prot · G30910 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:10 §1 Anmälan av utsedda statsråd och regeringsförklaring Fredagen den 12 oktober1979 Anmälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring Herrtalman, ledamöter av riksdag! Enligt regeringsformens föreskrift fårjag för anmäla de statsråd som Jag utsett atl tillsammans med migingå i regeringen. Statsråd och chef förjustitiedepartementet är . Statsråd och chef förutrikesdepartementet är . Statsråd och chef förförsvarsdepartementet är . Statsråd och chef försocialdepartementet är . Statsråd och chef förkommunikationsdepartementet är . Statsråd och chef förekonomidepartemenlet är . Statsråd och chef förbudgetdepartementet är . Statsråd och chef förutbildningsdepartementet är . Statsråd och chef förjordbruksdepartementet är . Statsrådoch chef för är . Statsråd och chef förarbetsmarknadsdepartementet är . Statsråd och chef förbostadsdepartementet är . Statsråd och chef förindustridepartementet är . Åsling. Statsråd och chef förkommundepariemenlet är . Dessutomutses senare ett statsråd utan partianknytning, som med placering ijustitiedepartementet även kommer alt handlägga energifrågorna fram till denöverenskomna folkomröstningen om kärnkraften. Ianslutning lill denna anmälan vill Jag, herr talman, ge till kännaföljande regeringsdeklaration. Enighethar nåtts mellan , och moderata samlingspartiet omatt bilda regering. Regeringen avser att föra en politik i hela folketsintresse. Den skall söka ett så brett samförstånd som möjligt. Det parlamentariskajämviktsläge som uppstått efter årets val ställer särskilda krav på atl allalar ansvar. Regeringensarbete grundas på en strävan att tillvarata människors initiativ, ansvar och idealitet. Regeringen vill trygga en socialt styrd Anmälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring marknadsekonomi med mångaföretag, ett spritt ägande och valfrihet för den enskilde. Åtgärder vidtas somfrämjar konkurrens och motverkar såväl enskild som offentlig maktkoncentration.Regeringen skall bekämpa byråkratisering och krångel samt arbeta fördecentralisering och närdemokrali. Trygghetenför alla generationer och grupper står i centrum för regeringens politik.Solidariteten kräver atl tillgängliga resurser i första hand satsas på utsattagrupper som handikappade och sjuka. Kravenpå en socialt medveten fördelningspolitik är särskilt viktiga dåekonomin ställer krav på återhållsamhet. Regeringenvill föra vidare förnyelsen av arbetslivet och fördjupa arbetsdemokratin.Regeringen är inställd på en nära samverkan med arbetsmarknadensorganisationer. Enstark ekonomi är den grundläggande förutsättningen för att säkra välfärd,trygghet och arbete åt alla. Kampen mot inflationen samt arbetet med att få nerbudgetunderskottet och minska underskottet i bytesbalansen utgör huvuduppgifterför regeringen. Denframgångsrika sysselsättningspolitik som bedrivits skal!fullföljas. AU skapa regional balans och sysselsättningsmöjligheter i alladelar av landet är ett betydelsefullt fördelningspoliliskt mål. Jämställdhetmellan kvinnor och män är en viktig utgångspunkt för regeringens politik. Ansvaretinför framtiden kräver sträng hushållning med naturtillgångarna. Tekniken måsteutformas så att kraven på god miljö och ett samhälle i ekologisk balanstillgodoses. Politiskainsatser måste förenas med en vilja hos människor att ta personligt ansvar försig själva och för andra. Bara så kan man skapa ett samhälle präglat avmedmänsklighet, värme och livskvalitet. Regeringen skall fullföljaen utrikespolitik som syftar till att bevaraSveriges självständighet och bidra till stabilitet och trygghet i vår del avvärlden; främjainternationell avspänning, mellanfolkligt samarbete, nedrustning och fred; verka för utjämning mellanrika och faltiga länder; öka respekten förmänskliga fri- och rättigheter i alla länder; främjainternationell hushållning med knappa resurser och motverka miljöförstöring. Sverigesalliansfria politik, som syftar till neutralitet i krig, ligger fast. Dentryggas genom elt starkt försvar. försvarsbeslut fullföljs, och ettnyt* långsiktigt försvarsbeslut förbereds. Genom atl upprätthålla del svenskaförsvarels styrka ger sitt bidrag lill tryggheten och slabililelen idet nordiska området. Detnordiska samarbetet vidareutvecklas. Förbindelserna med fördjupas. Ettfortsatt starkt stöd ges till . Sverigefortsätter sina insatser i kampen mot nöd och för utveckling i u-länderna.Biståndet inriktas på människorna i de fattigaste länderna. Regeringen skall fortsättaarbeta mot rasism och för frihet i södra . har en moraliskförpliktelse att hjälpa flyktingar. Insatserna för nödlidande, fattiga ochfördrivna människor i förstärks. Denekonomiska politiken har inriktats på atl återställa balansen iden svenska ekonomin. Devalveringarna, utträdet ur valutaormen, slopandet avden allmänna arbetsgivaravgiften, stödet till branscher drabbade avstrukturproblem och de stora arbetsmarknadspoliliska insatserna har varithuvudinslag i denna politik. Devidtagna åtgärderna har fött effekt. Industrins konkurrenskraft har stärkts,och det ekonomiska läget i har avsevärt förbättrats i förhållande tilldet akuta krisläge som rådde . Därtill har i hög grad medverkat deansvarsfulla löneavtal som parterna på arbetsmarknaden träffade. Dekraftiga oljeprishöjningarna och tendenserna till en ny internationellkonjunkturnedgång utsätter nu på nytt de oljeimporterande ländernas ekonomi förallvarliga påfrestningar. riskerar att drabbas särskilt hårt till följdav det stora oljeberoendet och det starka beroendet av världsmarknaden. Densvenska ekonomin står alltså fortfarande inför avsevärda svårigheter på såvälkort som . I näringslivet kvarstår betydande strukturella problem.Utrymmet för ökad privat konsumtion har begränsats genom de höjda oljeprisernasamt genom den fortsatt snabba ökningen av den offentliga konsumtionen. Storakrav kommer därför alt ställas på den ekonomiska politiken, om den ekonomiskabalansen skall kunna förbättras och sysselsättningen tryggas. Sverigesinternationella konkurrenskraft måste försvaras och om möjligt ytterligarestärkas. Stränghushållning med olja är nödvändig. Regeringen är inriktad på att åstadkommaeffektivaste möjliga hushållning med energi. Förslag kommer i detta syfte attföreläggas om bl. a. höjda skatter på olja, bensin och el. Det gerytterligare en stimulans till att spara energi och bidrar till balansen isamhällsekonomin. Regeringen avser atl vidta åtgärder så att de som bor i glesbygdeninte får en i förhållande till andra försämrad situation genom de höjdaenergiskatterna. Näringspolitikenskall stimulera till ökade investeringar och ökad produktion.Industripolitiken inriktas på att upprätthålla en rationell produktion i näringsliveti dess helhet och stimulera industriell expansion. Regeringen är inriktad påatt underlätta omställningarna i olika branscher och motverka aft de sker påett salt som leder till oacceptabla konsekvenser för enskilda människor ochorter. Arbetetmed att skapa gynnsamma villkor för småföretagen och atl stimuleranyföretagande förs vidare. En fortsatt utbyggnad sker av de regionalautvecklingsfonderna. Förslagtill stärkt konsumentskydd kommer att läggas fram. De fria affärstidernabibehålls. Tekniskforskning och utveckling har avgörande betydelse för konkurrenskraften och förlevnadsnivån. kompetens på viktiga utvecklingsom- Anftiälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring Antnälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring råden bör förstärkas.Villkoren för uppfinnare samt för nyföretagande kring tekniska idéer börförbättras. Finanspolitikenmåste utformas så alt offentlig och privat konsumtion hålls inom desamhällsekonomiska ramarna som standarden tryggas för svaga grupper ivårt samhälle. Utrymme måste skapas för investeringar, ökat bostadsbyggande ochexport. Föratt begränsa det framtida skattetrycket, bereda elt realt utrymme föravtalsförhandlingar och undvika en snabb inflation krävs ekonomisk tillväxt ochen slark återhållsamhet med offentliga utgifter. Statens budgetarbete skalldärför präglas av yttersta återhållsamhet med nya utgifter och av noggrannprövning av gamla. Kostnadskrävande ambitioner på olika områden måste prövasmot bakgrund av den rådande ekonomiska situationen och budgetlägel.Ansträngningar görs för all effektivisera den slatliga förvaltningen. Takteni den kommunala utgiftsökningen måste dras ned så att den håller sig inom ramenför en balanserad samhällsekonomi. Regeringen avser för sin del att nogagranska de ekonomiska verkningarna för kommunerna av statliga beslut.Regeringen erinrar om att uttalade att ytteriigare åtgärderför att begränsa den kommunala tillväxten måste prövas, om den kommunalaexpansionen visar tecken att fortsätta i samma snabba takt som , trotsträffade överenskommelser. Enfortsatt reformering av skatterna är nödvändig. Regeringen slår vakt ominflationsskyddet i skattesystemet. Förslag kommer alt framläggas om sänktamarginalskatter med tyngdpunkt i de inkomstlägen där de storaheltidsarbetande grupperna befinner sig. Regeringen kommer också att föreslå enmarginalskattespärr. En höjning av det extra avdraget vid beskattning avfolkpensionärers inkomster sker. Regeringen ser förslaget som ett ledi eu målmedvetet arbete - som skall föras vidare - för altreformera skattesystemet och minska marginaleffekterna, så att det blir meröver av en löneökning eller av en extraförtjänst. Det måste göras mer lönandeatt arbeta och att spara. Ytteriigare åtgärder kommer att föreslås för alt ökadel enskilda sparandel. Förutsättningarbör skapas för en lugn avtalsrörelse. Regeringen kommer atl ta kontakt medparterna på arbetsmarknaden för aft diskutera det ekonomiska läget ochmöjligheterna aU hålla nere inflationstakten samt bereda utrymme för en positivreallöneutveckling. Enaktiv arbetsmarknads- och regionalpolitik måste föras. Ett huvudmål förregeringen är att trygga rätten till arbete och atl förbättra den regionalabalansen. kommer att föreläggas förslag till riktlinjer för denframtida sysselsäuningspolitiken. Åtgärder som syftar till att påverkaarbetsgivare att anställa nytillträdande, handikappade och äldre betonas. Kraftfullainsatser erfordras för att öka den yrkesmässiga rörligheten inom regioner.Arbetsförmedlingen effektiviseras och förstärks så atl lediga platser snabbarekan besättas. Ytterligare insatser görsför aU tillförsäkra alla ungdomar utbildning. praktik eller arbete.Förslag till gymnasial företagsutbildning föreläggs . Villkorenför företagande i glesbygdsområdena förbättras. Ett målmedvetet arbete skallbedrivas för alt åstadkomma decentralisering inom den offentliga sektorn.Glesbygdsstödet byggs ut. En översyn görs av def nya systemet för stödområdesindelning. Arbetetmed att kontrollera kemiska och andra risker i arbetslivet förstärks. Kontakternamed arbetsmarknadens parter fortsätter rörande utformning och tid förgenomförande av en allmän arbetslöshetsförsäkring. Förslagläggs fram till en förstärkt lag om jämställdhet i arbetslivet. En nationellhandlingsplan för Jämställdhet antas, med rekommendationer och riktlinjer fördet fortsatta arbetet. Åtgärdervidtas för att förbättra jordbrukets kapitalförsörjning. Familjejordbruketskall vara den dominerande företagsformen. Sysselsatta i Jordbrukettillförsäkras ekonomisk standard, social trygghet och arbetsförhållanden som ärlikvärdiga med andra gruppers. Jordbruksmarken skall utnyttjas rationellt ochskyddas från exploatering för andra ändamål. Åtgärderprövas för att främja industrins yirkesförsörjning och förbättra skogsvården.Skogens betydelse för energiförsörjningen skall därvid beaktas. Dennya trafikpolitiken fullföljs. Det innebär bl. a. att kollektivtrafiken främjasoch successivt anpassas lill de handikappades behov. Lågprissatsningen ochtrafikökningen påjärnvägen fullföljs med förbättringar i kapacitet ochsäkerhet. Detav beslutade programmet för utbyggnad av barnomsorgen fullföljs.Utbildningen av personal för barnomsorgen ökas. Överiäggningar skall upptas medkommunerna om barnomsorgens fortsatta utbyggnad i enlighet medriksdagens beslut. Valfrihet mellan olika former av barnomsorg främjas. Regeringenkommer att framlägga förslag om att barnbidraget höjs med . per barn ochår från . Ävensmåbarnsföräldrarna bör ges ökat stöd. Regeringen kommer att föreslå attersättningen enligt föräldraförsäkringen föriängs från nuvarande nio till tolvmånader. bör ersättning för de nya tre månaderna utgå med ettgarantibelopp om . Enutredning har tillsatts för att se över barnfamiljernas ekonomiska situationmed sikte på åtgärder för framför allt fierbarnsfamiljerna. Ävenden fortsatta utbyggnaden av stödet till småbarnsfamiljerna bör utredas. Enutgångspunkt för det fortsatta arbetet skall vara att familjestödet skall skaparättvisa mellan olika barnfamiljer och underiätta jämställdhet mellan kvinnoroch män. ATP-rätfinförs för vård i hemmet av små barn. Regeringens ambition är att bygga utföräldraförsäkringen i den takt de ekonomiska resursernamedger. Reformverksamheten påhälso- och sjukvårdens område inriktas på Anmälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring 2 protokoU 1979/80:8-13 Anmälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring förebyggande insatser,utbyggnad av öppenvård och hemsjukvård samt införande av system med husläkareoch mindre vårdenheter. Förutsättningar skall även i fortsättningen finnas förprivatpraktiker. Utbyggnaden av långtidssjukvården fullföljs. Delöften som har givits till pensionärerna i fråga om värdesäkring avfolkpensionen och förbättrade pensionstillskott skall hållas. Frågan ommöjlighet till sysselsättning efter utreds, med utgångspunkt i ensträvan atl öka valfriheten för de äldre. Hemservicen förbättras för attunderlätta för de äldre alt bo kvar i sin invanda miljö. Samhälletsstöd till de handikappade förbättras, bl. a. stödet lill familjer medhandikappade barn. Alkoholpolitikenskall syfta till att pressa tillbaka alkoholkonsumtionen och därmedalkoholskadorna. Skatten på alkohol och tobaksvaror höjs. En bred aktiongenomförs mot s. k. langning, dvs. olaga överiåtelse av alkoholdrycker tillungdom. Del förebyggande arbetet genom bl. a. frivilligorganisationerna gesstarkt stöd. Alltbruk av narkotika skall bekämpas. Åtalsunderlåtelse vid innehav av narkotikabör ske i minskad omfattning. Frågan om kontraktsvård för missbrukare utreds med sikte på attinföra regler för sådan vård med den nya sociallagstiftningen. Enutredning om reglerna för vård utan samtycke tillsätts för all övervägaförändringar i den nya lagstiftningen i syfte att trygga rättssäkerheten ochgarantera en effektiv vård. Arbetetpå att förbättra hemspråksundervisningen för invandrare skall fortsätta.Särskilda ansträngningar måste göras för att stödja invandrarungdomar i skolaoch arbetsliv. En övergripande invandrarutredning tillsätts för att ge bättremöjligheter att driva en aktiv invandrar- och minoritetspoli-lik. Åtgärdernapå skolans område skall främst inriktas på att stärka skolans roll somkunskapsförmedlare, vilket främjas av klart angivna utbildningsmål. Allaungdomar skall ges en gemensam grund av kunskaper och färdigheter. Elevernasskiftande förutsättningar och intressen skall tas till vara, inom ramen för ensammanhållen grundskola. Inslaget av praktiska moment i undervisningenförstärks. Ilinje med detta genomförs den nya läroplanen för . En utvärdering avdess effekter på utbildningens kvalitet genomförs. Allaungdomar skall ges möjlighet till gymnasial utbildning. Denna skall vara såupplagd all eleverna kan välja studieinriktning efter intressen och anlag. Skolanskall fostra till ansvar och goda arbetsvanor. Ordning och arbetsro i skolanfrämjas bl. a. av en väl fungerande kontakt med hemmen. Föräldra-infiytandet iskolan förstärks. Möjligheterna alt bevara och bygga små skolor förbättras. Översynenav , bl. a. i syfte att decentralisera beslut tilllänsskolnämnder och kommuner, fullföljs. Lärarutbildningenkommer att reformeras med beaktande av behovet av goda ämneskunskaper. Kvaliteteni högskoleutbildningen måste säkras. En fortsatt satsning på forskning ochteknisk utveckling är nödvändig. Det nuvarande systemet för tillträde tillhögskoleutbildning har visat sig rymma betydande problem. En snabb prövninggörs därför av lilllrädesregler och spärrar. Direktövergången frångymnasieskolan till högskolan underlättas. Detkulturpolitiska arbetet, liksom mediepolitiken, måste även fortsättningsvispräglas av en strävan att främja frihet, mångfald och kvalitet. Villkoren för kristetarbete och för de fria trossamfunden förbättras. Byggande och förvaltning av bostäder skall ske i former som motverkarspekulation men stimulerar till kostnads-pressande konkurrens och utveckling avnya byggmetoder, hustyper och boendeformer. Valfrihet förutsätter en fortsattsträvan till likvärdiga boendekostnader mellan olika upplåielseformer. Rättenatt göra avdrag för räntekostnader bibehålls. Villaskatlereglerna måste ändrasi samband med den kommande fastighetstaxeringen. Åtgärder vidtas för atl stärkade svaga gruppernas ställning på bostadsmarknaden. Detär angeläget att förbättra bristfälliga boendemiljöer och att öka de enskildamänniskornas inflytande över sitt boende. Bättre möjligheter för den enskildeatt äga sin bostad prövas, bl. a. genom att underlätta för hyresgäster att ibostadsrättsföreningens form eller genom direkt ägande svara för sitt boende. Äveninom hyresrättens ram bör de boendes inflytande öka. Arbetetmed att förenkla och effektivisera beslutsformerna inombostads-administrationen fortsätter. Låneregler och andra bestämmelser görsmindre omfattande. Markpolitikenskall ge förutsättningar för en socialt inriktad bostadspolitik.Markspekulation skall motverkas, och den fysiska planeringen av mark skall skei former som säkerställer såväl angelägna samhällsintressen som den enskildesrättstrygghet. för bostadsändamål skall kunna upplåtas både med äganderättoch med tomträtt. Behovet av fritidsbebyggelse skall tillgodoses inom ramen fören god hushållning med mark och vatten. Samhällsutvecklingenmåste anpassas till kraven pagod miljö, hushållning med och återanvändning avnaturtillgångar. Varje sektor i samhället måste ta ett ökat ansvar förmiljövården inom sitt område. Miljövårdslagstiftningenskall skärpas och administrationen effektiviseras. Fortsatta åtgärder vidtasmol försurning, spridning av tungmetaller och andra föroreningar. Kuster ochhav skall ges ett bättre skydd mot utsläpp av olja och andra kemikalier. Kemikalieanvändningeninom Jord- och skogsbruket skall begränsas. Det pågående utredningsarbetet omdetta bedrivs skyndsamt. Energiförsörjningenär av den största betydelse för välfärd och miljö. Energipolitiken skallinriktas på en säker, tillföriitlig och miljövänlig försörjning med energi. Detstora oljeberoendet måste minskas. Oljeberoendet utgör elt direkt hot molförsörjningstryggheten och möjligheterna atl klara våra ekonomiska Anmälan av utsedda statsråd och regeringsförklaring Anmälanav utsedda statsråd och regeringsförklaring problem.Även starka miljöskäl talar för en minskning av oljeförbrukningen. Storaresurser måste satsas på energihushållning. Oljan måste stegvis ersättas meduthålliga energikällor, helst förnybara och inhemska, med minsta möjligamiljöpåverkan. Energisparplanenför befintlig bebyggelse fullföljs och en översyn av stödsystemet sker. Programför energisparande i näringslivet och transportsektorn utarbetas. Produktionav alternativa drivmedel, t. ex. metanol och etanol, påbörjas. Ansträngningarbör göras för alt importera rörbunden naturgas. Förhandlingar förs om leveransav naturgas från bl. Inhemska bränslen bör spela en viktig roll iden framtida energiförsörjningen. En aktiv oljepolitik skall föras. Ett nyttenergiforsknings- och utvecklingsprogram genomförs . Riksdagenspartier är ense om att en rådgivande folkomröstning om kärnkraftens roll i vårframtida energiförsörjning skall anordnas . Regeringen kommerattinbjuda partier till överiäggningar om den närmare uppläggningen ochom en omfattande allsidig information inför folkomröstningen. Likvärdigastatliga bidrag skall utgå till de kampanjkommittéer som kan komma att bildasför de olika alternativen. Besluten därom fatfas i samband med att riksdagenfattar beslut om folkomröstningen. Detre regeringspartierna vidhåller sina skilda uppfattningarom vilken rollkärnkraften skall spela i den svenska energiförsörjningen och om hurvillkorslagen bör tillämpas. De är eniga om att folkomröstningen blirutslagsgivande i dessa frågor. Detförutsätts att de i regeringen ingående partierna var för sig klargör undervilka säkerhetskrav kärnkraften skall användas resp. avvecklas enligt de linjersom partierna stöder i folkomröstningen. Skulleomröstningen utfalla till förmån för att ytterligare reaktorer skall utnyttjas,kommer regeringen i frågor om nya laddningstillstånd att uppfatta detta ulfallsom ett godkännande av den tillämpning av villkorslagen som framgår avregeringsbeslutet . Skullefolkomröstningen resultera i ett ställningstagande för en avveckling avkärnkraften kommer regeringen alt föreslå speciell lagstiftning föratt förhindra laddningen av nya aggregat samt reglera de frågor som hängersamman med den avveckling av i drift varande aggregat som då skall inledas ochvara avslutad inom högst en tioårsperiod. Oberoendeav folkomröstningens utfall måste arbetet med kärnkraftens avfalls- ochsäkerhetsfrågor föras vidare. För- och nackdelar med en direktdeponering av dethögaktiva avfallet kommer att prövas. arbete kankomma att leda till skärpta säkerhetskrav för de svenska kärnkraftverken och enförstärkning av organisationen på kärnsäkerhetsområdet. kommerförslag lill ny atomsäkerhetslag-stiftning atl utarbetas. kommer ävenatt i det internationella arbetet fortsatt verka för säkra lösningar avkärnkraftens avfalls-och säkerhetsfrågor samt för att spridningen av känsligkärnteknologi hindras. I syfte atl stärka denallmänna laglydnaden samt öka den enskildes trygghet lill liv ochegendom behöver rättsväsendel tillföras ytterligare resurser. Åtgärder bör vidtas för att förbättra ordningen på allmänna platser. Delbrottsförebyggande arbetet ges hög prioritet. Uppföljningen av 1973 årskriminalvårdsreform drivs vidare. Flera reformer förbereds inom straffrätten. Kampenmol den ekonomiska och den organiserade brottsligheten förs vidare. Densärskilda organisationen för detta ändamål inom polisen byggs ut. Satsningen påutbildning av polis och åklagare fortsätter. Också lagstiftningen förstärks.Regeringen kommer b\. a. att föreslå atl konkurskarantän införs. Förslagtill lag med allmän skattefiyktsklausul kommer atl framläggas, förutsatt altlagrådets prövning ej ger anledning till annat. Resurserna för skattekontrollförstärks. Riksdagentar ställning till vilande grundlagsförslag om stärkt skydd för fri-och rättigheterna och om kvinnlig tronföljd. Regeringen avser vidare alt såsnart som möjligt ta upp överiäggningar med riksdagspartierna om en översyn avvissa grundlagsfrågor. Riksdagenföreläggs förslag till en samlad sekretesslagstiftning, byggd på attstörsta möjliga öppenhet skall gälla. Enligtregeringens mening är nu också tiden inne att se över 1975 årsämbetsansvarsreform. Ansträngningarnaatt undanröja krångel och onödig byråkrati skall fullföljas. Myndigheternasuppgiflskrav gentemot företag, kommuner och enskilda minskas och förenklas. Denenskildes ställning gentemot myndigheterna behöver förstärkas. En särskilddelegation för decentralisering inom den offentliga sektorn inrättas.Utredningsarbetet rörande effekterna av datorisering och automatisering påarbetsmarknaden, samhällets sårbarhet, skyddet för den personliga integritetenm. m. fullföljs för alt ge underiag för den fortsatta datapolitiken. Pådet kommunala planet måste närdemokratin fördjupas. Möjligheterna atl inrätta lokalaorgan kommer att utvidgas. Kommunala folkomröstningar skall underlättas. Frågorom kommundelningar kommer atl prövas i positiv anda i de fall sådanaframställningar är förankrade i en bred folkopinion. Arbetet för ökadlänsdemokrati fullföljs. Utredningsarbetetom och staten drivs vidare i syfte att nå en bred enighet omreformer.