prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt de uppgifter som jag fått i det nuaktuella fallet skedde polisingripandet pä ett område inom hamnen som enligtbeslul av hamnförvaltningen hade avspärrats och där man hade meddelat förbudmol tillträde av obehöriga. Före ingripandel hade de hamnarbetare som uppehöllsig inom delavspärrade området uppmanals atl lämna platsen. hadepåpekats för dem all de annars riskerade alt bli åtalade för olaga Måndaeenden När detstod klart atl dessa uppmaningar inte skulle leda lill resultat, utrymdes området genom ordningspolisens försorg. Detskedde lugnt och q användningen utan atl våld behövde komma till användning. dag har fått upplysning om alt förundersökning har inlettsmed anledning konflikt av misstanke om olaga inträng mot de personer som istrid mot det meddelade förbudet uppehöll sig inom det avspärrade området. Somjag sade i mitt svar, ankommer del inte pä mig utan på de rättsvärdandemyndigheterna att pröva frågan om förutsättningar för straffansvar är förhanden i det aktuella fallet. Att den grundlagsfästa rätten att vidta fackligastridsåtgärder inte i och för sig ger rätt alt begå straffbelagda handlingar ärnaturligtvis alldeles klart. Vidare kan jag, herr talman, tillägga alt jag fått reda påatt justitieombudsmannen f. n. prövar en anmälan mot en polismyndighet förunderlåtenhet atl ingripa i en situation som lycks ha varil likartad med densom uppkommit i och alt justitiekanslern av eget initiativ har tagitupp samma fråga med anledning av ett annat aktuellt fall. Därför kommer dessarättsliga frågor att få en ingående belysning. HANS i (vpk): Det här fallet skall alltså få en rättsligprövning. Jag kan bara säga all skulle man fälla arbetarna för all de harvistats på sin arbetsplats och blockerat arbete som de annars skulle ha utförteller hantering med gods som de vanligtvis hanterar, har man verkligen flyttatfronten för klasskarrrpen åtminstone 50 eller i liden. Ochskulle man fälla arbetarna för att de befunnit sig på sin arbetsplats och hävdaatt del är brottslig verksamhet, har man placerat den svenska arbetsmarknadenoch de arbetsrätlsliga förhållandena ganska långt ned på skalan. Del finnsingen anledning all vara stolt över del. Landels alla arbetare får väl funderaöver vad det kan betyda alt man i dessa borgarregeringarnas är kan ta sigsådana friheter som alt kalla på polis för atl föra bort arbetare från derasarbelsplals. Del har inle skelt på väldigt . Om en person gör sig skyldig lill brottsligverksamhet, t. ex. egenmäktigt förfarande eller olaga intrång, så sker ettingripande oberoende av om det är arbetskonflikt eller inte; det spelar ingenroll för den rättsliga prövningen av frågan. Polisen har lill uppgift, både närdet förekommer arbetskonflikler och när det inle förekommer sådana, att svaraför allmän ordning och säkerhet. Del föreligger därvid ingen skillnad i denrättsliga bedömningen av gärningar som enskilda personer kan göra sig skyldigafill. Om planerad besparing i statsutgifterna HANSPETERSSON i (vpk): Då kvarstår ändå den principiella frågan somjag ställde i det första anförandet: Kan det anses som brottslig verksamhet atluppehålla sig pä arbetsplatsen och hindra arbete som jag annars själv skulle haulfört? Det är ju en viktig principiell fråga, som måsle ligga lill grund förhela bedömningen av del här fallet. Det vore bra med etl ja eller etl nej somsvar. Det är just den frågan sorn kommer atlbesvaras i de utredningar som tillsatts genom JK:s och JO:s försorg. HANS i (vpk); Men utredningarna ändrar ju inle pä delprincipiella förhållandet. Del kommer naturligtvis att föras fram argument bådeför och emot vad som är deras gods och vad som inle är deras gods och vad somär deras normala arbelsuppgifter osv., men jag frågar om det i princip ärbrottslig verksamhet atl uppehålla sig på jobbet och förhindra atl någon annangör del som jag annars skulle ha gjort när jag inle befinner mig i strejk. Överläggningen var härmed avslutad. § 25Om planerad besparing i statsutgifterna Statsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:526, och anförde: har frågat mig om jag nu är bereddall för allmänheten dels redovisa vilka besparingar som behöver göras i statensbudget, dels ange hur stora besparingar som är nödvändiga. Del förefaller råda stor enighet om behovel av besparingarför att minska det stora budgetunderskottet. Riktmärket för de åtgärder sommåste till har i kompletteringspropositionen angetts lill 7 miljarder kronor.Del beskedel står fast. Det kan heller inte råda någon delad mening om alt dennödvändiga uppbromsningen måste ske på ett sätt som står i samklang med socialaoch fördelningspoliliska strävanden. Ekonomiskt svaga och utsatta grupperrnåste skyddas. I övrigt måste vi alla vara beredda alt acceptera återhållsamheti konsumtionen för att klara upp de förskott vi beviljat oss. har som utgångspunkt för sina frågor bl. a.uppgifter i massmedia om s. k. hemliga besparingslistor. Regeringen har inteutarbetat några sådana listor. I pågår just nu ett arbete med attanalysera olika anslagsposter och regelsystem. De besparingsåtgärder somerfordras är omfattande men trots allt begränsade, om man ser lill den totalastatliga verksamheten.Del är vidare vikfigt atl så långt möjligt kunna överblicka de Nr 167 totalaeffekterna av de tilltänkta åtgärderna. Regeringens avsikt är atl inför den riksdageni höst presentera elt samlat ätgärdspaket. Därmed blir det också g jjj |(gQ fillfällefill den breda debatt som efteriyser. Orn planerad besparing i statsutgifterna Vi har i värt land under en längrelid levt över våra tillgångar. Del går inle all fortsätta med del. På denpunkten tycks det råda samstämmighet mellan regeringen och socialdemokraterna.Jag utgår ifrån att även socialdemokratin är beredd atl ta ansvar och läggafram konstruktiva förslag. Regeringen är beredd att pröva alla sakligt grundadeförslag fill förbättringar av det alltför stora budgetunderskottet. Jag ber alt få tacka för svaret. När man hörde sista orden i svaret tänker man litet melankoliskt: Om ni hade tänkt pä delinnan ni ställde ut alla era väldiga löften 1976 och innan ni började körastatens finanser totalt i botlen, någol som ni nu har lyckats med. vill jag bara notera atl de 9 miljarderna i besparingarär borta - kvar är de 7 miljarderna. Men om jag fär döma av vad ThorbjörnFälldins kolleger säger så skall däri också inräknas den höjning av tobaks- ochspritskatterna på 1,5 miljarder som ni redan räknat in ikompletteringspropositionen som inkomst. Då återstår det tydligen 5,5 miljardersom vi skall spara. Men, herr talman, det väsentliga är att regeringen underåtskillig tid har sagt atl man skall spara sä här mycket. Vi vet alla alt det idepartementen pågår etl omfattande tekniskt arbete för atl försöka fylla deltamed innehåll. Jag säger inte alt regeringen har utarbetat sparlislor, men detfinns detaljerade listor på besparingar, som cirkulerar i tidningspressen - endel människor har fåll lag på dem, andra inle - och som uppenbarligen härrörfrån . Delta har av naturliga skäl skapat stor oro hospensionärer, barnfamiljer och alla andra som skulle drabbas. Det vi begär är att ni skall ställa detta material tillallmänhetens förfogande. Själva säger ni, som gjorde i entidningsartikel: Vi eenlerparlister vill ha en ordentlig process iriksdagsgruppen först. Vi måste diskutera internt och gå igenom sparåtgärderna.Del är vi redan i full gång med. Sedan skall ni lägga fram förslaget och forcerafram det i och trumfa igenom del med den enda röstensmajoritet. Men varför kan inle de människor som är direkt berörda -pensionärer, barnfamiljer och hyresgäster - fä vara med i den processen? Dekänner sin egen situation. De vill anföra synpunkter. Varför kan ni inle ge demchansen atl fä vara med genom alt ni ställer materialet lill förfogande, delmaterial som alla vet alt ni ändå har? Lät mig få ställa en direkt konkret fråga lill ThorbjörnFälldin. Pensionärerna är väl den grupp som mest har diskuterats som särskiltutsatt för regeringens spariver, och min konkreta fråga blir: Kommerpensionärerna att få behålla den nuvarande värdesäkringen av pensionernaprecis som den är nu? Lovar ni det? Vidare; Kommer de att få behålla bidragenlill den Om planerad besparing i statsutgifterna socialahemhjälpen, som ju betyder väldigt mycket för dagens pensionärer? Eftersom vi i övermorgon får möjlighet altdiskutera orsakerna till budgetunderskottet skall vi väl inte gräva ned ossi det. Jag vill bara konstatera att om vi tittar pä det budgetår som vi nuknyter ihop i riksdagsbehandlingen, så har ju ni socialdemokrater ökatbudgelbelaslning-en med netto ungefär 2 miljarder. Utgiftsökningens automatikär också sådan atl fyra femtedelar av utgiftsökningen sedan regeringsskiftet1976 har uppstått på grund av denna automatik. Därför har vi i storutsträckning ett gemensamt ansvar. Ställa materialet till förfogande! Ja, naturligtvis skallvi ställa materialet till förfogande. Del är också därför som vi säger alt vitill hösten skall redovisa etl samlat åtgärdsprogram. Del blir då naturligtvisföremål för offentlig debatt, och del blir möjligt för oppositionen alt kommamed sina alternativa förslag. En del av förslagen kan la ställningtill , men många av förslagen hänger samman med nästa ärs budget ochkommer att behandlas i vanlig ordning . På frågan om pensionärerna skall få behälla värdesäkringenär mitt svar atl del inle finns någon som helst avsikt att försämra denstandard som folkpensionärerna har. Det finns ingen som helst avsikt i detsammanhanget. Del är också så alt vi trots detta kärva ekonomiska läge utanvarje tvivel skall infria de åtaganden vi gjort när det gällerpensionstillskott. Men för alt ta ett exempel; Är för sin delalldeles säker pä atl om vi höjer vin- och spritskatter skall vi också ha enautomatisk ökning av alla pensioner i hela samhället? När det gäller den första frågan, om ni villställa materialet till förfogande, sä svarade statsministern nej. Del finns långa listor, utarbetade ganska mycket i detalj, i deolika departementen. Detta material, säger själv, diskuteras i deborgerliga partiernas riksdagsgrupper pä olika sätt, och för den diskussioneninom de borgerliga partierna skall man ha tid på sig till i oklober.Då skall materialet läggas fram för offentligheten. Då fär vi möjligheler alt utforma alternativ, och sedan skall det behandlas iriksdagen. All righl - ni har rätt atl göra på della sätt. Men jagtycker det är bra alt allmänheten får reda på att oppositionen och framför alltde som riskerar att drabbas av de här besparingarna - pensionärerna,barnfamiljerna, hyresgästerna - inte har någon möjlighet atl diskuteraförslagen förrän regeringen lägger fram sitt samlade paket, som man då kommeratl försöka driva igenom med sin sjusovarmajoritet här i . Del är bra alt del beskedet är givet. Men kom inte sedanoch tala om att ni är beredda till något slags bredare samarbete och sådantdär, utan ni för blockpolitik. Det är er sak. Jag ställde emellertid några mycket precisa frågor: Kommerni atl behålla Nr 167 värdesäkringen av pensionerna, exakt som den är ?Kan ni lova del? Måndaeen den Kommerniatt behålla bidraget till hemhjälpen,precis som ? Kan ni lova g jpjj 1980 O/n planerad Statsministern : besparing i stats- Herr talmani När del gäller pensionärerna har jag svarat,och när del gäller utgifterna den sociala hemhjälpen vill jag bara påminnaOlof om alt diskussionen går ul på att man skall försöka hitta former föratt öka insatserna i syfte atl hjälpa människor i deras hem, så att man inlebehöver ha en sä snabb utbyggnad av den institutionella vården. Del finns långa listor, säger . Jag upprepar änen gäng; Regeringen har inle fastställt några som helst listor. Jag säger imill svar atl del är riktigt, när man står inför den här uppgiften, alt man gårigenom alla de åtgärder som blir nödvändiga och ser lill alt de får enutformning som gör atl de är socialt och fördelningspoliliskl sädana att de gåratt genomföra. När jag talar om den demokratiska process som pågår t. ex.inom vår riksdagsgrupp, så bygger del på alt riksdagsgruppen går igenomdepartement efter departement för att se vilka omprioriieringar som är möjliga.Den möjligheten står ju också den socialdemokratiska riksdagsgruppen till buds. svarade inte alls när det gälldepensionärerna. F. n. är del sä, alt pensionerna uppräknas enligt ettindex, byggt på konsumentprisindex, som påverkar basbeloppet. Där ingår t. ex.oljeprisökningar och indirekta skatter. Skall ni behålla detta system för värdesäkring? Kan nilova del eller inle? Vidare utgår del elt bidrag på lill den socialahemhjälpen, som betyder så oerhört mycket. Skall ni behålla det eller övervägerni att ändra det? Detta är precisa frågor, som jag ställde. På dem fick jaginte något svar, men jag tycker alt jag har rätt alt fä elt svar. Jag vidhåller atl jag har gett desvar som hans frågor kräver. Jag upprepar alt det finns möjligheler för socialdemokraterna alt själva gå igenom dessa olika områden och komma med ett förslag om hur åtgärder skall sällas in. Del går inte atl bara peka ut det ena eller andra området och ställa frågor om hur andra skall göra, om ni menar allvar med del ni säger i er motion lill kompletteringspropositionen. Där slär ni fast all del är hell nödvändigt alt konsumtionen - såväl den privata som den offentliga-under en följd av år framöver växer långsammare än BNP. Om vi har internationell påverkan på våra konsumtionsmöjligheier är det inte 173 Nr 167 rimligt all vi låtsas som orn delinte hade någon inverkan alls. Måndaeen den både förhållandena för oss i aktiv ålder och transfereringarna lillallmänheten 9 iuni 1980 '°'''§' ''' statsbudgeten. 'n planerad OOFPALME (s): hanarinp istals Herr talman! Vanligtvis brukarThorbjörn vara ytterligt bestämd så iitpifternti '' pensionärerna kommer på tal. Hanbrukar t. o. m. flöda ul i sentimen- talitetför all visa atl ingenting skall röras när det gäller pensionerna. För pr-ecis elt år sedan, , i denna kammare,sade : "Del går aldrig atl kompensera högre oljeprisereller t. ex. högre kaffepriser med inhemska lönehöjningar.-------------------- Men självfallet rnåste folkpensionärernapå vanligt sätt kompenseras också för dessa prisökningar." är hanicke beredd att ge delta löfte. sade måste få möjligheler lill hemhjälp och hemsjukvård. Dessamöjligheler mäsle öka sä att alla pensionärer som sä vill kan få bo kvar i sinagamla hus eller lägenheter. är han inle beredd atl stå upp för dettavallöfte. brukar ofla förknippas med olika svek ipolitiken. Detta var två bestämda löften, givna till pensionärerna inför valet.I dagsvävar han betänkligt på målet på båda de punkter som gäller de gamla. Äter och åter gör jag den erfarenheten närjag diskuterar med att hans vilja och benägenhet atl lyssna till vadjag säger inle är särskilt stor. Jag förklarade, med anledning av första fråga,all del inle är någon som helst tvekan om atl de löften folkpensionärerna fåttskall hållas. Jag pekade på att vi, trots det ekonomiska läget, också ökarpensionstill-skottel. Del är alltså icke fråga om alt i något som helstavseende försämra för folkpensionärerna. Jag har också pekat på atl regeringens inriktning - justför alt den institutionella vården inte skall behöva ökas så snabbt - är attbygga vidare på möjligheten att hjälpa människor, som har behov av vård, ihemmen. Jag vet inle varför känner elt behov av att få till ståndnågot slags svekdebatt inför denna uppgift, som även ni socialdemokraterställer er bakom i motioner och reservationer. Vi måsle banta såväl den privatasom den offentliga ökningstakten när del gäller konsumtionen. ,i stället för atl göra dåligt dokumenterade påståenden. Jag lyssnar-och jag lyssnar dess värre förThorbjörn rnycket precist. Jag har icke etl ögonblick talat om pensionstillskottet för pensionärerna. Vad jag har talat om är värdesäkringen för pensionerna, om inflalionsskyddel skall vara kvar eller inte. lovade för precis i denna kammare att så skulle vara. När jag ställer frågani börjar han tala om att del inteär säkert att pensionärerna skall ha kompensationom priserna stiger pä öl och vin. Jag har frågat: Överväger ni ,' Nr 167 alltså atticke som f. n. knyta basbeloppet till konsumtionsindex och Måndaeen den därigenom automatiskt påverka pensionerna? Dä börjar han tala om q igon pensionstillskott,etl helt annal ämne, som jag inte har talat om. var det så all varje antydan om att man skulle ändra q planerad någontingför pensionärerna ledde lill väldiga känsloulbrotl från besparing i stals- är han uppenbarligen beredd atl ändra systemet för utgifterna värdesäkring av folkpensionerna. Erkänn det då! För all vara precis, : Jag har och vid del tillfälle citerade ifrån, liksom vid alla andratillfällen, talat om folkpensionerna. Och vi är väl ense om atlpensionstillskott har betydelse bara för folkpensionärerna. Jag förklarar häralt det på inga villkor blir fråga om alt försämra situationen i något avseendeför den sorn har folkpension all lila till. Men den fråga jag ställde, om det var rimligt alt man föralla utgående pensioner i vårt land skall kompensera hela vägen upp - t. ex.för vin- och sprilskattehöjning - gäller just en sådan översyn av regelsystemetsom är möjlig. Jag återkommer än en gång till att för folkpensionärerna,som vi talade orn i båda fallen, gäller mitt besked liksom del gällde viddel tillfälle som citerade från. Försök inte göra advokatyr avdetta! liksom jag vet atl de människor som bara har folkpension ochfolkpensions-tillskott att leva av måste få behälla vad de har, och de måsledessutom fä elt tillskott-och del ärdet som liggeri pensionstillskottet. Jagtalar alltså om alt vi är beredda att förbättra folkpensionärernas köpkraft.Säg inte all jag talar om etl annal ämne! Del här blir ju pä sätt och vis värre ochvärre - om man på enminulsrepliker skall ägna sig ål elementär pedagogik. Folkpensionärerna får dels silt pensionstillskott, somalla är överens om. dels kompensation för prisökningar - alla typer avprisökningar - via indextillägg. har jag frågat: Tänker ni behålla indextilläggen precissom de nu är konstruerade? Dä svävar lindrigt sagt på målet.Han söker en annan försvarslinje och säger: Ja, man kunde ju tänka sig att haolika indexsyslem, så all folkpensionärerna fick kompensation förprisstegringarna fullt ut. medan ATP-pensionärerna icke fick detta. Det ärsåvitt jag förslår en helt orimlig tanke, om inle annat ett utflöde förcenterns gamla hat - eller åtminstone ovilja - mot ATP. Det går ju inle atlsäga all "du som är folkpensionär skall ha ditt pensionstillskott, duskall ha full kompensation för alla prisstegringar, men du som är ATP-pensionärskall inte få full kompensation för prisstegringarna". Man rnåste ju hasamma system. Jagkonstaterar återigen all ni, när ni för lovade all 175 Om byggande utan föregående planläggning pensionärernasindexsystem skulle behållas helt oförändrat, inte avsäg atl hålladet löftet. Del har framgått av dagens debatt. Överläggningen var härmed avslulad. § 26 Om byggande utan föregående planläggning Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga.1979/80:490, och anförde; har frågat mig om jag ärberedd atl efter sommaruppehållet i lämplig formpresentera en objektiv redogörelse för utvecklingen av byggandet ulanföregående planläggning. F. n. studeras inom utvecklingen avbyggandet pä landsbygden. Det sker som ett led i departementets fortlöpandearbete med bebyggelsefrägor. I detta sammanhang kommer särskilt byggande ulanföregäende delaljplanläggning atl uppmärksammas. Meningen är atl belysa denhittillsvarande utvecklingen av byggandet på landsbygden, bakgrunden tillförändringen av della byggande samt hell översiktligt deproblem och möjligheter som kan förutses . Del arbetesom inletts är således av den karaktär som lycks avse. Meningenär all arbetet skall bedrivas skyndsamt. Jag kan inle för dagen la ställninglill formerna för en eventuell presentation av de resultat som arbetet ger. Detkan jag bedöma först när jag tagit del av detta resultat. Under delta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. MAGNUSPERSSON (s); Först får jag tacka statsrådet försvaret pä min fråga. Anledningen lill all jag aktualiserat frägeställningen äralt byggandet utanför plan har ökat markant under senare hälften av 1970-talet.Del finns olika uppgifter, oeh de statisliskl säkra siffrorna är inte så mänga.Så myckel är dock klart atl det under 1970-talel i dess helhet byggts ca 30 000lägenheter som inryms under begreppet ulomplansbyggande. Det finns ocksåanledning all tro atl en relativt stor andel av utomplansbyggandet ligger inomcentralorternas s. k. influensomräden, dvs. inom zoner där tälbebyggelsesi-lualionuppenbarligen råder. är etl av de län där man har uppmärksamhetenriktad pä förhållandena i detta avseende. Del finns självfallet stora variationer iutomplansbyggandet och tydligen helt olika bedömningar avbyggnadslagstiftningen på detta område. I kommuner med mindre än 10 000invånare var del genomsnittliga utomplansbyggandet är 1978 . År1979, alltså etl år senare, hade ulomplansbyggandels andel stigit lill . Svaret är ju positivt, och jag inväntar med stor spänning de uppgiftersom nu håller pä att samla in. Jag hoppas att denpresentation av dessa som senare kommer alt ske skall bli sä objektiv sommöjligt. Uppgifter i några pressmeddelanden fränbostadsdepartementet har uppfattats pä olika sätt. Del gäller delsavgränsningen av begreppet "tätbebyggelse av mindre omfattning", delsspörsmålet huruvida lämplig-helsprövningen är en renl angelägenhet. Jag tror att och jag är överens om atl det ärbra att vi får en ökad debatt om dessa frågor. Det är väsentligt att det blandde kommunalt förtroendevalda och deras medarbetare i byggnadsnämnderna och inteminst på länsarkitektkontoren förs en debatt om dessa frågor, och också mot denbakgrunden är statsrådets svar positivt. Del finns en del av statsrådet överklagningsärenden som har ifrågasatts. Jag skall inle gå in pånägon principdebatt om det . Vad som är angelägel är att problemställningenbelyses. Man bör väga in alla de komponenter som finns i byggnadslagsfiftningenpä detta område och ges tillfälle att i lugn och ro analysera planärenden ochplanbeslut. Permanentboende i fritidshus är ett av de många områden som kommerin i den delen. Den debatten får vi dock anledning att ta upp . Jag vill än en gäng tacka statsrådet försvaret pä min fråga. Jag emotser med stort intresse handläggandet av densammanställning som pågår. Jag tror inte alt är något specielltanmärkningsvärt område i detta sammanhang - det finns också inom andra regioneroch landsdelar en motsvarande utveckling. Del är angelägel att vi får enuppfattning om omfattningen av det byggande det gäller. Om byggande utan föregående planläggning Jag har svarat pä frågan i vad avser hur viskall behandla bebyggelseutvecklingen pä landsbygden. Principfrågorna ochsakfrågorna har jag lämnat därhän. Med den gamla bygglagstiftning som vi har finnsdet mängder av oklarheter i dagens samhällsbyggande. har del pågåttetl utredningsarbete rörande ny plan- och bygglag. Av många olika skäl hararbetet skjutils upp oeh gjorts om under årens gäng. börjar vi närma oss ettresultat, men det kommer ändå att ta åtskilliga år innan en ny lag kommer altkunna börja verka. Detta gör att det finns starka önskemål om all få något merklarhet i principerna och även i de regler som gäller på delta område. Önskemålet om att bo på landsbygden är av naturliga skälslort. Det finns planskäl som talar emot. Min ambition är att försöka kombineradessa önskemål och Iveksamheter till en bra lösning för att se till, alt ivarje fall det som betraktas som alltför detaljmässiga inskränkningar ibyggandet skall kunna las bort. 12 protokoll 1979/80:166-167 Om regeringsåtgärder för att garantera de anställdasrätt till förhandlingar med ledningen för multinationella företag MAGNUSPERSSON (s): Jag kan i slora delar hålla med statsrådetDanell. Här finns en gammal lagstiftning som skall följas av en bällre, ochjust i skarven blir del en del gränsfrägor som är svåra atl tolka.