prot · G309151 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta har skett av flera orsaker, bl, a, den snabba mekanise ringen i skogsbruket samt den stora nedläggningen av småjordbruken, I de områden - inland - som jag pekar på i motionen är det förenat med vissa svårigheter att skapa nya sysselsättningsmöjligheter - det handlar ju om glesbygd. Men vill vi behålla en levande landsbygd måste vi också försöka fa fill vara de naturliga förutsättningar som jag vill påstå ändå finns. 132 Tillgänglig statistik är inteuppmuntrande. För atf ta som exempel, så visar det sig atf när det gäller lantbruk medmer än 2 ha åker har antalet brukningsenheter minskat med 3254, eller . Den här negativa utvecklingen väntas fortsätta. Vill vi haen ändring till stånd måste snabba åtgärder till. Jag vill citera vadLantbrukarnas länsförbund i säger i sitt program förlandsbygdsutvecklingen i . Man säger där: Jord- och skogsbruket måste utgöra grunden för näringslivoch bosättning på landsbygden. Alla möjligheter för verksamhet inom jord ochskog har uppenbarligen ej tillvaratagits. Alla som äger jord och skog haransvar för att produktions- och sysselsättningsmöjligheter utnyttjas. Samhällethar motsvarande ansvar för aft rimliga förutsättningar skapas för näringen. Jag kan vidare återge vad som sades när näringslivsnämndeni länet mötte representanter för jord- och skogsbruket. Nämnden konstaterade att utsikterna för jordbruket iNorrland infe är alltför ljusa. Men satsningar på en kombination med skogsbruk,trädgårdsodling och annan kompletterande sysselsättning för småbrukarna,vidareförädling av produkterna, en branschutredning samt byggforskning ärnågot som kan få näringen atf utvecklas även där. Det jag begär i mofionen är att man skyndsamt skall utredafrågan om denna kombinationssysselsättning och atf skall få utgöraförsökslän. Men jag är inte främmande för att man väljer eft annatNorrlandslän. Det vikfiga i sammanhanget är aft något händer på det här området- vi har inte råd atf vänta . I den andra motionen, nr 723, föreslår vi motionärerskapandet av ett regionalt . De här mofionernahör enligt min mening ihop, bl. a. därför atf två arbetsuppgifter för deftainstitut skulle vara atf forska kring arbetsmarknadssituationen i samtatt undersöka lämpliga utvecklingsprojekt. Huvuduppgiften för institutet skulle vara aft planera denlångsiktiga sysselsättningsutvecklingen i - forskningen är alltsåstarkt inriktad på glesbygdsproblernatiken. Förutsättningarna för att förläggaett sådant institut till är goda. I , och pågårbåde forskning och utbildning. I bedrivs f. ö. landets förnämsta glesbygdsforskning. pekar utskottet pä den forskning som bedrivs inom enrad institutioner i och använder detta som ett argument för atfavfärda motionen. Vad vi vill är att denna forskning skall knytas ihop genomdetta institut-i dag är ju forskningen splittrad. Detta är ett av de starkaargument som finns för atf inräfta detta institut. Vi har alltså en motsattuppfattning i förhållande till utskottet. Vi måste bort från de ständiga brandkårsutryckningar sornmåste förefas när jobben blir hotade. Vad som i motionen anförs är en väg föraft bryta det mönstret. Socialdemokraterna har i ett särskilt yttrande noterat aftutskottet avstyrker denna motion. Det allra bästa vore om socialdemokraternagav den här frågan en knuff framåt genom att stödja mofionen. Det bör ocksågälla de borgerliga ledamöterna, särskiltdem som representerar Norriandslänen. Jag ber därmed aft få yrkabifall till mofionerna 722 och () replik: Jag vill till säga att läget iVästerbotten är besvärligt. Jag har aldrig sagt atf det är bedrövligt. måste vi från försöka samarbetaför en bättre utveckling i länet och för bättre sysselsättning. Det är minmålsättning, och den målsättningen har också den trepartiregering som satsarpå åtgärder för - för sysselsättningen, utvecklingsfonden ochutvecklingsbolaget. Vi som inom de olika politiska partierna kommer frånVästerbotten skall försöka samsas om dessa tag, i stället för att käbbla medvarandra. (vpk) replik: Det har i detta sammanhang ingen störrebetydelse vilket av orden bedrövligt och besvärligt som använde. FruOrring tecknade läget på en hel rad områden. Bilden stämmer för tekoindustrin,för AB , för förhållandena i osv. -gjorde enmycket längre uppräkning. Jag måste fråga ; Vem har i dagregeringsansvaret? har här framfört en klagosång över hur bedrövligteller besvärligt läget i är. Detta kan jag hålla med om. FruOrring har även talat om vad som är önskvärt när det gäller utvecklingen iVästerbottens län. Om känner sig ha del i regeringsansvaret, bör jufru tala om de här sakerna för regeringen. Jag tycker också atf det bördras vissa konsekvenser av ett sådant konstaterande som det gjorde. Känner mycket för eft samarbete kan jagrekommendera henne aft stödja de två motioner som jag har yrkat bifalltill. () rephk; Som svar pä replik vill jagsäga atf kraven i de motioner han tagit upp i stort sett har blivit tillgodosedda.Detta framgår klart av utskottets skrivning. Beträffande de krisdrabbadebranscherna i vill jag framhålla atf folkparfiet har arbetat förett förverkligande av förslagen och gör det också i regeringsställning. Viförsöker att på allt sätt se till att de krisdrabbade företagen får det stödsom de behöver. Jag anser att alla som tillhör länet har en skyldighet aft påbästa sätt hjälpa de här branscherna. JOHNANDERSSON (vpk) replik: Då jag hörde att motionskraven blivittillgodosedda kom jag osökt att tänka på en känd författare som brukar skrivaromaner. Han hade skrivit en roman, men vid genomläsandet tänkte han: Det härbegriper bara jag och . Så skrev han om romanen och läste igenom denpå nyft och konstaterade då: är det bara som begriper romanen. säga attjag tror aft inte ens , om han finns, begriper 151 svar, tyom motionerna har avstyrkts av utskottet kan väl infe motionskraven den Det övergår i alla fall min förmåga att göra en sådan vice talmannen anmälde aftUlla Orring anhållit aft fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. Jag vill inledningsvis beklaga atf vi frånskogslänen år tvingas aft här i kammaren redovisa digraprobleminventeringar och eländighetsbeskrivningar. Jag skulle önska aft vislapp det, att vi hade en regering som på eft handlingskraftigt sätt arbetadeför aft åstadkomma regional balans i landet, genom att styra jobben dit där debäst behövs. Men så är inte fallet , och därför tvingas vi år atfslåss för vår egen landsända här i kammaren. Av arbetsmarknadsutskottets betänkande framgår aftutskottet har haft att behandla ett mycket stort antal motioner medregionalpolitiskt innehåll. Från nästan varje län föreligger det motioner, därbekymren beskrivs och behoven läggs fram. Motionerna andas oro inför framfiden,och motionärerna kräver atf problemen måste lösas inom just deras egen region.Utskottet har alltså fått ta del av många problembeskrivningar dels genom motionerna,ytterligare påspädda av oss utskottsledamöfer, dels vid besök av olika läns-och kommunföreträdare, dels vid utskottsledamöternas resor i landet. Vårt land befinner sig alltså i en svår situation, däralla regioner tycks vara mer eller mindre drabbade. I det läget är det svårtatt företräda etl litet län -inte geografiskt litet, länet är större än t. ex.Danmark, men befolkningsmässigt. Som framgår av utskottsbetänkandet har även visocialdemokrater frän lagt fram en motion, där vi beskriverproblemen och lägger fram förslag om eft åtgärdspaket, åtgärder som bygger pålänets naturliga förutsättningar, gjorda investeringar och befintligföretagsamhet. Av motionen framgår att problemen i kommersuccessivt och smygande genom gradvisa förändringar. Dennäringslivssammansäff-ning länet har med mycket låg industriandel - f, ö,landefs lägsta - får den följden att länet inte påverkas så starkt avkonjunktursvängningar. Näringslivsutvecklingen och arbetsmarknaden i ett län somJämtlands län genomgår därför sällan dramatiska och uppmärksammadeförändringar. Problemet är att även om konsekvenserna av denna stegvisautveckling blir mycket allvariiga på , så är det ändå svårt atf fågehör för argumenten. Det är betydligt lättare att få förståelse försituationen i län och regioner som kan påvisa eft akut och omfattande krisläge. Jag har i utskottet ställt upp på att det är Värmlandsproblem som måste ägnas särskild uppmärksamhet. Minförhoppning är att vi vid nästa års regionalpolifiska diskussion både i utskottetoch här i kammaren gemensamt skall komma fram till att läns problemuppmärksammas och åtgärdas. Tyvärr kommer länet, enligt beräkningar, om ett åratf ha ännu större problem än , och problemen kommer därmed aft varasvårare atf lösa. Vi är rika på mineraler, vattenkraft, skog, torv m, m,,men vi behöver hjälp atf utnyttja dessa resurser på ett för länet och landetposifivt sätt. har vårt län och övriga aktivt bidragit fillden ökade välfärden i landet genom sin arbetskraft, sina skogar och sinvattenkraft. Länen måste nu fa återbäring på detta satsade kapital. Vi behöversolidaritet från övriga landet, och inte minst behöver vi förståelse och hjälpfrån landets regering. Jag hade inte tänkt föra fram massor avsiffror och jämförelser med andra regioner - men litet sifferexercis och informationmåste jag ändå få komma rned. Av utskottefs egen skrivning framgår t, ex, attden inomregionala balansen försämrats på ett påtagligt sätt under 1970-falet,Fem av länets åtta kommuner visar negativa befolkningssiffror, medan Östersundskommun ökat . Skillnaden mellan kommun och övriga koinmunerhar skärpts ytterligare inte minst . av länetsbefolkning bor nu i , Ungefär hälften av sysselsättningstillfällena ihela länet finns också i , När man redovisar länssiffror framgårdärför inte de svåra problem som föreligger för de övriga kommunerna i länet. Tittar man på de enskilda kommunerna upptäcker man attdessa har en mycket negativ befolkningsutveckling och därtill en myckel hög andeläldre människor. Även när det gäller förvärvsfrekvensen är det så, atfÖstersund toppar statistiken, men vi har en mycket stor inomregional obalans,beräknas exempelvis 1980 få en förvärvsfrekvens på , förStrömsund är motsvarande siffra 64,9- atf jämföras med en beräknadförvärvsfrekvens för landet på 74,6, Vad gäller den kvinnligaförvärvsfrekvensen är den utanför betydligt lägre än för riket i desshelhet. Men jag vill inte trötta kammaren med att också visa siffror på detta. Innan jag helt lämnar siffrorna vill jag ändå redovisa attlänet har högsta andelen förtidspensionerade i hela landet. Det finns ingenanledning att tro att denna höga andel förtidspensionerade i länberor på att befolkningen i länet skulle ha sämre hälsotillstånd änbefolkningen i andra delar av lartdet. Den sannolika orsaken är i stället attden svagt utvecklade arbetsmarknaden innebär sädana svårigheter att finnalämpligt arbete atf arbetsmarknadsmässiga skäl här spelar en avgjort större rollän i andra län när det gäller beslut om förtidspensionering. Vi har ocksådubbelt så många i beredskapsarbete, dubbelt så många i arbetsmarknadsinstitutsamt halvskyd-dat och skyddat arbete som övriga län genomsnittligt har. Min varma förhoppning är atf jag nästa årinte skall behöva stå här och gnälla utan i stiillet kan vara tacksam för densolidaritet och den förstående behandling mitt län har fått. BOFORSLUND (s): Nr 151 Får jag först säga att jag reagerade mot aft industriministern den från dennatalarstol sade aft länsstyrelserna skall konkretisera sig bättre vid länsplaneringen.Jag hoppas att han inte avser alla länsstyrelser, för då har jag enhelt annan uppfattning. För Väsfernorrlands vidkommande vill jagRegionalpolUiken påstå att planeringen är väl förankrad och i detalj utformad.Vårt Väsfernorrlandspaket är ett bevis nog pä konkretiserade och väl underbyggdaåfgärdsförslag. Funnes bara viljan från regeringen att biträda våra konkretaförslag, skulle det betydligt underlätta strävandena atf komma till rätta medde svårigheter vi brottas med. Men, herr falman, med anledning av utskoftets behandlingav motion 218 finns det skäl att peka pä några sakförhållanden. Enligt avtal, tecknat 1940 mellan ochkronan, har kronan förbundit sig att vid nedläggning av 5 antingen köpamarken och där ordna annan verksamhet av ungefär samma omfattning elleråterlämna området fill kommunen med full äganderätt och utan vederlag. Sakförhållandet är det aft kommunen äger marken och attkronan äger byggnaderna. Fastighetsvärdet är satt till 27 milj, kr, i 1976 årsprisläge. På grundval av avtalet anser vi motionärer aft staten harförpliktelser. Beslutet om nedläggning av 5 fattades i den 16 mars1978, Verksamheten skall helt upphöra , Ännu haringenting hänt. Det kan inte tydas som annat än nonchalans från statsmaktenssida. Vi motionärer hade förväntat oss att utskottet kände en förpliktelse att,när staten gör indragningar innebärande aft man både friställer personal ochfrigör byggnader fill stora och betydande värden, också tillgodose våra krav påaft Lv 5:s anläggning skall användas för annan meningsfylld sysselsättning. Påprivat verksamhet brukar man ju anse det befogat aft ställa motsvarande krav. tycker vi att utskottet glider genom sin hänvisningtill att det inhämtat uppgifter om att för'svarets fasfighetsnämnd konnner attkontakta olika civila myndigheter, I övrigt hänvisar utskottet filldecenfraliseringsdelegationen, utan att uttala några som helst förpliktelser. Även om utskottet anser sig ha givit motionen en positivskrivning, är det ingalunda någon vilja fill eller känsla av ansvar som kommerfram i utskottets skrivning. Vi tycker det är högtid aft vid nedläggningen av 5 få till stånd en tillfredsställande lösningav frågorna om ersättning för sysselsäft-ningsborffall och utnyttjande av debetydande fastighetsvärdena. Eftersom utskottet är enigt finner jag infe någonutsikt till framgång med atl yrka bifall fill motionen 218, men vi förväntaross att man omgående går in i reella förhandlingar med kommunen för att hittalösningar som kan leda till en ny verksamhet. OLLEWESTBERG i (s): I arbetsmarknadsutskotfefs betänkande nr 23behandlas bl, a, motioner som undertecknats av de socialdemokratiskaledamöterna på Nr 151 Gävleborgsbänken, I motion1979/80:745 far vi upp behovet av regionalpo- Torsdagenden litiska insatser i ,Sysselsäftningssituationen i 22 maj1980 '' ytferst besvärande, antalet kvarstående arbetssökande vid månadens slut drygt 4 800 arbetslösa, vilket motsvarar av befolknings- Regionalpolitiken andelenmellan 16 och . Av rikefs län är del endast och somvisar en större andel arbetslösa . Länets näringsliv är i hög grad uppbyggt på tungabasindustrier inom järn och stål samt papper och massa. Den lågainvesteringsvilja som förelegat inom industrisektorn har heltnaturligt varit en bidragande or'sak till det försämrade arbetsmarknadslägelänet varit utsatt för. Länet har under en lång följd av år haft en beslåendedold undersysselsättning. Enligt de bedömningar som gjorts i länsplaneringenskulle länet behöva tillföras ca 20 000 arbetstillfällen för att få ensysselsättning som ligger i nivå med riksgenomsnittet. Såväl på kort som på lång sikt finns det fler oroandeinslag i de utvecklingstendenser som råder i länet. Även om flertalet förelagär stabila och utvecklingsbara, finns risk för attstrukturförändringar kommer atf skapa problem i basnäringarna i län.Kan ej basnäringarnas framtid säkras, kommer det i sin tur att innebära eft hotmot den övriga industrins existens, som är beroende av de stora basnäringarna.Basnäringarna järn och stål samt papper och massa sysselsätter direkt ca 25 000personer och indirekt ytterligare 25 000 personer i länet. Det betyder att ca125 000 personer av länets 294 000 invånare för sin försörjning är direktberoende av vad som händer inom basnäringarna. För att få ett bättre grepp över den fortsattautvecklingen i länet anser vi aft det erfordras en strukturplan inom såvälstål- som skogsindustrin i syfte att fä en acceptabel utveckling inom länetsbasnäringar. Befolkningsutvecklingen är en annanindikation på arbelsmarknadsproblemen i . Även ombefolkningsutvecklingen visar på ett oförändrat befolkningstalför länet som helhet, får detta infe tas som ett tecken på aft allt därmedskulle vara positivt även för de enskilda kommunerna. Ser man till länets tiokommuners utveckling, finner man att fem av dem haft en negativ utvecklingunder , Ser rnan till de senaste årens befolkningsutveckling, finnerrnan aft nedgången varit speciellt .påtaglig i , är den kornmun iriket som procentuellt har minskat sin befolkning mest ,Problemen finns i hela länet. konimun har traditionellt haft destörsta svårigheterna. Utvecklingen inom basindustrin harfrämst för kommun inneburit utomordentligt allvarliga påfrestningar,har en sysselsättninggrad som ligger bland de lägsta av landels län.Situationen är lika mörk för kvinnor och män i förhållande till andra län.Kvinnorna har dessutom en sysselsättningsnivå som ligger betydligt underriksgenomsnittet. Vi har i vår motion angående regionalpolitiska åtgärderför pekat på en rad konkreta åtgärder för atf vända den negativa trend som länet 138 är inne i, och jag vill barahänvisa till vad vi anfört i motionen. Utskottet har i sitt betänkande inte kunnat ange någonkonkret åtgärd för att ändra och förbättra de mycket oroandeutvecklingstendenser i olika avseenden som Norrlandslänen är inne i. Detta ärju inte heller anmärkningsvärt med tanke på den ekonomiska situation som deborgerliga regeringarna försatt landet i. Socialdemokraterna pä Gävleborgsbänken haräven väckt motioner i fråga om stödområdesplaceringen, glesbygdsstödet, stödettill kommunala industrilokaler och åtgärder för ett differentierat näringslivpå bruksorterna. Dessa motioner behandlas i arbefsniarknadsutskotfets betänkandenr 23, Det skulle finnas anledning atf ytterligare utveckla de synpunkter viframfört i dessa motioner, men med hänsyn till behovet av att begränsa denförevarande debatten skall jag inte närmare gå in på de förslag vi väckt idessa motioner. Med hänsyn till att våra motioner enhälligt har avstyrktsfinner jag det lönlöst att yrka bifall till motionerna. Vi fär i stället kommatillbaka med våra förslag , (vpk); I motionerna 1036, 1473 och 1474 tar jag uppproblem dels i och i , dels i , Jag skall börja med mitt eget hemlän och vill då säga, attdet inte finns någon kommun i detta län som kan känna sig till freds medarbetsmarknadsläget. Det gär inte ens med den officiellaarbetsmarknadsstatistiken som underlag att hävda att arbetslöshetssiffrorna ärlaga. Om man tar fram annan stafistik flnner man att läget är än merskrämmande, 5 000 kvinnor önskar arbete men anser det meningslöst att anmälasig fill arbetsförmedlingarna. Bland ungdomen ligger arbetslöshetstalet på upptill i vissa kommuner. Tusentals människor är förtidspensionerade, inångaav dessa av en enda orsak; att inget lämpligt arbete står att få, är dessutom helt beroende av två viktigabasnäringar, järn-och stålindustrin samt skogsindustrin. Det är två näringardär man nu upplever verkliga problem. Det pågår en hänsynslös s, k,strukturrationalisering. Utmärkande för denna är en ytterst hårdhäntcentralisering av produktionen. Detta görs naturligtvis inte utifrånsamhällsekonomiska bedömningar utan enbart utifrån snäva privatkapitalistiskavinstintressen. Om man utgår från samhällsekonomiska värderingar skulle man istället utveckla befintlig basindustri genom att också förädla länets råvarorinom länet. Som bekant sker inte detta. Förädlingen förläggs i allt störreutsträckning utanför länet och utanför landets gränser. Den negativa utvecklingen för koinmer attfortsätta om ingenting görs. Detta bekräftas inte minst av de befolkningstalsom skall gälla , Trots att läget i länet i dess helhet ärotillfredsställande finns det naturiigtvis skillnader. Vissa platser hardetbesvärligare än andra. Så är exempelvis fallet med och , När det gäller har utskottet haft vänligheten talaom att man där tappat av sin befolkning , alltså merän exempelvis Utskottet kostar på sig ytterligare en vänlighet när det konstateraratt medelåldern är ganska hög i , Ja, vad tror utskottet? Tror man att deunga stannar kvar och de gamla flyttar? Orsaken till befolkningsminskningen ärju bristen på arbeten. Det är genom dess inverkan man får den snedaåldersfördelning som nu börjar visa upp. Men vad drar utskottet för slutsatser av situationen iHofors? Mig veterligt framför utskottet inga som helst förslag till åtgärder.Tror herrarna och damerna där att någon högre makt helt plötsligt skalluppenbara sig och placera någon industri på platsen? Eller tror man att SKFSteel, det totalt dominerande företaget i kommunen, skall träda in och ändrasin anställningspolitik? En av orsakerna till den kraftigabefolkningsminskningen i är just att detta dominerande företag under1970-talef minskat sin arbetsstyrka. Och den politiken tänker inte företagetsåvitt jag förstår ändra på , Vad har dä regeringen gjort för insatser? Ja, hitintillsinga alls. Kommunen har exempelvis den högsta kommunalskatten av länetskommuner, och den får det lägsta skatteutjämningsbidraget inom länet, I detförslag till transportstöd som skall behandlas i riksdagenundantas från sådant stöd, trots att kommunen ligger i stödområde 3, Jag tycker att det är något märkligt atl regeringen ochutskottet inte mera uppmärksammar problemen i , Det är ju trots allt ettviktigt exportföretag som finns på platsen. Befolkningsminskningen måste upphöra,och det kan endast ske med hjälp av samhälleliga åtgärder. Ansvaret för dettavilar då på regering och riksdag. Jag har i motionen 1036 lagt fram två förslag. För detförsta skall flyttas upp i stödområde 4, Detta är kommunens uttryckligakrav. För det andra skall statlig verksamhet lokaliseras till kommunen för aftbl, a, differentiera näringslivet där. Med statlig verksamhet menar jag bådeindustriell verksamhet och förvaltningsverksamhet. Utskottet säger inte någonting om dessa förslag, utan istort hänvisas till utredningar osv. Detta hjälper inte , närinsatserna måste ske. Jag skall gå över fill och helt kort beröra denkommunens problem. Det är inte obekant atf kommunen ()-talettappade ett stort antal industrijobb. Det är inte heller obekant aft det finnsmaterial som visar aft om inga kraftåtgärder vidtas nu så kommer ytterligaremer än 2 000 jobb aft försvinna i kommunen . Det finns i kommunenviktiga basindustrier som befinner sig i farozonen. Det finns vad jag kanförslå också stora möjligheter att utveckla dessa industrier genom aft förädladen råvara som produceras. Jag skall ta ett exempel: har enindustri som producerar sulfatmassa. Fabrikens framtid är osäker. För attbevara och bygga ut industrin skulle man exempelvis också kunna tillverkakraftpapper. Enligt de uppgifter jag har så finns det en marknad för just dettapapper. Om kraftpapperpioduktion kom till stånd i så skulle detockså vara möjligt att återuppta produktionen av slipmassa i Loftefors, Bollnäskommun, Sulfafmassa och slipmassa är alltså två, om jag så får säga, ingrediensersom behövs för framställning av krafipapper den Jag skallta eft annat exempel: och den massaindustri som finns där ärockså i farozonen. Det gamla kravet på byggandet av ett LWC------------ ----- pappersbrukbör realiseras för aft på så sätt dels trygga industrins framfid. Regionalpolitiken dels skapa nya jobb. Inom träsektorn finns i Söderhamnskornmun ett stort yrkeskunnande. Det kan inte vara några oöverstigliga hinderaft utveckla den produktionen genom en högt driven förädling. För aft åstadkomma defta måste naturligtvis de privatavinstintressena så långt som möjligt kopplas bort. Jag har i motionen 1473begärt att regering och riksdag tillsammans med kommunen och de fackligaorganisationerna skall göra en genomgripande utredning och lägga fram förslagotn hur man skall utveckla befintlig industri i lör attförhindra ytterligare nedläggningar. Denna utredning bör ha samhällsekonomiskabedömningar som utgångspunkt. Jag yrkar också aft inga nedläggningar ellerinskränkningar av produktionen skall få göras . Utskottetförbigår kraven med tystnad, precis som man gjorde med den tidigare motionen.