prot · G30920 · 1979-12-31 00:00:00 — Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Jag vill göra ell par markeringar och motiveringar. Jag skall göra delväldigt kort och bara påminna om ett par saker. Vadvi gör, vad regeringen har gjort och vad skattemskotiel föreslagit kammaren attgöra är Ju att följa riksdagsbeslut. Detta beslut byggde på ettomfattande alkoholpolitiskt utredningsarbete. I det avseende jag nu vill nämnabyggde det också på en längre tradition. Riksdagenuttalade alt priserna på alkoholdrycker skall vara höga och följa med i denallmänna prisutvecklingen. Detta är vad uttalade. Detta är vadregeringar bör följa. Detta är vad bör tillämpa intill dess att manevenluelll fattar ell nytt beslut. Påden här punkten tyckerjag alt fattade ett klokt beslut som vibör följa nu och framöver. Om vi inte nu hade lagt fram ett förslag av ungefärdet här innehållet, då hade vi handlat i strid med riksdagsbeslut, dåhade priserna på detta område inte följt med i den allmänna prisutvecklingen. Deutläggningar om statsfinanser, statsbudget och skattepolitik som vi har fåtthöra här är och förblir sagor. brukar inte öronmärka pengar,och def är bra atf så inte sker. Skatter går in lill statskassan och användsför de ändamål som beslutar om. Dådet gäller den statsfinansiella effekten av lagförslaget finns det etträkneexempel i propositionen som ger svar på sådana frågor som många brukarställa i samband med skatteförändringar. Vi har nämnt effekten vid oförändradkonsumtion. är ingen prognos, och det anges inget mål för vad som börhända. Det vore bra för def svenska samhället och människorna i detta land omstatsinkomsterna här bleve lägre, men vi har inle tillräckligt underlag för attgöra en prognos för konsumtionsutvecklingen framöver utan anför därför bara etträkneexempel. ett par ord omden snabba hanteringen av det här förslaget. Defiesta beslut som denna kammare fattar på grundval av propositioner harföregåtts av sedvanlig motionstid. För att undvika störningar i distributionoch försäljning kan det emellertid finnas skäl fören snabbare hantering vidsådana beslut som det som skall fattas . Det finns problem inom bådealkohol- och lobaksområdet, och vi bör medverka till att dessa problem blir såsmå som möjligt. Jaghar förståelse för önskemålen om en enklare och mindre dramatisk hantering. Omavstånden mellan varje beslut vore litet mindre, skulle prisförändringarna kunnabli lägre . anser Jag att bör ha sinbeskattningsrätt också på del här området. Vi har följt de principersom genom alkoholpolitiska beslut själv bestämt förbeskattningen också på della område. NILSBERNDTSON (vpk) replik: Inte heller budgetministern skulle ta ställning till destalsfinansiella effekterna, och det låter naturiigtvis väldigt rart. Men delsom budgetministern benämner saga finns ändå inskrivet i propositionen i detsom han nu kallar ell räkneexempel. I propositionen sägs: "Deföreslagna skattehöjningarna innebär, beräknat på nuvarande konsumtion, attstatskassan tillförs ytteriigare ca 1 450 milj. kr. Sedanskall man inte heller glömma bort alt de borgerliga partierna i denskattepolitiska debatten i den genomförda valrörelsen förklarade atl enmöjlighet att finansiera en skatteomläggning - som enligt vår mening skullegynna höginkomstlagarna - vore bl. a. en höjd alkohol- och bensinskatt. Närregeringen kommer med sitt förslag om höjda bensinskatter, kommer manförmodligen atl drapera det förslaget i en strävan att minska bilismen. Nuhar Ju budgetministern fått blodad tand; han har fått vela alt del är så härhan bör göra när han lägger fram sina skatteförslag. Vi vel alt bådealkoholmissbruket och bilismen måste begränsas, men framför allt måste dettaske genom andra åtgärder. Vi vet alt det infe går att komma till rätta medproblemen, om skall räkna med ökade inkomster på denbeskattning han föreslår. Höjningav skatterna på drycker och tobak (vpk)replik: Visserligen är regeringsdeklarationen gammal och folk kanha hunnit ändra ståndpunkt - vi vet Ju hur snabbt det kan gå - men där står ialla fall så här apropå alkoholproblematiken: "Det förebyggande arbetetgenom bl. a. frivilligorganisationerna ges starkt stöd." Nåväl,nu får man in pengar på sprit och tobak. Varför inte använda åtminstone en delav dessa pengar för alt just ge det förebyggande arbetet genom bl. a.frivilligorganisationerna starkt stöd? Men se del är en obekväm tanke som vpkhar presenterat. Och den vill regeringen inte ställa upp på, vilket Jagförstår. Ni skall Ju ha pengarna till helt andra saker. Del må vara er obetagetall anse att det är viktigare att använda dessa pengar till att bekämpaalkoholism, men stå då inte och säg atl ni har alkoholpoliliska motiv. Jagtycker alt det är märkligt alt vi inte kan få ett ärligt besked när det gällerhuruvida detta är en skattefråga. Alla försöker dölja bakom alkoholpolitiskamotiv att det endast handlar om atl få in pengar för att genomföra denborgeriiga regeringens skattepolitik. Om det, vilkel budgetministern fortsätteratt försöka göra gällande, uteslutande är den stora hänsynen till och respektenför 1977 ärs alkoholpolitiska beslut som motiverar dessa skatte-ochprishöjningar, är det bra märkligt atl denna alkoholpoliliska fråga endast harhandlagts av budgetministern och skatteutskottet, där man t. o. m. förnekar attfrågan över huvud taget har en statsfinansiell sida. Vad är det som ni Höjningav skatterna på diycker och tobak egentligen skall ha dessapengar till, eftersom ni är så rädda för aff diskutera förslagetsskattepolitiska konsekvenser? Bara några få ord: och kammarens ledamöter i övrigtkommer att få ta ställning till samhällets stöd till alkoholvården,organisationer och olika frivilliginsatser i ett intelligent sammanhang,nämligen då statsbudgeten kommer. (vpk)replik: Del löftet tar Jag fasta på. Och skall vi påminna budgetministern omdessa pengar och ta reda på vart de lill dess har hunnit ta vägen. STIGJOSEFSON (c): Denna debatt har mer och mer utvecklats till en alkoholpolitisk ochallmän skattepolitisk debau. Somjag ser det gäller frågan närmast att fasthållavid den alkoholpolitiska målsättning som vi har haft. Den innebär atlvi skall ha elt skatteuttag på alkohol- och maltdrycker som följer den allmännaprisutvecklingen. Del är också det som egentligen är grunden för dennaproposition, nämligen all återställa prisnivån i enlighet med denprisutveckling som har skett på nödvändighetsvaror. Någonomprövning av alkoholpolitiken har inte skett. Och när man tar in denna frågasom ett argument i och underlag för debatten har man gått utanför vad sombehandlas i propositionen. Jagär säker på atf vi här i är ganska överens om aff det förekommerytterst besväriiga problem på det alkoholpolitiska området. Del kommer troligenatt bli anledning för att senare under detta riksdagsår diskuteradessa frågor. Det kommer vi också med all säkerhet att göra. Men om man inteanpassar prisnivån till den som gäller för nödvändighetsvarorna, har manenligt min uppfattning frångått den ståndpunkt som harintagit. Jagville säga detta som min personliga uppfattning, och den delas även avcenterpartiet i övrigt. Jag vill med detla också yrka bifall tillskalteutskotlets hemställan. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels yrkandet I i motionen nr93 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill aft kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit yrkandet 1 i motionen nr 93 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 248 Nej - 17 Höjningav skatterna på diycker och tobak Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Ensamlad bedömning av prishöjningarnas effekter på alkoholkonsumtionen Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels yrkandet 2 i motionen nr93 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 5 såvitt avseren samlad bedömning av prishöjningarnas effekter på alkoholkonsumtionenröstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit yrkandet 2 i motionen nr 93 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Användningenav de medel som tillförs statskassan genom skattehöjningen Propositioner gavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels yrkandet 3 i motionen nr 93 avLars m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Höjningav skatterna på diycker och tobak Den som vill att kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 5 såvitt avseranvändningen av de medel som tillförs statskassan genom skattehöjningenröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit yrkandet 3 i motionen nr 93 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §3 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:42 och 43 §4Anmäldes och bordlades Förslag 1979/80:4 revisorers förslag angåendeprogrambudgetering hos civila myndigheter §5 Anmäldes och bordlades betänkande 1979/80:1 med anledning av svenskadelegations berättelse om rådets tjugosjunde session 1979/80:2 med anledning av motioner om utbyggnad avvissa medicinska verksamhetsområden m. m. 1979/80:3 med anledning av motioner om åtgärder förafatiker och allergiker m. m. 1979/80:4 med anledning av motion omfosterhemsplacering av invandrarbarn 1979/80:5 med anledning av motionerom vissalagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet 1979/80:9med anledning av propositionen 1978/79:200 med förslag till riktlinjer förinförande av jämte motioner 1979/80:1 med anledning av motion om besvär vidarrende av kyrklig jord 1979/80:2 med anledning avmotion om regionala teatrar 1979/80:3 med anledning av motion om statligtövertagande av Sergelteatern. 1979/80:1 med anledning av motion om begränsning av djurförsök i Fredaeen den undervisningssyfie §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:44av () till industriministern om elt mediumvalsverk i : Arbetsmarknadssituationen i äralltjämt bekymmersam. Därtill bidrar i väsentlig grad den omständigheten attprodukterna från våra basindustrier har låg förädlingsgrad när de lämnar länet.Nödvändiga rationaliseringar har också negativt påverkat antaletsysselsättningstillfällen. Underde tre har visserligen betydande insatser gjorts för att säkraframtiden för , och - sedermera - men steget tillvidareförädling dröjer och därmed tillkomsten av de nya arbetstillfällena. situationen är det angelägel alt ingen lid går föriorad beträffandeinitiativ till produktutveckling och vidareförädling. Särskilt väsentligt äratt frågan om mediumvalsverk i anslutning till i påskyndas. Riksdagenfattade beslut om marknadsundersökning rörandeavsättningsmöjligheterna för produkter från planerat mediumvalsverk innanprincipbeslut om byggande kunde fattas. Olika bedömningar avväridsmarknadsläget har kommit lill uttryck i pressen. Därför är eftklarläggande inför av slor vikt. Medhänvisning till vad som anförts vill Jag till industriministern ställa följandefrågor: Vad har gjorts för atl vinna klarhet i frågan ommediumvalsverkets avsätlningsmöjligheter för sina produkter, och till vilketresultat har industriministern kommit? Vill industriministern aktivt verka för tillkomstenav mediumvalsverk i ? 1979/80:45av/l//'Iienne/;/b/-s(m) till budgetministern om personalbristen vid vissakronofogdemyndigheter, m. m.: Kronofogdemyndigheterna i ärsynnerligen arbelstyngda. Antalet tjänster har varit i det närmaste konstantunder en följd av år då befolkningsökningen varit myckel slor.Underbemanningen och den ständigt ökande ärendemängden har medverkat till alltsämre indrivningsresultat. Om kronofogdemyndigheterna i skullefå det antalbefattningshavare som är likvärdigt med övriga myndigheter i landet skulleindrivningen kunna ge 50-60 milj. kr. Detärmärkligt aft ansvariga politiker och myndigheter i en period med storabudgetunderskott nonchalerar bortfallet av så stora skatteinkomster. Det ärlika märkligt att man stillatigande och passivt accepterar att det är lätt attkomma undan skatt i vissa kommuner i . Underriksmötet /78 behandlades personalsituationen vid kronofogdemyndigheternai i motionen 1863. I civilutskottets betänkande nr 26 uttalademan sig på följande sätt om motionen: "Utskottetdelar motionärernas uppfattning atl kronofogdemyndigheterna i ärarbelstyngda. Utskottet erinrar om vad i propositionen förordats om att denöverkapacitet som finns inom vissa distrikt får dras in successivt när vissatjänster blir lediga. Enligt vad utskottet erfarit kommer man inomregeringskansliet atl göra upp en plan för hur de indragna tjänsterna ånyoskall tillföras den exekutiva verksamheten. Utskottet förulsäller därvid alttjänsterna kommer alt tilldelas distrikt med speciellt stor arbetsbörda. Dessadistrikt finns bl. a. inom ." Undervåren 1979 motionerade Jag på nytt i frågan. Jag hemställde att tjänster vidkronofogdemyndigheter med överkapacitet omfördelades till de mestarbelstyngda kronofogdemyndigheterna i . Motionenavslogs men civilutskottet uttalade att "det är av största vikt att dearbelstyngda distrikten - som bl. a. finns i - tillförs indragnatjänster". Enligtuppgift har den föreslagna omfördelningen av tjänster inte givit önskatresultat. Det finns emellertid hell klart distrikt med personell överkapacitetoch där tjänster kan dras in. Att detla inte sker torde bero på hur regeringensprincip för omfördelningen är utformad. Följande citat tyder på detta: "Indragningav stationering kan ske när där placerad tjänst blir ledig under förutsättningatl stationeringens arbetsvolym inte ens ger tillfredsställande arbetsunderiagför en deltidstjänst och indragningen inte medför att invånarna i en viktigdel av siaiioneringens verksamhetsområde får avsevärt försämrad service." Vadmenas med deltidstjänst? Omfattar den 25 limmar, eller ? Omdet med deltidstjänst menas en tjänst omfattande exempelvis pervecka kommer det naturligtvis att bli sällsynt med indragningar. Medhänvisning fill det anförda ber Jag om kammarens tillstånd att tillbudgetministern få ställa följande frågor: Hurmånga tjänster vid kronofogdemyndigheter med överkapacitet har omfördelats till de mest arbelstyngda kronofogdemyndigheter na? det vara befrämjande för skaftemoralen att 50-60 milj. kr. i skatteintäkter inte blir indrivna på grund av personalbris- len? 3.Vilka åtgärder vill siatsrådei vidtaga för alt åstadkomma en effektivare Nr20 indrivning av kronofogdemyndigheterna? § 7 Meddelande om fråga Meddelades att Töjande fråga framställts den 25oktober 1979/80:80 av WiggoKomstedt (m) till budgetministern om pensioneringen av vissa tjänstemän medpolitiserade tjänster: Regeringsskiftningar gör att vissa tjänstemän medpolitiserade tjänster måste omplaceras. Det borde kunna ske i störstasamförstånd. Så är emellertid inte fallet. Detta har bl. a. fått sådanakonsekvenser atl vissa tjänstemän måste pensioneras. Detupplevs av de allra flesta människor i vårt land som störande att fulltarbetsföra 35-åringar pensioneras. vidtaga några åtgärder för att undvika sådana pensioneringar iframtiden? §8 Kammaren åtskildes .