte alls det hot mot just Pieljekaise som ärpå tal. Gubben börjar bli gammal, fru talman, och ilsknar intetill så fort som jag gjort förr, men när jag efter utskottsbehandlingen hartittat i gamla protokoll och andra handlingar har jag kommit fram till attutskottets starka skrivning vad beträffar framtida bruk knappast ens är värdpapperet som den nedtecknats på. Låt oss titta på hur det gått ined några avvåra nationalparker, en gång reserverade som omistliga exempel på svenskniitur - eller hur det nu brukar heta. Hur hardet t, ex, gått med , en gång avsattsom nationalpark för evärdlig lid. som ett område med unik svensk natur? Närandra intressen kom in i bilden naggades parken i kanten både här och där, ochnu är så litet kvar av den att dess karaktär av nationalpark kommer altupphävas - om det inte redan har skett. Hur gick det med Sarek och den i hela världen unikagranurskogen på ? När Seitevare kraftstation kom tilldämdes skogen över, och är där djupt, djupt vatten, "Ett endiist ringaintrång"", helte del då. Och hur var det med ? Där satte riksdagensom en förutsättning för vägbygget genom att vägens ekologiskaföljder först skulle utredas. Det program för den undersökningen som vägverketskulle redovisa till i kom aldrig dit. Man byggdevägen i alla fall. Jag vill än en gång tacksamt påpeka atl utskottetsskrivning ar utmärkt till ordalydelsen. Men tyvärr visar de tre exempel jagnyss nämnt att så snart motstående intressen kastar sina blickar på ennationalpark till att begära den, så får naturvårdsintressen ochnationalparksstalus strykii på foten. Som ett fjärde exempel har vi ju nu ocksåfått Pieljekaise, Manskyller här liksom man alltid kommer iitt göra på att det bara gäller en Och det må vara rikligt, men kvaliteten och värdet på vad 122 som förstörs, som ofta påverkarhela parkens värde, talar man tyst om. somkoinmer att dämmas över i Pieljekaise är parkens enda förekomst av Nr 148 starktbjörkblandad gles barrskog, och den kommer alltså att förstöras. Förfullständighetens skull vill jag omnämna att skadorna på 21 mai 1980 Pieljekaisenationalpark bara är en liten del av dem som genoin regleringen . iivSädvajaure och byggandet av Sädva kraftstation kominer att drabba Inträns iPielie- bygden.Men detta är en regeringsfråga, och den kan vi inte ta upp tiden med kaisenationalpark Vihar inte med det att göra. Jag vill i alla fall ägna mig litet åt den, men inte ihögre grad än att jag uttrycker den förhoppningen att när regeringen skallpröva saken hänsyn tas till att alla de tunga instanser som nyssomnämnde har uttalat sig negativt men dock förutsatt aft man kominer att rättasig efter föreskrifter. Tyvärr förefaller det som om regeringenredan har bestämt sig för att kraftverksbygget skall komma till stånd, mendet är en sak som vi som sagt inte har att göra med här. Jag har, fru talman, med de här orden veliil deklarera attjag tyvärr inte tror att utskottets starka skrivning kommer att få någoneffekt. Nästa gång man behöver nagga en nationalpark i kanten eller t, o, m, ihjärterötterna. så kommer man också att göra del, och på det sättet kommer detatt bli så länge som ger efter gång på gång. Jag vill inte direkt rösta emotutskottets betänkande, eftersom det som sagt har sina mycket stora förtjänster,men jag vill inte heller rösta för någonting som jag inte tror på, och vid eneventuell votering kommer jag därför att lägga ner min röst. TORECLAESON (vpk): talade om StoraSjöfallet, Jag hade ett meningsutbyte med honom om del här i kiinimaren den 5deceinber 1979, och han ställde sig då tveksam till det förslag som jag hadeatt framföra, nämligen att man inte skulle tillåta de ingrepp som vi vid dettillfället skulle fatta beslut om, men som talesman för utskottet instämde hani mångt och mycket i de synpunkter vi framförde även om han inte var säkonsekvent att han röstade för vårt yrkande. Jag delar i stort uppfattning när detgäller de erfarenheter vi har av sådana här beslut och de faror som ligger idem. Vad man framför allt har anledning att oroas över såväl i detta som iandra ärenden som gäller ingrepp eller förändringar i naturen är det sätt påvilket man ofta går till väga för att motivera åtgärderna. Det är denförsåtligii steg-för-steg- eller bit-för-bit-taktiken som ofta används. Manförtiger vissa fakta, man snedvrider dem eller använder ofullständigauppgifter. Del är sättet att inte redovisa bl, a, tidigare ingrepp och deriisomfattning, siittet att inte dra ut konsekvenserna iiv dem och sättet att frånexploatörers och myndigheters sida förfuska miljöbevarandets tanke och idé somhar gjort också iniljövårdsopinionen allt vaksammare. Det är också den häriniljö-vardsopinionen. närmare bestämt Älvräddarna och en sior del av lokalbefolkningen,som i tidigare sammanhang har gjort mig uppniiirksiim på farorna och som haråterkommit i det nu aktuella fallet. Jag tyckerinte heller att man skall förlita sig på bra skrivningar av utskott. Nr 148 Det har ofta visat sig all det inteär så mycket att hålla sig till, Jiig tror att det den fmK en risk för att man genoin ett beslut om inträng i Pieljekaise 91 pjjiggQ nationalpark förfuskar helanationalparksidén. sätta stopp för den här steg-för-steg- och bit-för-bit-taktiken. Inträns iPielie- mening bör regeringen inte gesbemyndigande att medge intrång i Pieljekaise kaisenationalpark nationalpark, vilket utskottet föreslår under punkten 1 i sinhemställan. föreslåsatt regeringen bemyndigas ""att medge del intrång i Pieljekaise nationalparksom enligt vad utskottet iinfört föranleds av en utvidgad regleringav sjön "", Vpk menar - och vpk hiir i olika sammanhang framhållitdetta alltsedan diskussionen om den fysiska rikspliineringen 1972 började - attingen ytterligare kraflverksutbyggnad bör få ske eller underlättiis genom attregeringen ges nya fullmakter enligt vattenlagen, I den nu aktuella situationenär det angeläget att man inte ger några bemyndiganden som kan underlätta nyautbyggnader, förrän har fått ett nytt samlat grepp cm riktlinjernafiir utbyggnad av-vattenkraften. Vi känner till turerna i energidiskussionen hiir i landetmed tillbakadrii-gandet av regeringens energiproposition nr 115, Vi vet ocksåatl man i den senaste energipropositionen i huvudsak bara uppehöll sig vidsäkerhetsföreskrifter. Vad vi nu väntar på är en ny omfattandeenergiproposition, där bl, a, frågan om vattenkraftsutbyggnaden tas upp, 1 iivvaktanpå en sådan proposition och på ett samlat förslag om vattenkraften bör man integå med på några ytterligare bemyndiganden till regeringen. Jag befarar att ett tillstånd att göra intrång iPieljekaise niitioiialpark, vilket har föreslagits av utskottet, egentligenbiira innebär det första steget i en utbyggnad av vattenkraften där uppe. Detkommer nog inte atl. som man sagt, inskränka sig till en ersättning av denredan befintliga stationen. Jag hiir velat göra det här inlägget bl, a,mot bakgrund iiv påminnelse om , somdiskuterades , men även mot bakgrund av den oro som vpk känner föratt steg-för-steg- eller bit-för-bit-metoden, som är den väg som man slagit inpå, kiin komniii att innebära ett förfuskiinde av hela nationalparksidén, 1 det här sammanhanget vill jag också yrka bifall tillvpk-motionen avseende punkt 1. liksom också till förslagen i det av PaulLestander framställda särskilda yrkandet, som har deliits ut här i kainmaren, HANS () replik: Det är inte mycket av vad sadesom jag inte kan instämma i. Men jag kanske får bena ut förhållandena litet när det gäller , Där var det inte fråga om något nytt ingrepp i nationalpar ken, utan det var fråga om des, k, turisttappningarna. Vad vi diskuterade när den saken debatterades var: Skall det vara lönt. när vattenfallen ändå är förstörda genom tidigare ingrepp, att visa turisterna något slags surrogat? Vore det inte lika gott att använda vattnet från för att få den kraft sorn vi så väl behövde? 124 Det här är alltså inte någon polemik mot , bara en kompletteringtill uppgifterna om vad den debatten gällde. Det rörde sig Nr 148 alltså där inte om något nytt intrång. Jag tycker att det är helt felaktigt att, somen del talare här har Intrång i Pielie-försökt att göra, nedvärdera riksdagensmöjligheter och rättigheter att fatta kaise nationalpark beslut, riksdagensmöjligheter att styra utvecklingen, också i sådana sammanhang som den härspeciella frågan gäller. Jag skulle, i motsats till vad de talarna har anfört,vilja säga att det är ett ganska anmärkningsvärt beslut som harmöjlighet att fatta om . Jag hyser alltjämt den största respektför rätt att leda och styra utvecklingen i detta land, och jag gördet i all synnerhet när förslagen kommer från mitt eget utskott. Därför tyckerjag inte att det finns någon som helst anledning att göra nedvärderingar elleratt uttala en sådan förolämpning som att ifrågasätta om den här texten är värdpappret. Det är nämligen på det sättet, som säger, attnågon gång måste man sätta stopp. Och i det enhälliga jordbruksutskottet har vifaktiskt uppfattat förslaget till riksdagsbeslut som någonting av en vändpunkt,där vi sätter stopp. Vi säger: O, K,, det här är sä långt framskridet, det härtycks ändå vara ett relativt ringa ingrepp. Men i hemställan höjs på ett mycketallvarligt sätt ett varningens pekfinger, som betyder att det här kanske ärsista gången något sådant här tilläts, det blir kanske mycket svårt att kommaigen. Det är också därför vi har beslutat att föreslå att geregeringen fill känna vad utskottet på s, 4 i betänkandet - för tids vinnandeskall jag inte citera det här - mycket bestämt framhåller om vad vi anser omsådana här ingrepp i fraintiden. Jag tycker också att det finns anledning atthysa tillförsikt om att regeringen i det här fallet verkligen tar hänsyn tillvad kommer att besluta. Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall tillutskottets enhälliga hemställan, (vpk): Jag vill säga några ord med anledning av detsom sade, när han talade om att detta är något av en vändpunkt,där utskottet vill sätta stopp och att detta kanske är sista gången som dyliktintrång medges. Jag vill inte påstå att jag har hört exakt samma yttrande tidigare,men jag vill bestämt påstå att jag har hört liknande yttranden,som har låtit ungefär så här: Vi tar det här också, men sedan skall detnaturligtvis vara slut och stopp. Men de här frågorna hänger samman - frågan om utbyggnadoch frågan om intrång i . Vad det handlar om är ett betydandeintrång i Pieljekaise nationalpark. Det föreslås en reglering och en utbyggnadsom starkt kommer att påverka vattenföringen i strömmarna från Sädvajaure tillHornavan, Det gäller kapellströmmarna och de många fiskrika strömmarna invidArjeplogs samhälle. Skadornapå landskapet kominer att bli betydande. Det handlar nämligen 125 Intrång i Pieljekaise nationalpark om en höjning av dämningsgränsen från 6 till 16 rn. Ocksåskadorna på fisket kommer troligen att bli avsevärt större än vad som tidigarehar befarats, om Sädvajaure byggs ut på sätt som föresläs i propositionen.Om detta förslag bifalles, underlättar man alltså ett kornrnande beslut om ensådan utbyggnad, med de konsekvenser som det kan få. Vidare kan man diskutera huruvida ett område om 60 ha ärobetydligt eller inte. Vi anser från vpk:s sida definitivt inte att enuppdämning av ett område på 60 ha inom - även om den är stortill sitt omfång - är ett obetydligt intrång. Vi menar att ett sådant intrånginte bör medges. () replik: Som kanske framgått av mitt tidigare inlägg ärjag inte oenig med i sakfrågan. Jag vet inte vad på när han säger att det inte är första gången man ger löften av dennatyp. Jag vill dock med bestämdhet säga att del är första gången som riksdagenstår inför att fatta ett beslut, innebärande att rnan i så bestämda ordalagsätter upp ett varnande pekfinger mot framtida ingrepp, HANS (): Mina förklenande yttranden om värdet av detpapper som det betänkande från jordbruksutskottet vilket vi nu diskuterar ärtryckt på har inte tillkommit i hastigt mod. Jag ber aft få citera vad vi skrevi det betänkande från jordbruksutskottet som förelåg när frågan om intrånget iAbisko nationalpark var aktuellt: Det är "'angeläget att alla ansträngningar görs föratt begränsa de verkningar på växt- och djurliv samt på landskapsbilden som kanbli följden av ifrågavarande ingrepp i . Utskottet vill härvidlagstarkt understryka departementschefens uttalande om nödvändigheten av attvägbyggets utformning, schaktningsarbeten m. m, sker på ett sådant sätt attpåverkan på naturen blir så liten som möjligt. utformar anvisningar därför," Vi kan vidare i läsa följandeur en artikel från verket; "'Förutom den normala hänsynen till naturen,skulle enligt beslutade villkor också utreda de ekologiska följdernaav det omstridda vägbygget. Det var ett villkor för att vägen skulle fåbyggas,"" tog fram ett förslag till program förundersökningen, men mer blev aldrig gjort. Ärendet kom aldrig tilllänsstyrelsen.