prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — För dem gäller alltsåförmånligare regler än enligt den allmänna lagen om rätt till ledighet för vårdav barn. Jag förutsätter att de flesta deltidsarbeten också ifortsättningen kommer att anordnas för att tillgodose önskemål från deanställda. Pä det sättet vill jag gå till mötes. Jag ber att få tacka för det senaste tillägget. Jag tror att det här meningsutbytet ändå har fylltfunktionen att ta bort en del av de tolkningar som har gjorts, där man har settändringen som en åtstramning för de anställda. a. påpekandet attfamiljesociala förhållanden kan inrymma mycket annat än vad som står i lagen,dvs. att man har barn , är värdefullt; det kan ju också finnasandra familjeskäl som gör att man vill arbeta deltid. Jag tycker att jag har fått positiva besked av statsrådetOlof , och det uppskattar jag. Om statsanställdas rätt till deltidsarbete Men naturligtvis finns det fortfarande kvar en markeringav något slags Nr 102 tyngdpunktsförskjutning, där man håller fram nackdelarna,för arbetsgivar- den na, med deltidsarbete. Jag är alltså inte heltnöjd. Men jag hoppas att de som skall utfärda ytterligare bestämmelser vill tafasta pä de positiva uttalanden som har gjort här. Jag kanförsäkra att skulle det bli en ändrad och mer negativ praxis bland de statligaarbetsgivarna, sä kommer i varje fall jag att följa den utvecklingen meduppmärksamhet. Jag anser att det är de anställdas synpunkter när detgäller deras egen arbetstid som skall vara avgörande och inte det förhållandetatt en del fackliga ombudsmän har en dogmatisk inställning i denna fråga. Bara en kort anmärkning. Vi vet alla att det finns olika skäl för att söka sig tilldeltidsanställning. Det finns alltså vissa skäl som kan anses vara mindreberättigade. Vi vet hur man resonerar kring skattepolitik och annat. Genom denformulering som deltidsförordningen nu har är det klart att den sortens skälinte kan beaktas i det här sammanhanget. I övrigt hänvisar jag till vad jagtidigare sagt i detta sammanhang. Jag vill bara påpeka att det är viktigt att också se påhur förmånerna påverkas längre fram i livet. Det är naturligt att vi vidareeftersträvar att man har möjlighet att gå över från deltids- till heltidssysselsättning. Det var intressant att tog uppdetta med skattefrågan. Det ger verkligen en tankeställare. Om det är så attmänniskor, som i övrigt skulle vilja jobba heltid, säger att de vill arbeta deltiddärför att det inte lönar sig att arbeta full tid, är det naturligtvisingenting som vi skall möta genom att tvinga folk att jobba heltid, utan detskall vi möta genom ett vettigt skattesystem. Jag har stora förhoppningar påden här regeringen att den skall arbeta vidare efter de linjerna. Jag hoppasatt även vill medverka i det arbetet, även om entusiasmen fråncenterpartiets sida inte alltid har varit på toppen när det gäller de frågorna. Det vore verkligen ettunderkännande av hela vårt skattesystem om vi skulle säga, att för de statligtanställda lönar det sig så dåligt att jobba heltid att man måste tvinga demtill det, eftersom de annars av skatteskäl övergår till deltid. Riktigt så illaställt är det väl inte. Men om man, som gör, drar inskattesystemet i den här debatten, bör man dra en annan slutsats av det. Vi har alltså i deltidsförordningen talat omvad vi vill främja när det gäller de handikappade och dem som kan åberopafamiljesociala skäl. Det är det väsentliga och det grundläggande, Det andranämnde jag bara för att exemplifiera vad som ibland i debatten nämns som skäl.Deltidsförordningen säger ingenting posifivt i den riktningen. Om beredskapsarbete inom skoindustrin GABRIELROMANUS (fp): Jag misstänker att jag har fått i stort settde besked jag kan få. Jag vill ändå som avrundning för min del säga att det iOlof framställning finns ett drag av att det i stor utsträckning ärarbetsgivaren som skall bedöma de skäl som den anställde har för deltidsarbete. Det är klart att om deltidsarbetet ställer till svårigheter,måste man väga dem mot de skäl som den anställde har. Men grundinställningenhar varit att man skall underlätta för människorna att ha denarbetstid som de själva tycker passar dem, så länge det inte ställer tillnackdelar för andra. Den grundinställningen borde staten som arbetsgivare geuttryck för. För min del år jag skeptisk till de uttalanden som görs, om attdet ställer till så mycket besvär att människor vill jobba änprecis den normala. 1 vissa fall kan det givetvis vara en nackdel att man intefinns tillgänglig på arbetsplatsen. Men det finns också fördelar med att manjobbar -man har ofta en högre effektivitet när man jobbar kortaretid. Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om beredskapsarbete inom skoindustrin Handelsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:358, ochanförde: har frågat mig om jag anser detvara rimligt att förlägger nätling utomlands i stället för iSverige och om jag är beredd att medverka till att beredskapsarbete inomnätling kommer i gång i . De fem tillverkande företageni bolagetsvarar för ungefär hälften av den svenska läderskotillverkningen. Jaghar inhämtat att ett av dessa företag, , har lagt ut ettnåtlingsarbete avseende 10 000 par läderstövlar till . Uppdragetmotsvarar i arbetstid drygt tre manår. Anledningen till att nåtlingen inteskett hos är bristen på arbetskraft. Situationen för den svenska läderskoindustrin är ljusareän på . sker en ökning av produktionen.Härtill har bidragit bl. a. det statliga omstrukturerings- ocheffektiviseringsprogram som inleddes och den förbättring som skettav det relativa svenska kostnadsläget. På grund av svårigheten att rekryteraarbetskraft har emellertid branschen svårt att fullt ut utnyttja detförbättrade läget. Det är beklagligt om det förhåller sig så att en bristandeyrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden försvårar den utbyggnad avindustrisektorn som är nödvändig för svensk ekonomi. Samhällsföretagsgruppen tog över ansvaretför bl. a. skyddade verkstäder och även för de industriella beredskapsarbetena.De sistnämnda ingår nu som delar av Samhällsföretags verksamhet. bedömavilka möjligheter Samhällsföretag har att utföra de aktuella nåtlingsarbetena.Regeringen har f. ö. inom ramen för gällande lagstiftning ingen möjlighet attpåverka frågor om förläggning av tillverkning till Samhällsföretag. Jag villockså betona att Samhällsföretag inte kan utgöra en ersättning för enkonkurrenskraftig, lönsam industriverksamhet. I det konkreta fallet med svårigheter att rekryteraarbetskraft är det naturligt och sannolikt till fördel för alla parter, attskoföretaget hellre lägger ut en del av arbetet utomlands än avstår från helaordern. Självfallet är det inom företaget som beslut av detta slag skall fattasmed företagets bästa för ögonen. Någon konstitutionell möjlighet att påverkasådana beslut föreligger inte. Jag vill slutligen framhålla att det aktuella fallet ånyounderstryker behovet av en ökad yrkesmässig rörlighet på den svenskaarbetsmarknaden. Om beredskapsarbete inom skoindustrin Jag ber att få tacka handelsministernför svaret. Jag delar också den bedömning som kommer till uttryck i svaret -att vi f. n. har en ljusare situation för sko- och läderbranschen än vi haft påmycket . Dock skulle jag vilja poängtera att vi befinner oss i ettverkligt dilemma. har t. ex. gjort ansträngningarför att finna uppslag som kan förmå företaget att förlägga sin nåtling inomlandet. Dels har vi kapacitet inom Samhällsföretag, dels har vi faktisktarbetslösa nåtlerskor, som skulle få sysselsättning genom att man i detta fallförlade verksamhet till . Också det lokala facket har föreslagitåtgärder. Man har erbjudit sig att ställa upp med övertidsarbete för att kunnaklara det aktuella behovet. Det är säkerligen riktigt som handelsministern säger isvaret, att det inte är konstitutionellt möjligt att ingripa i det enskildaföretagets beslut. Men det är ändå att beklaga att företaget inte självt ärmera samarbetsvilligt och inte ställer upp när det gäller en spontan fackligambition att hjälpa till med insatser. Man skulle kunna ställa frågan hur längesamhället skall ställa upp och hjälpa företaget med att hävda sig pä marknadenmed sina varor. Jag tycker att det ligger rätt mycket i den socialdemokratiskatekomotionen, som talar om att vi verkligen måste se pä konstruktionen medstödåtgärderna inom hela denna sektor. Min fråga är alltså: Hur långtskall vi låta ett företag gå? Det kan ju bli ytterligare beställningarutomlands. I hur stor utsträckning kan vi från statens sida tillåta att mer ochmer beställningar förläggs utanför landets gränser? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! På frågan hur länge samhället skallställa upp är svaret att vi har ställt upp med olika statliga insatser för attomstrukturera skoindustrin och på olika sätt hjälpa till helt enkelt därför attvi har velat bevara en skoindustri i . Det är av beredskapsskäl ochnaturligtvis också av andra skäl som vi är intresserade av detta. Det är därförsom handelsdepar- Om beredskapsarbete inom skoindustrin tementethar haft denna fråga undersitt ansvar. Vi vill fortsätta att ställa upp sålänge som det över huvud taget är möjligt att till en rimlig kostnad bevaradenna kapacitet i . När det gäller kostnadsfrågan måste man - det är ocksäkonstitutionellt betingat - ge företaget självt möjligheter att avväga vad somär företagsekonomiskt möjligt. Och när det gäller detta att hålla nerekostnaderna undrar jag, , om inte även socialdemokratin måstesägasig att det är nödvändigt med en ökad rörlighet och framför allt en ökadyrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden. Annars kommer dessa kostnader att blisvindlande. Utan tvivel kan denna typ av rörlighet innebära krav ochpåfrestningar och att man därför gärna i namn av trygghet skulle vilja skapasådana skyddsnät att det inte längre skall ställas sådana krav. Då vill jaggöra gällande att vad man i så fall gör i namn av trygghet kommer att blitrygghetens fördärv, därför att vi då snart kommer att han en industristrukturoch sådana offentliga åtaganden att det i längden inte kommer att finnas pengartill att uppfylla alla de olika åtaganden som gjorts. Naturligtvis vill inte heller jagfå något konstlat förhållande med åtaganden från samhällets sida som innebäratt man inte har en sund företagsamhet i branschen. På den punkten är jagöverens med handelsministern. Men gentemot den här gruppen har samhället tagitpå sig vissa ekonomiska åtaganden. Då får gruppen också ställa upp ochsamverka. Det får inte vara sä att företaget fortsätter att förlägga verksamhetutomlands. I det här fallet har vederbörande fackförening gett uppslag omutläggning av arbetet inom landet - i . Här är det naturligtvis intefråga om rörlighet, för det är ju inte längre avstånd mellan och Örebroän att man mycket väl skulle kunna ha haft verksamheten förlagd till . Påså vis hade man också sparat in arbetslöshetsunderstöd till de nåtlerskor somnu fär fortsätta att stämpla. Handelsministern : Herr talman!Låt mig konstatera att har ett produktionsåtagande vad gällerproduktion i . För det har man fått vissa typer av insatser från statenssida. Man uppfyller detta produktionsåtagande mer än väl. Det som vi nu talarom är produktion utöver detta åtagande. I den mån man skulle komma attunderskrida produktionsåtagandet, t. ex. genom att förlägga verksamheterutomlands eller genom att man över huvud taget inte har råd att fortsätta sinverksamhet, då uppstår en situation som f. n. inte råder men som då skulle fåbli föremål för förnyade överväganden och ny prövning. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Omstatsbidrag till försöksanläggningar med fasta bränslen Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga, 1979/80:354,till industriministern, och anförde: har frågat industriministernom regeringen är beredd att tillskjuta ytteriigare medel till statensindustriverk för att möjliggöra statsbidrag till försöksanläggningar med fasta bränslen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. har i en skrivelse den 8 februari 1980anmält att efterfrågan på statsbidrag för olika typer av energibesparandeåtgärder inom näringslivet har ökat avsevärt och att tillgängliga medel intekommer att räcka till för att täcka det väntade behovet. Verket har bl. a.redovisat att av ett antal större demonstrationsprojekt - bland vilka ingår denanläggning i som har nämnt i sin fråga - endast någrafå kan beviljas bidrag med nu tillgängliga medel. har därförbegärt ytterligare medel för statsbidrag till energibesparande åtgärder. Dessamedel skall användas för omställningsätgärder i näringslivets befintliga byggnaderoch industriella processer och för uppförande av prototyper ochdemonstrationsanläggningar. Frågan om ytterligare medel för energibesparande åtgärderbereds f. n. inom . Jag har för avsikt att föreslå regeringenatt ta upp denna fråga i propositionen med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80. Om statsbidrag till försöksanläggningar med fastabränslen GEORGANDERSSON (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jagskall erkänna att jag hade önskat att få svaret av , till vilken jagställde frågan, och det av speciella skäl, som jag strax skall redovisa. Låt mig först betona att bristen på medel för anslag tillanläggningar för utnyttjande av alternativa bränslen är akut. Det framgår avindustriverkets framställning . Även rad projekt som är braoch som man vill tillstyrka är det bara några fä som enligt industriverket nukan få några bidrag. Den framställning som kommit från kommun ärmycket intressant. Den gäller ett sammanhållet system, där man kan tillvarataortens råvara, föra över den i flisanläggning och sedan i värmeanläggning. Vivill ha ett snabbt besked - planeringen är långt gången, och vi räknar med attkunna ta anläggningen i drift . fick jag inget klart besked om hur det blir - bara attfrågan skall tas upp i tilläggsbudget. Men därmed är ju inte sagt att det blirnågra pengar i tilläggsbudget, i varje fall är det inte sagt att det blirtillräckligt med pengar. Det här är ganska dyra anläggningar, och kommunernakan själva inte svara för alla kostnaderna. Staten har stimulerat kommuner ochandra att ta fram sådana här projekt. När man har sagt A måste man vara bereddatt säga B: 2 protokoll 1979/80:102-104 Om statsbidrag till försöksanläggningar med fasta bränslen statenmåste vara beredd att fullfölja med tillräckliga investeringsmedel. Jag hade önskat att få diskutera det här med att han tillhör dem som gör förespeglingar om att man snabbt skallkunna övergå till alternativa bränslen. Jag har tagit del av en centermotiondär det frejdigt skisseras hur ved och flis skall kunna ersätta olja ochel -det skall ge en väldig mängd arbetstillfällen. Det är också vad som förkunnasav vissa företrädare i energidebatten just . Om man gör sådana förespeglingar måste man vara beredd attta konsekvenserna av dem. Det är vad industridepartementet inte hargjort. Därför-skulle jag gärna vilja att statsrådet i ställedeklarerar huruvida det är avsikten att i tilläggsbudget III ta upp så mycketmedel att den här typen av projekt kan komma till stånd i rimlig omfattning. Jag och regeringen är medvetna om hur viktigtdet är att särskilt prototyper och demonstrationsanläggningar på det härområdet kommer fram. Jag kan därför säga att vi prövar den här frågan i positivanda. Propositionen med förslag till tilläggsbudget III kommer i slutet avdenna månad, och då blir det uppenbart hur mycket pengar som kan anslås tilldetta viktiga ändamål i då det är svårt att få fram pengar. Jag kanförsäkra att vi f. n. prövar frågan i positiv anda. Jag är tacksam för den positiva andan. Det är dock svårtatt taxera den . Jag får väl ge mig till tåls till närpropositionen kommer. Men jag vill ännu en gäng betona att det är bråttom ochatt det behövs avsevärda belopp. Jag hoppas att statsrådet också bär framden hälsningen till , som jag tycker bär ett speciellt ansvar idenna fråga. Jag vill också tillägga att det visserligen i första handär prototyper och demonstrationsanläggningar som bör få komma till stånd,vilket statsrådet framhöll. Men vi skall inte göra oss några illusionerom att andra anläggningar än dessa kommer att bli lätta att förverkliga, ominte staten är beredd att bidra med medel. Kostnaderna kommer säkert att underavsevärd tid överstiga alternativkostnaderna i nu fungerande anläggningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Om gasleveranser från Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:365, och anförde: har frågat mig vilka åtgärdersom har vidtagits av den för att få till stånd gasleveranserfrån . Jag utgår från att frågan gäller i första hand leveranserfrån sådana gasfyndigheter i norska söder om 62:a breddgraden som ännuinte exploateras. För både och är det naturligtvis av störstaintresse att det norska valet av ilandföringsalternativ för gasen frän dessafyndigheter underlättar framtida leveranser till . Denna fråga togs uppvid ett danskt-norskt statsministermöte . Därvid förklarade sigNorge berett att samarbeta med och med sikte på att företa ensamlad kartläggning och prövning av möjliga lösningar som kan tillgodosenordiska marknadsintressen inom ramen för ett större framtida gasprojekt.Samråd i frågan skedde även med . Därefter har överläggningar ägt rum mellan företrädare förde berörda departementen och de statliga bolagen i , och Sverige.I första hand skall nu Den norske stats oljeselskap a.s. (Statoil) tillsammansmed Dansk A/S och klarlägga såvälmarknadsförhållanden som tekniska och ekonomiska aspekter på frågan. En förutsättning för att skall kunna konkurreramed västeuropeiska köpare om leveranser av norsk naturgas är att transporttill kan ske till rimlig kostnad och att det finns en förberedd marknadi . Som bekant har och träffat ett avtal som gerSverige rätt att i viss utsträckning utnyttja det planerade danskarörledningssystemet för gastransporter. har också tillförsäkrats vissaleveranser av dansk naturgas som skall göra det möjligt att bygga upp ennaturgasmarknad med början i sydvästra . Regeringen avser att redovisafrågan för i vår. INGVARCARLSSON (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det finns två motiv för min fråga. Det ena motivet är attrepresentanter för den norska regeringen har uttalat förvåning över den svenskaregeringens passivitet när det gäller att få till stånd gasleveranser tillSverige. Därför har jag velat i få besked om vad den svenskaregeringen i praktiken gör. Svaret förvånar mig på en punkt, nämligen att detär de tekniska problemen med gasledningar och vilka åtgärder som behöver vidtassom redovisas. Men det som norrmännen fäster avseende vid och som från derassida är en helt avgörande förutsättning är om kan erbjuda ennäringspolitisk satsning i . För detta finns alltså ingen redogörelse isvaret. Jag vill fråga statsrådet : Finns det några industriella förberedelserfrån sida för att vi skall få del av den norska gasen? Om inte lär detinte tjäna mycket till att förbereda de tekniska lösningarna. Det andra motivet för min fråga äratt representanter för ett av regeringspartierna, , reser omkringi landet och talar om att man vill ha mer gas - det sades senast i TV i går isamband med utfrågningen av företrädare för linje 3. Därför är jag naturligtvissom företrädare för oppositionen mycket intresserad av att få reda på vad dettaparti som regeringsparti uträttar i praktiken för att i verklighetenskall få gas. Svarar statsrådet på den första frågan, så har hanautomatiskt också gett svar på den andra frågan. Som framgick av det svar jag lämnade, ärSverige starkt intresserat av att fä den norska naturgasen hit, i likhet medvad man nu har kommit överens med den danska regeringen om. Beslutssituationen i är sådan, enligt en"innstilling" som är lämnad till det norska , att beslutinte behöver fattas förrän om . I avvaktan på det kartläggs nuolika ledningsdragningar och marknadsförhållanden. Jag är väl medveten om att norrmännen, som ocksä ärintresserade av ett industriellt samarbete och ställer det som förutsättninginte bara för oljeleveranser utan också för gasleveranser, är angelägna om nyasvenska projekt. Vi har, kan jag försäkra, en kontinuerlig kontakt mednorrmännen, och det är alltid en bedömning från vår sida att få framrealistiska projekt som är kommersiellt användbara och som kan vara till nyttaför båda länderna. Vi måste i det här sammanhanget också tänka på våra egnaarbetstillfällen här i landet, men jag vill deklarera att jag tror att detfinns oerhört stora fördelar med ett svensk-norskt industriellt samarbete, däroljesamarbetet är en del. Vi är i gäng med kontakter, och jag vill riktauppmärksamheten på att efter det att det blev bekantatt vi hade kontakter rörande gasledningarna deklarerade sitt intresse att varamed. Det tycker jag är bra. Vi arbetaralltså sä realistiskt som det är möjligt på det här området. Statsrådet säger i sin replik attSverige är starkt intresserat av norska gasleveranser. Det är väl i och för sigbra, men det beklagliga är ju att man i trots de kontinuerliga kontaktersom äger rum inte har lyckats skapa någon klarhet om var den svenska regeringenstår. Det är detta som efterlyses från norsk sida och som föranleder min fråga. Det gäller inte bara att tala om att man är intresserad,utan den norska regeringen har gjort alldeles klart att det gäller att hanågonting att bjuda. är om man skall fatta ett beslut, ochdå är alltså min fråga: Förekommer några konkreta förberedelser för att Sverigeskall kunna leva upp till de industripolitiska och näringspolitiska krav somNorge ställer? På senaste fråga kan jagsvara ett obetingat ja. Här förekommer en mängd överläggningar. När det gällerärenden av kommersiell natur kan man dock inte på detta stadium offentliggöravad som pågår. Men det bedrivs ett betydande internt arbete, och det förekommerkontinuerliga kontakter med norrmännen. Det gäller att få fram så realistiska och kommersielltgångbara projekt som möjligt, och jag vill gärna deklarera att företag som seren möjlighet att sätta i gång ett samarbete med bör ta kontakt med oss,så skall regeringen göra vad den kan för att underlätta ett samarbete påområdet. Om ändrade besvärsbestämmelser i socialförsäkringsärenden Det var en sorts annonsering i frånden sida det statsrådet sade senast om att det går bra attta kontakter med regeringen, om det finns några företag som är intresserade.Volvo har valt att gå direkt och har tydligen ansett det vara en effektivareväg. Man blir litet orolig när statsrådet anser sig tvungenatt här i så att säga utannonsera möjligheten att ta kontakt medregeringen för den som vill ha satsning via . Jag tror det krävs en heltannan planering och helt andra initiativ, om det skall bli något av, och inteatt den väntar att privata företag skall ta kontakt medkanslihuset. Jag kan försäkra att det härförekommer en mängd initiativ. Vi är i gång med olika projekt. Vi sitter visstinte i kanslihuset och bara väntar. Men man kan aldrig slä sig till ro med detman har i gång. Det var därför jag gjorde denna deklaration för att ytterligaremarkera vårt intresse. Överläggningen var härmed avslutad. §10 Om ändrade besvärsbestämmelser i socialförsäkringsärenden Socialministern erhöll ordet för att besvaraAnna-Greta Skantz (s) anmälda fråga, 1979/80:363, och anförde: har frågat mig när jagavser att verkställa det beslut fattat om ändring i bestämmelserna ombesvär i socialförsäkringsärenden. Som allmän regel gäller att den som vill klaga på ettbeslut i ett socialförsäkringsärende skall sända besvärshandlingen till denmyndighet som har meddelat beslutet. Besvären kan under vissa förutsättningarprövas även om besvärshandlingen sänts till fel instans. Därvid krävs attbesvären före besvärstidens utgång kommit in till en försäkringskassa,eller den domstol som skall pröva besvären. Om ändrade besvärsbestämmelser isocialförsäkrittgs-ärenden