prot · G30916 · 1979-12-31 00:00:00 — Den sociala snedrekryteringen både inom den kommunalavuxenutbildningen och inom högskoleutbildningen beror till största delen på detdåliga studiesociala systemet. Jagvill än en gång tala om hur bidragsdelen inom studiestödet har sjunkit från atlha varit 25 96 till att vara knappt 12 96 . Totalbeloppet för studiemedlenhar inte ens följt infiationen. Detsvar som jag fått på min fråga om vad utbildningsministern tänker göra för attförbättra den ekonomiska situationen är. som jag sade, magert. Det är alltidsamma sak: man väntar på utredningar. Men det hjälper sannerligen Nr 16 inte de studerande medan de dukar under i ohållbara ekonomiskasituatio- Tisdagenden ''" '" P Men att införa ett enhetligt och bra studiemedelssystem med studielönför att kunna förverkliga kravet på lika rätt till utbildning. Om bättre bered- nienarattregering och riksdag måste ta sitt ansvar i praktiken förde reformer s'A.T/ö mot rabies "'''" ' teorin beslutat om. Jag kankonstatera atl svaret visar au utbildnings- ministern för sin del inteär beredd atl ta det här ansvaret. Högrestudiemedel är en förutsättning för atl studier på skall bli verklighetför alla studerande. Annars blir det bara fina honnörsord om allas rätt tillutbildning. Detär som sagt inte första gången det påpekas hur de studerande lever och har det.Ar det inte att göra någonting åt förhållandena? Överläggningenvar härmed avslutad. §13 Om bättre beredskap mot rabies Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara Kun () anmälda fråga, 1979/80:19,och anförde: har frågat migvilka åtgärder regeringen kommer att vidtaga för att dels förbättra beredskapenmot rabies, dels komma till rätta med smugglingen av djur från smittadeområden. Rabiessitualionenpå den europeiska kontinenten ställer stora krav på beredskap. På kontinentenförekommer sjukdomen hos viltet, framför allt hos räv. På grund av att Sverigehar sjögräns mol kontinenten torde man inte behöva befara att rabiessmittanförs till genom rabiessjuka rävar. Det är framför allt hunden somförmedlar smittan mellan områden med rabies och rabiesfria områden ellerländer. Vår beredskap har också, i enlighet med internationellarekommendationer, byggts upp med utgångspunkt i vårt geografiska läge. Detprimära syftet med vår beredskap är att förhindra att sjukdomen förs in ilandet. Denna del av beredskapen beslår bl. a. av bevakning av detinternationella läget, karantänsförfarande vid införsel av vissa djurkategorierfrån rabiessmittade länder, diagnostisk beredskap och information. Skullemisstanke om rabies föreligga, träder den diagnostiska beredskapen i funktion.Om fall av rabies konstateras finns åtgärder förberedda. a. finns ett lagerav vaccin i beredskap vid statens veterinärmedicinska anstalt. Lantbruksstyrelsenhar i samråd ined generaltull styrelsen bedrivit en mycket omfattande informationskampanj om gällande införselvillkor och om de risker som eu olovligt införande av djur kan medföra. Styrelsen har vidare i skrivelser till och riksåklaga ren framfört vissa synpunkter på straffmätningen vid smuggling av djur. Skrivelsen har vidarebefordrats till domstolar, advokater och åklagare. 44 Med hänvisning till vad jag här har redovisat omvår beredskap mol rabies och de bestämmelser somfinns anser jag att det f n. inte finns anledning för Nr 16 regeringen alt vidta ytteriigare åtgärder. Enligt vedertagen praxis tackar jag jordbruksministern för q bättre bered-svaret. Jag hade hoppalspå ett mera konstruktivt svar på frågan hur man skall yr. rabiesförhindra att rabies införs till . Rabiesfinns över hela världen. Endast , och någraenstaka öar anses vara smittfria. 1 kan man följa spridningen av rabieshos vilda djur . Sjukdomen uppträdde då hos bl. a. rävinom nuvarande . Därifrån har rabies spritts öster- och västerut ien takt av ungefär 4 mil . Det är denna spridningsvåg som i tre olikaomgångar har trängt in i . Därmed befinner sig i den omedelbarariskzonen för sjukdomens vidare utbredning. FörSverige, som inte har landgräns mol rabiessmittat område, är det somjordbruksministern sade mest sannolikt att rabies införs till landet genomsmuggling av djur. Det är därför ganska naturligt alt befolkningen, framförallt i , känner oro över de allt tätare larmrapporterna om rabiessmittansutbredning och den pågående djursmuggiingen. Mot denna bakgrund kräver enväxande folkopinion kraftfulla åtgärder mot insmugglingen av djur. Detmesia talar för att smugglingen av djur till fortsätter att öka. Därmedstiger också riskerna för en oönskad import av rabies till vårt land.Jordbruksministern kan ju inte i den situationen smita undan sitt stora ansvari frågan. Det är enligt min mening dags-och jordbruksrriinisterns skyldighet-alt ta omedelbara initiativ i syfte att minska smugglingen av djur tillSverige. Det är egentligen ganska anmärkningsvärt atl jordbruksminisiern intepå något sätt är beredd att medverka till att exempelvis tullen i de södraregionerna får de resursförstärkningar som har begärts -jordbruksministern ärinte ens beredd att verka för att informationen till allmänheten om rabiesbreddas och förbättras. Någondetaljerad plan över vad man skall göra om rabies hos viltet uppträder iSverige finns inte. Det är naturligtvis en allvarlig brist. Risken fördesperata åtgärder i en krissituation blir då större. Jordbruksministern bordehelt enkelt tillse att sådana detaljplaner utarbetas. tycker att han inte har fåll något konstruktivtsvar. Han anser att Jag smiter undan ansvaret, alt jag vägrar att omedelbartvidta åtgärder. Det är då att märka att denna sjukdom visserligen har ökat menegentligen inte förekommit i . förekom ettrabiesfall - en hund, vilken undergick karantänsbehandling. Effektiva åtgärderkunde därför vidtas för att förhindra en spridning av sjukdomen till andradjur. Man bör också komma ihågvad jag sade i mitt första svar lill herr 45 Ombättre beredskap mot rabies ,nämligen alt lantbruksstyrelsen i samråd med generaltullstyrelsen har bedriviten mycket omfattande informationskampanj om gällande införselvillkor och derisker ett olovligt införande av djur kan medföra för såväl djur som människor.Den informationen har via UD delgivits samtliga svenska ambassader ochgeneralkonsulat samt turist-, båt- och motororganisationer i ochövriga . Enligtlantbruksstyrelsens bedömning är smuggling av hundar och katter frånrabiessmittade länder en synnerligen farlig hantering. Gällande lagstiftningmöjliggör att varusmuggling som sker uppsåtligen eller av grov oaktsamhet kanstraffas med böter eller fängelse i högst . Vi hade ettrabiesfall i , även om det var importerat från . En personhade råkat ut för denna sjukdom genom att bli slickad av en hundvalp. Dettafall finns beskrivet i , nr 1978, så det bordejordbruksministern känna till. Informationentill allmänheten om rabies har stora brister. Det gäller inte minstinformationen om möjligheterna till och nödvändigheten av vaccination. PerErik har i den av mig nämnda artikeln i påtalat derisker som människor löper vid kontakt med husdjur i rabiessmittade områden.Vaccination av barn som skall vistas i rabiesendemiska områden anser Per ErikÅbom vara ytterst angelägen. Det intressanta är att inte de centraler förvaccination som jag kontaktat, och än mindre researrangörerna, lämnar någraupplysningarom vaccinering mot sjukdomen vid resor fill rabiesendemiskaområden. Inte ens den tullpersonal som vid djursmuggling skall la den förstastöten mot rabies är vaccinerad mot sjukdomen. Detfinns myckel att göra även för en aldrig så litet progressiv jordbruksministernär det gäller försvaret mot rabies. En bred information till allmänheten omrabies och om de förordningar som gäller måste anses som i högsta gradpåkallad. Vaccination av turistande svenskar iandra länder och av svensk tullpersonal är inte en frågaför.jordbruksdepartementet. får i det fallet fråga något annatdepartement. Men upplysningsvis kan jag nämna atl viss tullpersonal vaccinerasmot rabies, exempelvis gränsveterinärer och karantänspersonal. Jagär medveten om att vaccineringsfrågan inte tillhör jordbruksdepartemeniet, menmin förhoppning var att jordbruksministerns intresse för denna fråga är såstort atl han i regeringen skall kunna verka för att vi skyddar oss mot dessaproblem. Jagvill ta upp en annan fråga, som ligger på . Förrejordbruksministern, , sade i denna kammare att del förelågbrisi på karantänsplaiser i landet. utlovade han en proposition ifrågan . Men såvitt Jag vet har denna proposition ännu inte lagts påriksdagens bord. Därför ställer jag frågan: Avser statsrådet attinfria löftet som gav men inle höll? Det är en helt ny fråga som nu ställer, men jag kan sägaatt den frågan bereds f n. i . 0/77åtgärder för att påverka bensinbolagens prispolilik Jag vet att delden skall hållas ett möte på . Där kommer man bl. a.att diskutera frågan om att inrätta en spärrzon och reducera rävbeslåndel vidbehov. Veterinärmedicinskaanstalten säger i anledning av ett Rapporlinslag i om rabies, atten intensiv kampanj mot rävarna naturiigtvis innebär ett gravt ingrepp i denekologiska balansen. Det vore väl något av ödets ironi om jordbruksministerngenom passivitet i denna fråga tvingar fram en situation där den ekologiskabalansen kommer att rubbas. Bara för var "ekologiskbalans" något av ett honnörsord i jordbruksministerns mun. Utifrån dettavallöfte måste väl statsrådet känna det som en plikt att vidta nödvändiga beredskapsåtgärdermot rabies. Överiäggningenvar härmed avslutad. §14 Om åtgärder för att påverka bensinbolagens prispolitik Handelsministern erhöllordet för att besvara () den 15 okfober anmälda fråga,1979/80:17, och anförde: har frågat mig omregeringen har uppmärksammat bensinbolagens prispolitik gentemot lanthandlareoch vad regeringen avser att vidtaga för åtgärder i så fall. Dethar hävdats atl vissa lanthandlare med omärkta pumpar inte skulle få någonåterförsäljarrabatt vid inköp av bensin. Statens pris- och kartellnämnd har nuefter kontakt med undersökt i hur storutsträckning detta förekommer. Därvid har nämnden inte upptäckt något fall, därprissättningen skulle vara sådan som har hävdats. Några åtgärder frånregeringens sida är därför inte aktuella. Jagvill betona att det är regeringens allmänna strävan att stärka lanthandelnslivskraft, bl. a. genom atl göra del lättare för lanthandeln att ha olikaformer av kompletterande service såsom bensinförsäljning. Omåtgärder för att påverka bensinbolagens prispolitik Först ber jag att få tacka handelsministern för svaret på min fråga. Minfråga är ursprungligen föranledd av uppgifter i handelns fackpress, bl. a. enartikel i . Vidare har jag hört inig för hosverkstadsägare som tillika är bensinförsäljare. Drivmedelsförsörjningenär ju en mycket viktig fråga för folkhushållet, och inte minst är den viktigför glesbygden. Av flera anledningar är det angeläget atl drivmedelsdepåerfinns tillgängliga så nära förbrukarna som möjligt. Del lar tid att behöva köraextra långt för atl tanka sitt fordon, och det blir också en extra kostnad förglesbygdsbon. Denna kostnad märks så mycket mera som drivmedelspriserna stiger.Från energisparsynpunkt är det oefterrättligt om bensinbolagens prispolitikskulle medverka lill att försäljningsställen läggs ned och avstånden mellanbensinmackarna blir allt längre. Det är också så att hushållens dagligvaruinköpkan förskjutas frän den mindre ortens affär lill en ort där bilen kantankas. Det är lätt att inse vilka negativa konsekvenser som kan bli följden avdetta. kan man inte återhålla misstanken, att där ett visst bolag ärensamt om försäljningen blir prispolitiken mot återförsäljaren särskilt hård. Jagvill nämna ett exempel. Det rör då inte en livsmedelshandlare eller lamhandlareutan en verkstadsägare. 1 elt litel samhälle, där endast ett bensinmärketillhandahålles, har bilverkstadsägaren mist återförsäljarrabat-ten, och hanmenar au han klassas som konsument - visseriigen då storkonsument, för hansäljer ca . Veckopåfyllningen på ca måste hanbetala kontant hans cistern fylls på. Det rör sig om ca . Påden veckoförsäljningen blev nettot för någon vecka sedan . Han håller juett relativt lågt pris trots att bolaget har ett så högt pris. Men del måstehan göra för att klara konkurrensen med den försäljning av samma bensinmärkesom bedrivs någon mil längre bort. Där är flera bolag representerade.Omsättningen är större, och återförsäljarrabatten är bättre. Detär en viktig glesbygdsfråga att bevaka alt inte agerandet från bensinbolagenssida tvingar till nedläggningar av erforderiiga depåer ute i de svenskabygderna. Samhället kan då tvingas gå in och subventionera drivmedelshanteringen. Regeringenhar ju att föra förhandlingar med oljebolagen om priser, krav påberedskapslager och annat. Jag vore tacksam om handelsministern vid sådanaförhandlingar kunde beakta den oro vi känner ute i glesbygden för attbensinförsörjningen kan komma att bli sämre med tiden, om de mindre mackarnaslås ut. Jagär tacksam för det svar jag har fått, men jag är litet förundrad över att därsägs att man inte kunnat finna exempel på sådana fall som påpekats just i dentidningsartikel jag nämnt. Det får emellertid stå för organisationens räkningliksom även för tidningens. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Jag har slor förståelse för BörjeStenssons intresse av alt vi skall försöka se till att bästa möjligaförutsättningar finns för att klara bensinförsörjningen i glesbygden. Del är enmyckel viktig fråga, och därför har man från regeringens sida också gjort olikainsatser. Naturligtvisfinns det problem när det gäller glesbygdens drivmedelsförsörjning, menfaktiskt inte just det problem som har aktualiserats i olika tidningsartiklar.När de uppgifter som framförts i dessa tidningsartiklar kom till vår kännedomlät vi göra de undersökningar man helt naturligt bör göra, och det visade sigall det i delta fall faktiskt inte fanns underlag för den kritik som framförts. Omplanerad export av sprUdrycker BÖRJESTENSSON (fp): Jag ber att få tacka handelsministern för dessa ytteriigare synpunkter. Jagtror atl den oro vi känner verkligen är befogad. Just del exempel på vad somsker som jag nämnde och som är mig mycket näraliggande måste efter vad jag kanförslå finnas också på andra håll i landet. Jag tycker därför atl det behövs enskärpt uppmärksamhet mot oljebolagen. Den omsättning de har på de stora orternaoch den inkomst de får därifrån borde på något satt kunna fördelas, så attbolagen inte med berått mod fören prispolitik mot de här små bensinmackarna somgör att dessa läggs ner. Det får lill följd alt samhället måste gåin och stödja verksamheten på mindre orter, och då är säkert bensinbolagenberedda att vara med och leverera igen. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 15 Om planeradexport av spritdrycker HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för att besvara () den 15oktober anmälda fråga, 1979/80:18, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd alt vidtagaåtgärder med anledning av planerad export av spritdrycker. Bakgrundenlill frågan synes vara introduktionen av svensk vodka på den amerikanskamarknaden. Enligt1977 ärs lag om handel med drycker har AB Vin- & Spritcentralen ensamrätttill exportförsäljning av spritdrycker. Enligt officiell statistik uppgickdenna export till till ett värdeav 1,8 milj. kr. Importen var under samma lid till elt värdeav 150 milj. kr Redan tidigare exporterades spritdrycker till ett begränsat antal länder framför allt i . exporterarVin- & Spritcentralen vodka till . Regeringenanser inte att det är förenligt med vår handelspolitik atl införaexportrestriktioner för alkoholhaltiga drycker. 4 protokoll 1979/80:14-16 Otnplanerad export av spritdiycker TORENILSSON (m): Jag tackarhandelsministern för svaret. Jagär överens med handelsministern i fråga om de två sista raderna i svaret. Närjag ställde frågan hade jag kanske inte tänkt mig atl det var handelsministernsom skulle svara på den -jag trodde atl frågan låg på ett annat plan. Men Jagvill säga att bland oss som aktivt arbetar för har starkainvändningar gjorts mot den planerade utvidgningen av exporten av rusdryckerfrån . Ledningen för våra stora nykterhetsor-ganisaiioner har t. ex.gjort protestullalanden. När det nu sägs att svensk vodka skall exporteras tillden amerikanska marknaden tror Jag inte au det är någonting hedrande förprodukter som har beteckningen "Made in Swe-den". Jagtycker att det här är fel. All sädesodling kräver på olika sätt energi: tillgödsling, sådd, skörd och tröskning. Framställning av brännvin kostar energi.Odlar vi i vårt land livsmedel, frambringar vårt jordbruk produkter som ärnödvändiga för livets bevarande, bör inte den produktion som överstiger detinhemska behovet användas till framställning av gifter för export. Vi är med ihjälparbetet i en värld med klart otillräcklig livsmedelsproduktion. 700miljoner människor i världen är undernärda, och värre blir det. Detär på det här området ett nytänkande måste ske. Det var närmast delta som jagtänkte på, men för dagen kan jag inte gå in i någon debatt medhandelsministern. Jag förstår alt han rent praktiskt inte kan införa ensrestriktioner när del gäller exporten. Jag är emellertid övertygad om att manrunt om i upplever det som föga tilltalande att det kommer alt bli envidgning av den svenska exporten av starkvaror, särskilt som det i de ländersom skall ta emot varorna säkert inte finns någon utbredd önskan att ta emotdem. Delär väl också riktigt att vi köper in mera än vad vi säljer. Å andra sidantyckerjag inle att detta är någon anledning lill all försöka konkurrera och fåen bättre balans mellan export och import på det här området. Så stort somalkoholproblemet numera är - del erkänns av alla och inte bara av oss som ärnykterhetsvänner eller kallas så-hoppasjag att det i på alla nivåer ochi alla instanser blir en reaktion, så att del görs någonting mol detta. Fördagen har Jag inget mer alt säga i den här frågan. Handelsministern : Herr talman! Ett exportförbud är knappast en verkningsfullåtgärd när det gäller att siyra andra länders-alkoholpolitik. Här måste detändå tillmätas stor vikt all de åtgärder som man vidtar rimligen kan tänkasleda till resultat. Lika litel som ett svenskt exportförbud skulle kunna ha degoda verkningar som önskar skulle ett förbud mot import tillSverige knappast få de gynnsamma verkningar som alla önskar. Det sägs Ju ocksåi regeringsdeklarationen att det omfattande alkoholmissbruket förvisso är ettstort problem. Den uppfattning som handelsministern sist gav uttryck för delar jaghelt. Redan i början sade jag atf frågan kanske borde ha formulerats på ettsådant sätt att vi kunnat få ut den i debatten om huruvida det inte ärmoraliskt förpliktande i att i den situation och hela världenbefinner sig i försöka finna vägar att använda våra resurser på ett bättresätt. Det är i arbetet härpå som jag tänkte sätta in min energi.Jag medger atl förbud mot export eller import inte är realistiskt just . Överläggningenvar härmed avslutad. Omlagstiftning mot svenska nyinvesteringar i § 16 Om lagstiftningmot svenska nyinvesteringar i Handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:30, och anförde: har frågat om regeringen avser atl förändra lagen så attnyinvesteringar av svenska företag i effektivt stoppas. Riksdagenbeslöt att införa en lag som förbjuder svenska företag atlinvestera i eller . Den nya lagen trädde i kraft den 1 juli.Lagen innebär att svenska företags verksamhet i begränsas genom eltgenerellt investeringsförbud. Regeringen kan i vissa fall medge undantag fråninvesteringsförbudet. Syftet med denna undantagsmöjlighet är att begränsaförluster och undvika friställningar. Den skall också ge förelagen möjlighetatl fortsätta alt investera i den utsträckning som är absolut nödvändig för attde efter hand skall kunna ersätta försliten utrustning. Undanlaget ger däremotinte utrymme för en utvidgning av företagens verksamhet. Detär regeringen som beslutar i ärenden om undantag från investeringsförbudet.Beträffande den ansökan från som nätnner i sinfråga har beslut ännu inte fattals, ulan ärendet är under beredning inomregeringskansliet. Vad kommerskollegium har gjort är att avge yttrande, varikollegiet tillstyrker atl medges det begärda undantaget. Deberörda svenska företagen skall redovisa hur verksamheten i Sydafrikautvecklas. Redovisningarna kommer att läggas till grund för en samladutvärdering av de effekter på verksamheten som den nya lagen får. Regeringenskall till lämna en redogörelse för utvecklingen. Det är - dålagen endast varit i kraft - alldeles för tidigt att göranågon sådan bedömning. Omlagstiftning mot svenska nyin-vesteringar i (vpk): Lagen om förbud mot investeringar i är trots sina bristfälligheteren framgång för alla dem som kämpat mot apartheidsystemets omänskliga lagar.Men frågan är om inle lagen bör byggas ul så att den förbjuder allsådan verksamhet eller påbjuder ett totalt tillbakadragande av allt svensktengagemang i . En sådan åtgärd skulle vara helt i överensstämmelse medvad de organisationer vill som inne i bekämpar rasistregimen - såsomANC, SWAPO och SACTU. Lagenhar alltså brister. Den tillåter fortfarande svenska förelag att verka iSydafrika. Lagen innehåller dispensmöjligheter, som faktiskt möjligt attutvidga produktionen. Ett fall är nu begäran alt få byta ut en 27år gammal maskin, som kommer att innebära förbättrad servicekapacitet, vilketenligt vad Jag kan förstå i föriängningen betyder en ökad produktionskapacitet. Detfinns ett annat exempel. Enligt de uppgifter jag har skall flytta enav sina fabriker från till Transvaal och öka sinverksamhet i denna fabrik" med 50 96. Idet förstnämnda fallet har kommerskollegium sagt ja. Regeringen skall förkastaeller ge sitt godkännande till investeringen, och Jag tänker inte pressahandelsministern på ett besked om vad han tänker ta för ställning. Men motbakgrund av sådana exempel som de Jag haranfört blir lagen om förbud motnyinvesteringar försvagad. Jagär naturligtvis helt införstådd med att man inte kan ersätta en gammalmaskin med en ny som har exakt samma kapacitet. Tekniken står som bekant intestilla. Men detta visar att man inte heller kan stanna vid den lagsom nu finns. Om vi är överens om att vi skall visa vår solidaritet med alladem som lider under apartheidsystemet, om vi är överens om att dra undanmöjlighelerna för rasistregimen i att via svenska företag fö ettviktigt bidrag till dess fortsatta existens, bör då inle lagen utvidgas tillatl gälla all verksamhet i och alla förbindelser med rasistregimendär? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! I den proposition som antog ivåras angavs vissa motiv för varför man skulle ge dispensutrymme. a. att man ville begränsa förluster i och att man ville minskarisken för friställningar i . Dessutom ville man ge möjligheter förföretag som är där nere att övervintra för atl de skall kunna göra en insatsden dag - vi får hoppas att den kommer-då förhållandena i är mergynnsamma än fn. (vpk): Det moderata kommer fram här , Vi vet att moderata samlingspartietinte var så förtjust i lagen. Nuanmäler handelsministern vissa ekonomiska problem, som eventuellt kan uppståhär i om vi helt skulle dra oss tillbaka från . här är det ju många tungaremissinstanser som har tillbakavisat sådana resonemang. Vad det gäller är väländå en solidaritetshandling för de förtryckta i och en markering motett omänskligt system. Då skall man väl ändå inte plocka in eventuellaekonomiska problem som man, såvitt jag förslår, inle har bevisat skulle kunnauppstå. Sedantill frågan om detla all övervintra. De befrielseorganisationer som slåss motrasistregimen och som kanske kommer att vara de ledande iSydafrika har Ju uttryckligen begärt alt vi skall dra tillbaka all verksamhetfrån landet, Om vi gör detta har vi väl större möjligheter atl prioriteras, dåSydafrika en gång blir fritt och det gäller att komma tillbaka till Sydafrika.Om vi nu skall se litet krasst på frågan måste det mest realistiskaalternativet vara atl vi helt drar oss ifrån för att sedan efterbefrielsen ha en möjlighet atl komma tillbaka. Omåtgärder för att hejda prisstegringarna HandelsministernSTAFFAN : Herr talman!