prot · G30964 · 1979-12-31 00:00:00 — Men vissa ledamöter i utskottetnöjer sig inte med detta, utan de framhärdar i sin uppfattning och villutnyttja detta tillfälle till alt föreslå en allmän uppmjukning av dispensreglerna,trots att statistiken visar att antalet medgivna dispenser är större än vad somförutsattes när antog förslaget till ny bokföringslag. Majoriteten i utskottet kan inte finna att det i dagföreligger något klart uttalat behov av en uppmjukning av dispensreglerna. Denuppfattning som ett enigt lagutskott hade 1976 har efler nuövergivits av och företrädare i utskottet. Deras viljaatt tillgodose de synpunkter som skatteutskottel med all rätt framför, nämligenatt man skall starkt reducera alla de laxeringsmässiga ölägenheter som ärförenade med ett brutet räkenskapsår, är inte särskilt framträdande. Majoriteten i utskotlet har inte kunnatövertygas om att det nir föreligger något särskilt behov av att lätta pådispensreglerna. Jag ber att få yrka bifall till lagutskottets hemställan. MARTINOLSSON (c): Vi har i utskottet fått uppgifter omtillämpningen av denna dispensregel. De myndigheter som har att handlägga dessafrågor har klart uppgivit att det är problem förenade med tillämpningen avdispensregeln på grund av den mycket restriktiva utformning som gavden vid riksdagsbeslutet . Vi reservanter ser det så att eftersom vissaerfarenheter nu har vunnits av tillämpningen finns det skäl att undersöka ominte en viss uppmjukning behöver ske. Det organ som är dispensmyndighet ärriksskatteverket, så det föreligger ju ingen risk för att inte deskattekontrollmässiga synpunkterna tillräckligt beaktas när det är fråga omdispensgivning i Vi bör inte ha ett så stelbent system att inte dispens i vissa fall skallkunna ges, även om vi generellt sett behöver ha endast de fyra perioder förräkenskapsår som finns inskrivna i lagen. När det gäller de olika förhållanden som kanföranledadispenser har vi en grupp av företag med internationell anknytning ochdotterbolag osv. Här har företag av viss storlek fått dispens. Sedan har vi enannan grupp, nämligen företag med säsongvariationer. Det exempel som BengtSjönell nämner i sin motion är ett sådant företag. Beträffande dessa har alladispensansökningar utom en avslagits. En tredje grupp omfattar företag som exempelvisinvesterat mycket och lagt upp bokföringssystem som bygger på etthelt annaträkenskapsår. När vi reservanter i utskottet begärde att riksdagenskulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört, så var det för att viville få fill stånd en översyn som bör syfta till en uppmjukning avdispensregeln. Det hela bör också noggrant övervägas, så att i förarbetenaverkligen anges de förhållanden som enligt vår mening fordras för att dispensskall ges. Det är ju av synnerligen stor betydelse för den framtidarättsfillämpningen. Vi tyckeratt når vi i utskottet kommit fram till att dehär frågorna behöver ses över, så är det riktigt att ger regeringendetta till känna och att regeringen framlägger förslag i frågan. Alla fyrapartierna i utskottet har ju varit överens om skrivningen. Del var bara då vikom till slutsatsen som socialdemokraternas och representanter iutskottet inte ville vara med längre, utan nöjde sig med att utgå från att omdet finns anledning kommer erforderliga förslag till lagändringar att läggasfram. Vi reservanter vidhåller att böruttala en mening i den här frågan nu när erfarenhet har vunnitsav dendispensregel vi diskuterar. Bestämmelserna i bokföringslagen om räkenskapsår LENNARTANDERSSON (s): Jag skall göra ett mycket kort tillägg. Det ärriktigt att det är som är dispensmyndighet i dessa ärenden. Jagvill bara peka på att ännu inte har gjort någon framställningom att dispensmöjligheterna skall utvidgas, Jag känner inte till anledningen till attingen sådan framställning har gjorts, men vid den hearing vi hade medföreträdare både för bokföringsnämnden och för och av deuppgifter vi fått från har vi fått den uppfattningen att detråder enighet om att dispensregeln är alltför restriktiv och bör ses över. Detär möjligt att skälet till att inte har velat vidta någonåtgärd är att man avvaktat att skulle fatta beslut i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Bestämmelserna i. bokföringslagen om räkenskapsår Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i belänkande 15 den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåMartin begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: , Nej - 126 § 4Förste vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle propositionerna nr 100 och 101 sättas sist. § 5Anmäldes och bordlades 1979/80:222av m. fl. om ändrade bestämmelser för utseende av suppleanter i kommunfullmäktige 1979/80:223 avSture och om en fördjupad information rörande samhällsekonomin 1979/80:224 av om dennya 500-kronorssedeln 1979/80:225 av och omförsöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker /80:226 av MagnusPersson m. fl. om iniernordisk registrering av fastighetsinnehav , 1979/80:227 av iRöstånga om den skattefria försäljningen på flygplatser /80:228 av m. fl. föreningars medlemsavgifter till studieförbund /80:229av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:68 om vissa ändringar i beskattningsreglerna förpensionsförsäkringar 1979/80:230 av m. fl. om en översynav reglerna om godmanskap 1979/80:231 av m. fl. om ökat stödtill 1979/80:232 av om viss ändring icivilförsvarslagen 1979/80:233 av i Röslånga och ändrade ersättningsregler vid vård av sjukt barn 1979/80:234 avLars m. fl. om översyn av ATP-systemet 1979/80:235 av normer för allergiförebyggande 1979/80:236 av Paid m. fl.om bättre arbetsmiljö för kyrkogårdsarbetare 1979/80:237 av ochUlla Tilländer om utbildning i kost- och näringsfrågor för sjukvårdspersonal 1979/80:238 av omsynskadades möjligheter att studera vid universitet och högskolor 1979/80:239 av ochKerstin om utbildning av SSA-sekreterare 1979/80:240 av ochandre vice talmannen om bibehållande av sjöbefälsutbildningeni 1979/80:241 av m. fl.om modersmålsundervisningen för invandrarbarn 1979/80:242 av ochGunnar om kristendomsundervisningen i skolan 1979/80:243 av omupprustning av vägavsnitt i 1979/80:244 av ochMargareta om tågresor för barn i kupéer för icke rökare 1979/80:245av m.fl. om SJ:s pensionärsbiljetter 1979/80:246 av åtgärder mot plågsamma djurförsök 1979/80:247 av . om sänkning av kadmiumhalten i handelsgödsel 1979/80:248 av iGamleby och i om skyldighet att lämna uppgifterfill 1979/80:249 av omsamverkan mellan mindre industriföretag 1979/80:250 av ochMargit Sandéhn om åtgärder mot spridning av infektioner vid utlandsresor 1979/80:251 av m.fl.om sysselsättningen vid Vanäsverken i 1979/80:252av m. fl. 1979/80:253av i om ändring i sjömanslagen 1979/80:254 av om lokalisering av ny statlig verksamhet utanförStockholmsområdet 1979/80:255 av m. fl. om utseende av ledamöter i länsarbetsnämnder 1979/80:256 av omlokalisering till av metodutvecklingsinstitutet 1979/80:257 av om översyn av förköpslagen § 6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet Anmälan av inter pellationer 1979/80:118 av () till jordbruksministern omanvändningen av asbestcementrör som vattenledningsrör; På allra har fråganom asbestcementrörens lämplighet som vattenledningsrör tagits upp till förnyadprövning av omgivningshygieniska avdelningen (OHA) vid . OHA har i en skrivelse daterad uttalatbetänkligheter mot användandet av asbestcementrör för transport av aggressivtdricksvatten. Skrivelsen har tillställts landets hälsovårdsnämnder. OHA:s ställningstagande synes i första hand bygga påundersökningar som gjorts i och . Någon mer ingående jämförelse medsvenska förhållanden tycks inte ha gjorts. överväger att till en uppgiven merkostnadav 4-5 milj. kr. ersätta asbestcementrör med rör av annat material. För detta övervägande har i tagitfram ett ganska omfattande beslutsunderlag. Av detta framgår alt det finnsklart motsägande undersökningsresultat. Det är synnerligen svårt all bedöma omdel finns någon saklig grund för de påtalade hälsoriskerna med asbestcementrör. Beslutet i kommer sannolikt att få en mycket storbetydelse för många av landels kommuner. finns det i flera vattenledningav asbestcement. Dessa asbestcementrör har i allmänhet tekniskt sett fungeratmycket bra, och många anser att de i flera avseenden är överlägsna rör avalternativt material. Det är givetvis av största vikt att undvikaledningsmalerial som kan medföra hälsorisker. Samfidigt måste beslut om mycketkostbara utbyten av ledningsmaterial vila på bästa möjliga beslutsunderlag ochvara klart sakligt grundat. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor till jordbruksministern: Hur bedömer jordbruksministern möjligheten att utanhälsorisker även fortsättningsvis nyttja asbestcementrör för transport avdricksvatten? Om det inte finns tillräcklig kunskap för att göraen säker bedömning, vilka åtgärder avser jordbruksministern då alt vidtaga föralt få fram ett fullgott beslutsunderlag? 1979/80:119 av () till handelsministern ombegränsning av vapenexporten, m. m.: ochregeringens tillstånd i fråga om export av krigsmateriel ökar stadigt ochberäknas överstiga . Ökningen har varit särskilt markantunder senare år. Enligt uppgifter beviljades tillstånd för nedanstående summorunder : 1973 323 milj. kr. 1974 586 milj. kr. 1975 523 milj. kr. 1976 749 milj. kr. 1977 815 milj. kr. 1978 1 106 milj, kr, 1979 1680 milj, kr. Frågan om export av krigsmateriel har varituppe till behandling i , I anledning av bl, a, en socialdemokratiskpartimotion, 1978/79:589 , beslöt att göra en översynav gällande regler för denna tillståndsgivning. Den begärda parlamentariska kommittén tillsattes i augusti1979. Emellertid finner jag ingenslans i direktiven en antydan om attvapenexporten bör begränsas. Uppdraget gäller andra frågor. Jag finner dettaoroande. genomförde ca tio vapenfabrikanter iSverige en särskild exportdrive vid flygutställningen i , SverigesExportråd, som delvis finansieras av staten och vars styrelsemedlemmar tillhälften tillsätts av regeringen, samordnade och biträdde utställningen. Detta tyderpå att regeringen är inställd på ökad vapenexport. Vapenhandeln i världen visar enligt - - ständigt nya ökningar. Deninternationella vapenhandeln är en av de största och mest alarmerande komponenternai den ständigt ökade militariseringen av vår värld, framhåller i sinårsbok 1979 (s, 168), Särskilt är ökningen fill tredje världen oroande. Frågan blir om skall delta i detta spel, närSverige i andra sammanhang starkt engagerar sig för såväl arbetet med attminska de sociala och ekonomiska klyftorna i världen som för nedrustningen inomramen för FN:s arbete. Svaret måste bli nej. Endast vapenexport i begränsadskala, som motiveras av speciella skäl -1. ex. kostnader och vårt eget behov avimport -kan godkännas. Samarbete i denna fråga bör enligt min mening utvecklasmed likasinnade och neutrala stater. Det finns i nuvarande konjunkturläge en frestelse att ökakrigsmateriel-exporten. skulle kunna utvecklas till en betydandevapenexportör om vapenfabrikanterna fick råda. Vi har den tekniska kunskapen,och är som neutralt land begärligt som exportör. Det gäller att bromsadenna utveckling. Den nuvarande regeringen tycks emellertid inte syfta till ensådan begränsning. En fråga som berörs i sammanhanget - och som gällersysselsättningen på de orter där sådan industri är belägen - är behovet avalternafiv civilproduktion som ersättning för vapentillverkningen. Det harmånga gånger framhållits, bl. a. av , hur nödvändigt det är att sådanproduktion förbereds och inleds. Vapenhandelnär i första hand en utrikespolitisk angelägenhet. Den handläggs emellerfid avhandelsdepartementet, Licensgivningen och övervakningen av lagens tillämpningbör dock skötas av och i särskilda fall prövas av enparlamentariskt sammansatt församling, t, ex, utrikesnämnden. Medanledning av det sagda får jag hemställa om att till handelsministern få ställaföljande frågor: 1, Vilken syn har regeringen på krigsmaterielexportens(vapenexportens) utveckling ? 2, Är regeringen beredd att medverka fill en kraftfullbegränsning? 3, Ämnar regeringen genom delta iytterligare utställningar för att öka krigsmaterielexporten? 4, Ingår det i regeringens planer att förbereda ochersätta delar av vår egen vapenindustri med alternativ civilproduktion? § 7 Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1979/80:266av (vpk) till utbildningsministern om åtgärder för att förhindraen koncentration av seriemarknaden: Serieförlagen är få. I behärskartre multinationella bolag utgivningen av serier, nämligen Bonnierkoncernen,och /if. planerar genom Semic pressatt ytterligare koncentrera marknaden genom att köpa /if, Redanbarnkulturgruppen konstaterade i sin rapport att bildspråket är lika vikfigtsom talspråket. Rapporten framhöll också det ofillfredsställande i att bildenför barn helt domineras av den kommersiella koden, spridd av ett fåtalbolag som specialiserat sig på olika typer av produkter för att därmed undvikainbördes konkurrens. Förnyelse saknades i stort sett inom branschen. ökade koncentrationen inom förlagsmarknaden uppmärksammats, och en statligutredning - massmediakoncentrationsutredningen -har behandlat eller i varjefall diskuterat också Semics eventuella köp av /if såsom varandeallvarligt från yttrandefrihetssynpunkt. Utredningen kommer emellertid inteatt lägga fram några förslag . Med hänvisning till detanförda hemställer jag att till utbildningsministern fåställa följande fråga: den Vilka åtgärder avserutbildningsministern att vidta för att söka förhindra igjanuari 1980 en ytterligarekoncentration av seriemarknaden i landet? Meddelande om §8 Kammaren åtskildes fråga