prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:167 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. § 1 Anmälan om kompletteringsval till revisorer TREDJE VICE TALMANNEN: Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny suppleanti revisorer efter anmält . Tredje vice talmannen förklaradevald fr. o. m. /81 för återstoden av innevarandevalperiod till suppleant i revisorer () § 2 Justerades protokollet för . Anmälan om kompletteringsval till revisorer Om det kommunala skatteutjämningsbidraget § 3 Omdet kommunala skatteutjämningsbidraget Budgelministern ordet för atl besvara () anmälda fråga,1979/80:515 och anförde; har frågat mig om jag anseratl och kommuners utredning om storstadskommunernas speciellaförhållanden bör föranleda ändringar av beräkningsgrunderna för skatteutjämningsbidragetoch om det ingår i den av regeringen tillsatta utredningens uppgifter atl görasådana överväganden. och kommuner har vid en uppvaktning hosmig presenterat en av kommunerna utförd undersökning, i vilken redovisas vissaspeciella merkostnader som storstadskommuner har i förhållande till andrakommuner. Merkostnaderna beror enligt rapporten framför alll på storstadskommunernassociala struktur och pä deras regionala funktion. Kommunerna har iskrivelser lill regeringen bl. a. hemställt atl de specifika kostnader sombehandlas i rapporten skall beaktas i den pågående översynen av statistik oehkalkylmeloder för grundgaranlin i skalteutjämningssysle-met. Jag vill framhålla atl grundgarantin i skatleuljämningssystemetbaseras pä elt mindre antal faktorer, som anses ha väsentlig betydelse för denenskilda kommunens skattesats. Vid remissbehandlingen av kommunalekonomiska 8 protokoll 1979/80:166-167 Om det kommunala skatteutjämningsbidraget utredningensbetänkande (SOU 1977:78), som ligger till grund för de nuvarandeskalleuljämningsreglerna, ansåg del slora flertalet remissinstanser allutredningens val av faktorer var tillfredsställande. I remissvaren framfördesdock en mångfald förslag om att ytterligare faktorer skulle beaktas. val av statistik och kalkylmeloder för beräkning av vissa faktoreri grundgarantin riktades kritik från flera häll. Regeringen har därföruppdragit åt en särskild utredare all göra en översyn av statistik ochkalkylmetoder för grundgaranlin i skatteutjämningssyslemel. Enligl direktiven bör uppdraget i första hand omfallasamtliga faktorer som ingår i grundgaranlin. Dessutom anger direktiven ocksåall utredaren till ledning för en kommande översyn av skalleutjämningssystemetbör undersöka om det kan anses lämpligt atl införa ytterligare faktorer förbestämmande av grundgaranlin. Regeringen har beslutat överlämna och Malmökommuners framställningar i berörd del till utredaren. Del ankommer dock inte på utredaren all lägga fram förslagom en förändrad indelning av kommuner i skatlekraftsklasser. Sedan ulredningenhar fullgjorts får därför en översyn göras av skaltekraflsgaranlierna. Om de avGöteborgs och kommuner aktualiserade kostnaderna skall föranleda ändringav dessa kommuners grundgaranli får bedömas i delta sammanhang. LARS-ERIKLÖVDÉN (s): Jag ber att få tacka budgelministern för svaret. Bakgrunden lill min fråga lill budgetministern är denkritik som riktats mot beräkningsgrunderna för del kommunalaskatteutjämningsbidraget. Skalleutjämningssystemet tar, i sin nuvarande form,väldigt liten hänsyn till en kommuns koslnadssitualion. Utjämningen sker nästanuteslutande från en beräkning av skattekraften. Men skattekraften sägeregentligen ganska litet om en kommuns ekonomiska situation. Skatteunderlagetsutveckling liksom kostnadssituationen spelar en stor roll för en rikligbedömning av en kommuns ekonomiska förutsättningar. Det är i första hand de smä kommunerna som gynnas av delnuvarande systemet. De som missgynnas är de större kommunerna med en negativ kostnadsbild.Slora kommuner som slår utanför skalteuljärnningssyslemet. exempelvis ochGöteborg, har del särskilt besvärligt. Här samverkar en rad faktorer: minskadskattekraft, befolkningsminskning och strukturella sysselsättningsproblem,indragna specialdestinerade statsbidrag samt betydande merkostnader förregional service oeh sociala kostnader. och kommuners utredning visar klarl allstorstäderna har betydande merkostnader som inte beaktas i del nuvarandeskatteutjämningssyslemel. Det gäller i första hand merkostnader inom områdenasocial struktur och regional funktion. Dessa merkostnader uppskattas iulredningen motsvara . Mot den här bakgrunden släller kommunerna det berättigadekravet att kommunernas kostnader för reeional funktion och social strukturskall beaktas iden pågående översynen av skalleutjämningssystemets regler. Det är etl i högstagrad rimligt krav. Jag tolkar budgetministerns svar så, att han är beredd altpröva frågan om hänsyn till dessa kostnader skall las vid bestämmandet avgrundgaranlin. Efter uppvaktningen hos budgelministern har kommuntillställt regeringen en skrivelse, i vilken man ytterligare stryker underviklen av atl någol görs ål problemen. 1 den skrivelsen hemställer man att ettsärskilt bidrag liknande del som utgick och 1980 lill landsting ochlandstingsfria kommuner utanför skatleuljämningssystemet skall lämnas till dessöversynen av skatteutjämningssystemet är klar. Min fråga lill budgelministern blir då; Är budgelministernberedd att pröva frågan om ett sådant särskilt bidrag? Jag skulle också vilja fråga budgetministern; Blir denpåbörjade översynen av bidragsgrunderna klar inför nästa kommunalekonomiskabeslut här i ? Om det kommunala skatteutjämningsbidraget Innan jag svarar pä dessa två frågor vill jaggärna påminna om all del bara är ett är sedan beslutade omprinciperna för det nya skatteutjämningsystemet oeh atl del då var en bredenighet om utformningen av systemet. Jag angav redan dä alt det trots den bredaenigheten fanns behov av att se över en del inslag i systemet, och elt sådantöversynsarbete har alltså redan påbörjats. Så till detvå frågorna. Den första gällde om jag är beredd all pröva enframställning om extra bidrag till kommun. Självfallet skall denansökningen prövas. Däremot kan jag inle säga någonting om resultatet avprövningen, om del blir bifall eller avslag. Gången är nämligen den att enskatleuljämnings-nämnd först har alt yttra sig över en sådan framställning, ochdet brukar ske eller . Regeringen har attbesluta om sådana här ansökningar först . Den andra frågan gällde när vi kanräkna med atl ulredningen blir klar. Utredningen är tillsatt, och därförvill jag inte ge ett alldeles bestämt svar på den frågan. Jag vill isammanhanget påpeka det som också nämns i svaret, nämligen alt utredaren ickeskall föreslå ändrad indelning av kommuner i skatlekraftsklasser. För att göradel krävs atl utredningsarbetet sker i tvä etapper. Den första etappen kan intebli klar under della år. Om den blir del kan jag inle garantera,men del är min förhoppning. LARS-ERIKLÖVDÉN (s): Del är naturligtvis väldigt betydelsefulltatt åtgärder ganska snabbi vidtas för atl förbättra de berörda kommunernaskommunalekonomiska situation. Som jag sade i mill första inlägg är dennamycket bekymmersam . Storstädernas speciella problemområden har ju intebeaktats i den statsbidragsgivning som sker. Man kan därför förutse en Om det kommunala skatteutjämningsbidraget ytterligareuldebileringsökning i de här berörda kommunerna, orn stora nedskärningar avservicenivån skall kunna undvikas. I planerna redovisar Göteborgskommun en utdebileringshöjning med . oeh en höjning med 1:40. / Tilldelta skall läggas de beslul som är fattade av under pågåendevårsession och som innebär indragningar av flera specialdestinerade bidrag.Enbart för Malmös vidkommande innebär dessa beslul minskade intäkter på 30-40milj. I budgetpropositionen aviseras ytterligare indragningar, och ryktenaom det s. k. besparingsprograrnmet säger samma sak. Del gäller bl. a. bidragentill social hemhjälp och färdtjänst. Det är rnol den bakgrunden begripligt i de här berörda kommunerna känner stor oro. De som drabbas är ju dekommuninvänare som kanske har del besvärligast. Mot denna bakgrund står dethell klarl all några ytterligare beslut ohi indragningar av specialdestineradebidrag inte får ske förrän beräkningsgrunderna för skatteuljämningssyslemet harändrats. Jag konstaterar att budgelministern hyser vissa farhågor för alt dentillsatta ulredningen kanske inle blir klar före nästa kommunalekonomiskabeslul. Jag skulle då vilja fråga budgelministern: budgelministern för sindel beredd all medverka till all nuvarande specialdestinerade bidrag bibehållstill dess översynen av skatteutjämningssyslemel är klar. har ju att pröva de olikaanslagens omfattning och konstruktion. Jag kan inte nu säga vilka beslut som regeringenkommer alt redovisa under nästa och vilka beslul som då kan komma attfattas. Bedömningen måste självfallet ske med hänsyn till densamhällsekonomiska verklighet sorn vi lever i. Sedan, herr talman, blev jag något konfunderad när Lars-ErikLövdén upprepade gånger talade om nästa kommunalekonomiska beslut. Principernaoch huvudlinjerna för konstruktionen av skatteutjämningsbidraget har riksdagenganska fastställt. Varken regeringen eller har angivit någontidsplan för en ändring av beslutet. kommer inför nästa budgetår att ivanlig ordning fatta beslul om anslagen lill kommunerna. Det är i dettasammanhang som det är betydelsefullt alt rnan fåren lolalekonomisk bild av deolika beslut som kan komma att falla när det gäller de härkommunerna. Inte minst gäller detta de specialdestinerade bidragen. hyserman, sorn sagl, en myckel stark oro för atl regeringen framlägger förslag omindragningar av de specialdestinerade bidragen, innan man har prövatmöjligheterna atl la hänsyn till de kostnader som och kommunertar fram i sin utredning och som alltså berör den sociala strukturen och denregionala funkfionen. Därför tycker jag att det är otillfredsställande altbudgetministern inle ger besked om huruvida han är beredd alt medverka lillatl de nuvarandespecialdestinerade bidragen bibehålls till dess översynen avskatteutjämningssyslemel är klar. Överläggningen var härmed avslulad. § 4 Om nya lasarett Budgelministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:517, lill arbetsmarknadsministern, och anförde; har frågat statsrådet varför regeringen har avslagit en ansökan av länslandsting om byggnadstillstånd för nya lasarett Vrinnevisjukhuset.Eftersom statsrådet är utomlands svarar jag på frågan. Den arbelsmarknadspolitiska regleringen av byggandetsyfiar dels lill all åstadkomma en säsongmässig och konjunkturmässig utjämningav byggandet, dels lill att garantera ett tillräckligt utrymme för detbyggande som är högst prioriterat, nämligen byggandet av bostäder ochindustrihus. För de flesta byggen, utom statligt belånade bostäder ochindustrihus, krävs byggnadstillstånd. Avgörande vid tillståndsprövningen ärarbetsmarknadsläget, utrymmet på kredilmarknaden och arbetenas angelägenhet frånkommunalekonomiska och sjukvårdspolitiska synpunkter. I den mån det bedömsfinnas utrymme för andra projekt än bostads- och induslribyggen ges sjukhusalllid relativt hög prioritet. Regeringen har dock funnit allVrinnevisjukhuset. som är etl stort projekt med en totalkostnad överstigandeen halv miljard kronor, inle kan påbörjas utan risk för ökade störningar påarbetsmarknaden och kreditmarknaden. MAJ-LISLANDBERG (s): Jag lackar budgelministern för svaret på min fråga. Frågan om etl nytt lasarett i har diskuteratsända sedan slutet av 1940-talel. fattade beslutom all etl nytt lasarett skulle förläggas till Vrinneviområdet. Efter det 1974framlagda förnyelseallernalivet beslöt all 1967års beslut skulle ligga fast. Före beslutet härom utvärderades förnyelseallernalivelgrundligt. inriktade därefter planeringen helt pä uppförande av eltnytt sjukhus i . Regeringens beslul om avslag på ansökan omigängsällningslillständ kom överraskande och drabbar hårt östra hälso- ochsjukvårdsdistriktets ca 165 000 invånare. Beslutet om avslag medför även allvarliga ingrepp ikommunens långsikliga planering, som - bl. a. till följd av avtalmed -varil hell inriktad på att ett nytt sjukhus skall uppföras påVrinneviområdet. Förberedelser i form av investeringar för miljontals kronorhar redan vidtagits eller pågår. Ett definitivt nej till Vrinnevisjukhusetkommer därför atl innebära ekonomiska förluster - kapitalförstöring - inte baraför landstingetulan även för . har förvärvat det gamla lasarettet avlandstinget för tillträde senast den 31 december 1985.Återanvändningsplaneringen är långt framskriden och går i korthet ut pä alt denuvarande lasarelisbyggnaderna huvudsakligen skall användas förförvaltningsändamål. Koslnadsmässigt medför en senareläggning av sjukhusbyggetnya ekonomiska påfrestningar för skattebetalarna inom landstingsområdet. Varjeårs förskjutning torde komma att innebära alt totalkostnaden för sjukhuset ökarmed 75-100 milj. kr. Enligl uppgift från byggarbetsnämnden ochlänsarbetsnämnden föreligger inte oeh kan ej heller förutses någonöversysselsältning för byggnadsarbetare inom länet. Ekonomiskt är del en dålig affär all stoppaVrinnevilasareltel. För det första finns det en mängd ackumulerade behov avförbättringar på gamla lasarettet, som har kunnat hållas tillbaka därför skulle få elt nytt lasarett, som kommer atl kräva investeringar somberäknats lill minst 100 miljoner. För det andra kommer en ombyggnad av gamlalasarettet att dra lika stora kostnader som , och ändå får viinte etl nytt väl fungerande lasarett. För det tredje måsle då Norrköpingskommun bygga nya förvaltningslokaler, som måste ta nya ekonomiska resurser ianspråk. För det fjärde riskerar vi byggarbetslöshel. Av svaret framgår att man inle skulle få byggnadstillståndför av arbelsmarknadspolitiska, sjukvärdspoliliska, kommunalekonomiskaoch kreditpolitiska skäl. Åberopande vad jag har sagl anser jag ej skälenbärande. Jag vill också påminna om all byggnadstiden för della sjukhus har beräknatstill fyra fem är. Kommerregeringen alt ompröva sitt beslut och i sä fall när? Kommunfullmäktige i har enhälligt anslutit sigtill kravet all skall byggas oeh har ställt sig bakom ettbrev lill regeringen av , där man önskar ett sammanträffande medregeringen. Kommer budgelministern att medverka lill det önskade sammanträffandet? Självfallet kan det medföra problem närplaner av olika slag inle kan genomföras i exakl den lidsordning som man hadetänkt sig, rnen det finns i detta land en planering som går långt utöver deresurser som vi har. Varje beslut, varje åtgärd som man vidtar och som går utöver del utrymme som vi har medför också problem för kommunalekonomin ochsamhällsekonomin i övrigt. Därför finns det regler om atl när sjukhusprojeklhar en sammanlagd omfattning av 50 milj. kr. eller mer, skall en prövning skeutifrån de principer som jag har angett i svaret. Självfallet kan förnyade ansökningar göras ochomprövningar av beslut ske, men givelvis kan jag inle ange när etleventuellt annal beslut skulle kunna komma alt fattas. Dearbelsmarknadspolitiska förhållandena kan ju ändras. De kommunalekonomiska ochövriga samhällsekonomiska bekyin- ren kommervi nog emellertid all få räkna med för en lång följd av år. Slutligen: Självfallet är vi beredda alt resonera medrepresentanter för landstingen och kommunerna. Jag tar det sista beskedet som atl regeringenkommer all medverka. Man har ju från begärt altregeringen skulle ta initiativ till elt sammanträffande, så att rnan fickförklara hur speciellt företrädare för ser på de härfrågorna. Kommunen har avsatt myckel pengar för att använda det gamlalasarettets förvallningsbyggnader. Om hela ärendet uppskjuts alltför lång lidblir följden alt kommunen dels måsle ändra hela sin planering när det gälleralt inrymma den egna förvaltningen, dels kommer atl förlora mycket pengar påden planering som redan har gjorts. Dessutom, budgelministern, var förulsiittningen för allNorrköpings kommun skulle ingå i 1967 alt man skulle få etllasarett. Det är klart alt Norrköpingsborna känner en mycket storbesvikelse över atl regeringen har stoppat lasareltsbygget. Budgelministern sade också alt regeringen kan ompröva siltbeslul när den av olika skäl anser atl del finns möjligheter all göra del. Nuär del så atl byggarbetsmarknaden i inte är särskiltstrålande. Vi är mycket oroliga därför all vi, i och med atl byggandet avVrinnevisjukhuset inte kommer i gång, framemot vintern får räkna med en ökandearbetslöshet speciellt bland de byggnadsarbetare som skulle ha sysselsatts medgrundarbeten m. m. för . Om utredning av frågan om distribution av innehållet idagstidningar ull synskadade Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Om utredning av frågan om distribution av innehållet idagstidningar till synskadade Utbildningsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:504, och anförde; har frågat mig när man kanvänta direktiv lill den utredningsman som utsetts för frågan om distribution avinnehållet i dagstidningar lill synskadade och vidare hur jag avser atltillgodose önskemålet från att irtiedningsarbetet skall bedrivas medskynd-samhei. har förre vice radiochefen förordnad för att arbeta med berörda frågor, och harhan lill sin hjälp en halvlidsanslälld sekreterare. Det av begärdautredningsarbetet är således redan i gång. Regeringen kommer under de närmasteveckorna atl kunna meddela direktiv för den sakkunnige. Om utredning av frågan om distribution av innehållet idagstidningar till synskadade OLLESVENSSON (s); Jag ber all få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Bakgrunden lill den är del krav som har restsfrån Synskadades riksförbunds sida på atl dagstidningar skall görastillgängliga för synskadade. Jag tycker detta är etl krav som har stöd både isamhällels mediepolilik, i kulturpolitiken och i de grundlagsskyddade yttrande-och informationsfriheterna. Atl jag ställde min fråga berodde på all jag samma dagsorn jag gjorde del deltog i en konferens anordnad av Synskadades riksförbund.Där kom del fram ganska uppseendeväckande uppgifter beträffande regeringensbefattning med denna fråga. Del visade sig alt del före valetmeddelats vad sorn nu sägs i svaret, nämligen att förre vice radiochefenJan-Otto skulle tillkallas som sakkunnig i utbildningsdeparternentet förall arbeta med denna fråga. Vi fick också vela att del fanns en sekreterarelill hans hjälp. Men inga direktiv! Del tycker jag som sagl är ganskauppseendeväckande. Det är väl naturligt atl direktiven kommer ungefär samlidiglsom man lillsätter ulredningen. får vi höra atl dessa direktiv tydligen är all väntafrån någol av samordningskanslierna eller budgeldeparlemenlet eller var de kanha legal. Jag tackar för del. Men jag vill ändå få svar också på rnin andra fråga: Hurskall man kunna bedriva denna utredning med den skyndsamhel som begäroch hur tänker rnan lägga upp arbetet. Det är två frågor det gäller, dels enutvärdering av de försök som redan har börjat och fortfarande pågår -myckettack vare egna initivativ - dels finansieringsfrågan. Del ankommernaturligtvis på utredaren atl pröva i vilken ordning han skall arbeta medfrågorna. Men det är, som antyder, naturligt att han börjar meden utvärdering och sedan kommer till de länkbara former som man här kan användasig av. Jag vill påminna orn all det då inte bara är dagspressen som kan varaaktuell, utan alt det även kan gälla möjligheterna atl i större utsträckninganvända t. ex. lokalradion. Jag är lacksam för del beskedet. Jag hoppasatt man då inte skall behöva få två ulredningsomgängar. så atl utvärderingenförst läggs i en särskild utredning som remissbehandlas och att man förstdärefter tar upp t. ex. frågan om finansieringen och andra frågor som kan bliaktuella. Det skulle i så fall medföra alt den här frågan skulle la längre tidän vad som är nödvändigt. Vidare vill jag gärna betona alt det är viktigt att ävenlokalradion kommer in här. Men del ärtvå principer jag vill hävda: Den ena äralt syftet skall vara att tidningarna själva skall Nr 167 kunna ta ansvaret för utgivningen. Del borde de kunnagöra. eftersom de har Måndaeen den Den andraär all tidningarna skall nå ut lill de synskadade som andraläsare får del av informationen via den vanliga pressen. Först då q verksamheten tillgodoserman kravet på jämställdhet mellan olika medborgargrupper när j Överläggningen var härmed avslulad. § 6 Omverksamheten vid i Utbildningsministern erhöll ordet förall besvara Hans Wachtineisters (m) anmälda fråga, 1979/80:505, ochanförde; Hans Waehlmeister har - mot bakgrund avuppgifter i pressen om allTessininstitutets konstsamling i skall haställts undan och utställningsrummen målats om för annal bruk - frågat migvilka älgärder jag avser vidta för all institutet skall kunna fullfölja sinverksamhet enligt beslul. fastställde statsmakterna riktlinjer ochbestämmelser för verksamhet i Svenska i . Ienlighet härmed har lill uppgift atl ansvara för sina konst-oeh boksamlingar. Institutet leds av en styrelse med chefen för statenskonstmuseer som självskriven ordförande och två andra ledamöler, som utses avregeringen. Styrelsen utser själv sin sekreterare. Del åligger styrelsen atlvärda instilulels samlingar. Konstsamlingen och de delar av boksamlingen som ärknutna lill konstsamlingen skall finnas tillgängliga i ochutnyttjas i verksamheten där. Tessininslitiitets inflytande över samlingarnasanvändning garanteras genom alt institutets styrelse ingår i den referensgruppsom inom svarar för verksamheten i . Enligt vad jag inhämtat, bl. a. från sekreteraren iTessininslitulels styrelse, används olika delar av institutets konstsamlingarkontinuerligt i utslällningsverksamhel. I stället för atl visa ettpermanent urval av samlingarna har ledning försöktåstadkomma en större variation genom att anordna elt antal lemautslällningarrned Tessinsarnlingarna som bas. Delta tillvägagångssätt har Tessininslitulelsstyrelse ställt sig bakom. Del överensstämmer även med Tessininslitulelsgrundares intentioner. Är 1978 förelogs en ornmålning av väggarna i de s. k.Tessinrummen i syfte alt bättre framhäva den konst från olika epoker som visasi rummen. Den vila färgen, som f. ö. är densamma sorn de franska myndigheternavalt för del. har beslämls i samråd med . Tessininslitulelsstyrelse har enligl vad jag inhämtat varit införstådd även med denna ätcärd. Om forskning rörande kooperation HANSWACHTMEISTER (m); Jag ber all fä lacka utbildningsministern försvaret, som tyvärr var ungefär vad jag hade fruktat, nämligen atl rnan nere iFrankrike anser all man har gått fram precis så som man bör göra. Jag kanske får trycka på en sak i svaret, där man hänvisarlill stadgarna och säger atl konstsamlingen skall finnas tillgänglig iKulturhuset och utnyttjas i verksamheten där. Det är väldigt svårt alt tyckaatt t. ex. en sådan sak som att byst över kung plockals ner i källaren är allhålla den tillgänglig för forskning och kulturutbyte. Det är också väldigtsvårt all finna alt, när man förflyttar föremålen så slarvigt att en litenmedaljong över trampassönder och återfinns i kolkällaren, det är all sköta samlingarna pä det rättasättet. har ju en styrelse-det är alldelesrikligl -oeh ordföranden i den styrelsen är chefen för . Men hankänner ingenting lill om dessa saker. Del är tydligen de tvä andra i styrelsensom fattar beslut utan ordförandens medverkan. Del kan knappast vara sålämpligt. Fransmännen är ju väldigt måna om sitt kulturarv och harsvårt all förslå all vi gömmer undan sä värdefulla saker som faktiskt finns iTessininslitulels samlingar. Där finns Tessinmälningar som i värde uppgår tillmiljonbelopp. Där finns vidare ett av de åtta kända exemplaren av ChartaMarina. Sädana verkligt förnäma kulturskatter plockas undan. Man skyller på att det skall vara variation. Det ärriktigt i och för sig, men en variation som medför all man plockar bort delnästan mest värdefulla som finns och gömmer det till förmän för mer tillfälligautställningar tycker jag nog ändå är litet felaktigt. Jag tycker atl del kunde finnas skäl alt titta litetnärmare på hur styrelsen fullgör sitt arbete. Jag vet att utbildningsministernpersonligen har en positiv inställning lill alla sädana här saker.