prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:44 1 Justerades protokollet för . §2 Föredrogs och hänvisades 1979/80:60 tillskatteutskoltel §3 Föredrogs och hänvisades 1979/80:128 tillkonslitulionsulskollel 1979/80:129 och 130 tillskatteutskottet 1979/80:131 tilllagutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter Näringsutskoilets beiänkanden /80:10 och 12. §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällningarna 1979/80:93 och 94 §6 Bostadsbeskattningen, m. m. Föredrogs skalleulskoitets belänkande 1979/80:11med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen,m. m., i huvudsakliga delar jämte molioner. Regeringen (budgeidepartementet) hade ipropositionen 1978/79:209 föreslagit A. att skulle 1. godkänna vad departementschefenhade förordat i fråga om bostadslån m. m. och räntebidrag till enskilt ägdaflerfamiljshus, 2. godkänna vad departementschefenhade förordat i fråga om bostadslån lill pantvärdelokaler, B. att skulleanta vid propositionen fogade förslag till 10. lag om ändring ikommunalskaitelagen (1928:370), 11. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Propositionens hemställan under A angåendelånestödet hade hänvisats lill civilutskoltel, som med egel yttrande överlämnatpunkten 1 i propositionen såvitt avsåg garanterad räntenivå lillskalteutskoliet. Bostadsbeskattningen,m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås ändringar på några punkter inom bostadsbeskattningensområde. I syfte att skapa en bättre balans i kostnadshänseende mellan olikaboende former läggs förslag fram om ändrade former för avdrag förreparationskostnader för s. k. andelshus. Förslagen innebär att i fräga omfierfamiljsfastigheter med tre eller fler delägare, som skall ha bostad ifastigheten, den omedelbara avdragsrällen för reparationskostnader begränsas.I stället skall sädana kostnader beaktas i form av värdeminskningsavdrag. Ifråga om bostadsrättsföreningar, i första hand sädana med s. k. fördelade län,föreslås atl medlemmarna i viss utslräckning skall inkomstbeskattas för värdetav den egna bostaden. Här föresläs en beskattning ske på så sätt alt medlemskall såsom inkomst av kapital redovisa 4 96 av den del av bostadsrättens värdesom överstiger . Ipropositionen föreslås ändrade regler för avdrag för sädana reparationskostnader,som finansierats med statligt läneslöd. Sådana kostnader skall inte längre varaomedelbart avdragsgilla utan föresläs i stället beaktas genomvärdeminskningsavdrag. Denya reglerna föresläs träda i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Vid taxering föreslås dock alt den nyssnämnda inläklsprocenten skall vara 2 för de fall där lägenheterna upplåtits medbostadsrätt före utgången av ." Idelta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1978/79:2695 av Per-OlofStrindberg (m), såvitt nu var i fräga (yrkande 1978/79:2697 av m. fl. (vpk), vari hemställts au skulle avslåpropositionen och begära nytt förslag i ärendet möjligt, 1979/80:10 av (), vari hemställtsaU som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionenanförts om gränsdragning mellan aktiveringspliktig resp. avdragsgill kostnadför statsbelånade ombyggnader, 1979/80:36 av m. fl. (s), varihemställts att skulle 10. avslå propositionen, 11. hos regeringen anhålla ombättre underbyggda förslag till en ändrad bostadsbeskattning. dels en under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckt motion 1978/79:345 av ChristerNilsson (s), vari hemställts au skulle anta det förslag tillbeskattning av bostadsrättsförening med strimlade lån och Nr 44 av medlem i sådan föreningsom framlagts av bostadsskaiiekommiltén i dess Onsdaeen den betänkandeBostadsbeskattning II (SOU 1976:11). Yrkande1 i moiion 2695 hade hänvisats till civilutskottet, som med eget yttrandeöverlämnat molionen i denna del till skatteutskoltet. Motionerna2697 och 36 behandlades av skaUeutskottet såvitt avsåg räntebidrag ochskattefrågor samt i övrigt av civilutskottet. Bostadsbeskattningen,m. 2. beträffande avdragsprincipernaför reparation av andelshus att i denna del skulle avslå motionerna1978/79:2697 och 1979/80:36 och bifalla propositionen 1978/79:209, 3. belräffandebeskattningsprinciperna för andelar i bostadsrättsföreningar atl riksdagenskulle avslå motionerna 1978/79:345,1978/79:2697 i denna del och 1979/80:36 idenna del och bifalla propositionen i denna del, 4. beträffande avdragsprincipernaför vissa lånefinansierade reparationer och belräffande räntesubventionerna förombyggnader atl i dessa delar skulle avslå motionerna 1978/79:2695,1978/79:2697 och 1979/80:36 och bifalla propositionen, 5. beträffande kostnader utöverden godkända lånekostnaden all med anledning av molionen 1979/80:10godkände vad utskottet förordat i denna fräga, 6. beträffandevärdeminskningsavdragen för vissa lånefinansierade reparationer all riksdageni denna del skulle avslå molionen 1978/79:2695 och bifalla propositionen, 7. beträffande övriga detaljfrågorvid beskattningen atl skulle bifalla propositionen i dessa delar medde ändringar utskottet förordat, 8. beträffandeförfatlningsförslagen alt lill följd av vad utskottet hemställt och ibelänkandet anfört skulle anta vid propositionen fogade förslag till 1. lagom ändring i kommunalskaitelagen (1928:370) med de ändringar atl 25 § 2 mom., punkterna 2 a och 7 av anvisningarna lill 25 §, punkt 2 a andra stycket av anvisningarna lill 36 §, punkt 2 av anvisningarna till 38 § och ikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskoltet föreslagen lydel se, 2. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) med de ändringar atl 42 § 1 och 3 mom. skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse. Reservation hade avgivits av , , i , , , ochBo Södersten (samtliga s) som ansett att utskottet under I, 2 och 7 borthemställa atl med bifalltill motionerna 1978/79:2697 i denna del och 1979/80:36i denna del och med anledning av motionen 1978/79:345 skulle 1. avslå propositionen i dennadel, 1. begära alt regeringen skyndsamtlade fram bättre underbyggda förslag till en ändrad bostadsbeskattning, att till följdhärav skulle 1. belräffandeförslaget lill lag om ändring i kommunalskaitelagen (1928:370) besluta atl följande delar skulle utgå, nämligen dels25 § 2 mom. första stycket c) samt andra stycket sista meningen och sistastycket i ikraftlrädandebestämmelserna, delsändringen av lydelsen i punkt 2 a fjärde stycket av anvisningarna lill 25 §, delshänvisningarna till 25 § första stycket c) i punkt 2 a tredje stycket avanvisningarna till 25 § och i punkt 2 a andra stycket av anvisningarna till 36§. 2. avslå förslaget tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Våraskatteregler upplevs inte alllid som speciellt klara och lättillgängliga och -vad värre är - inte heller som rättvisa. Det finns stora möjligheter atlutnyttja bestämmelserna pä ett sådant sätt alt skattefördelar uppnås utan attlagbrott föreligger. Företagsamheten och fiffigheten är stor när det gäller atlhitta kryphål i beskattningen. Päbostadsbeskattningens område, som ulskollel behandlar i belänkandel 1979/80:11,föreligger inte den neutralitet i beskattningen som man skulle önska. Även omvissa insatser har gjorts för alt uppnå ett större mått av rättvisa, är vifortfarande långt ifrån målet att bostadsbeskattningen inte skall medföra någotsystematiskt gynnande eller missgynnande av en viss boendeform eller vissägarkategori. Många upplever bostadsbeskattningen i dess nuvarande utformningsom orättvis och som att den gynnar vissa ägarkategorier medan andra inte fårdel av skailelälinader och avdragsmöjligheter. Bosladsskattekommiltén,som arbetade 1976, redovisade i tvä betänkandensina förslag till åtgärder för att uppnå en större neutralitet i beskattningenmellan de olika boendeformerna. Denbegränsade del av bostadsbeskattningen som utskottet behandlar i det nuföreliggande belänkandel handlar främst om s. k. andelshus och föreningar medfördelade län. Till grund för utskottets behandling har legat propositionen1978/79:209, där budgetministern föreslår förändringar i beskattningen när delgäller andelshusen och föreningarna med de fördelade lånen. Bosladsskatlekommitlénbehandlade också i ett avsnitt frågan om beskattningen av bostäder påjordbmksfasiigheter. I den delen redovisar budgelministern inga förslag tillåtgärder, men det kan ändå vara anledning att notera allförslagen i den delen enligt propositionen är föremål för bearbetning idepartementet och atl de kommer atl tas upp i ett annat sammanhang. Ävenom det i utskottet råder en beiydande enighet om angelägenheten av altåstadkomma en rättvisare bostadsbeskattning, så har vi inte kunnat bli eniganärdet gäller de förslag som budgetministern har lämnat i propositionen nr 209.Från socialdemokratiskt håll har vi fogat en reservation till belänkandel, ochjag skall något motivera vårl ställningstagande. Budgetministernhar inte godtagit bostadsskatlekommilléns förslag när del gäller beskattningenav andelshusen och föreningarna med fördelade län. De nya lösningar sombudgetministern nu föreslår har inte varit föremål för remissbehandling. Vireservanter tycker att delta är anmärkningsvärt. Utskottet har under sinbehandling av propositionen infordrat uppgifter från en del institutioner ochmyndigheter liksom frän bostadskooperationen. Av svaren framgår alt det hadevarit värdefullt om en ordentlig remissomgång hade genomförts. är förslagendåligt belysta, och undertaget är alltför osäkert för atl läggas lill grund fören ny lagstiftning. Bostadsskattekommitténsförslag, som har remissbehandlats, har förelegat , och även om del urden synpunkten har dröjt alldeles för länge med åtgärder anser vi reservanteratl regeringen bör återkomma med mer genomarbetade förslag än de somföreligger. Delförsta avsnittet som behandlas i ulskottsbetänkandel gäller beskattningen avs. Andelshusen är hus som ägs av flera personer som bor ifastigheten. Beskattningen går så till, atl om fastigheten går med vinstbeskattas varje delägare för sin del av vinsten. Om däremot underskott uppstårhar varje delägare rätt till avdrag från sina övriga inkomster för den del avunderskottet som belöper pä honom. En vanlig orsak till atl underskott uppstårär alt omfattande reparationer har utförts, och kostnaderna för dessa äromedelbart avdragsgilla. Demest påfallande skattefördelarna uppkommer när ett antal skattskyldigaförvärvar ett äldre, nedslitet hyreshus som rustas upp. I praktiken sker dettavanligen i regi av en byggmästare. Delägarna fär sedan i sina deklarationer draav kostnaderna för reparationerna. Reglerna medför atl andelsägarna får avdragför vad som reellt setl är en del av anskaffningskostnaden för bostaden.Skattelättnaderna uppgår ofta till sä beiydande belopp alt de kan anses somrent stötande. Närsedan reparationsarbetet är slutfört, avdragsmöjligheterna är utnyttjade ochskattefördelarna tagits hem sä överförs fastigheten till en bostadsförening,där de tidigare andelsägarna blir medlemmar. Medlemmarna övertarbetalningsansvaret förde lån som avser fastigheten och fördelar lånen mellanmedlemmarna, för atl i fortsättningen kunna utnyttja de s. k.gäldränleav-dragen. Propositionengör nu elt halvhjärtat försök alt begränsa avdragsrällen för reparationskostnadernai andelshusen. Förslaget innebär att man medger omedelbar avdragsrätt förreparationskostnad upp till 10 96 av fastighetens taxeringsvärde. Har manutfört reparationer för ett högre belopp än dessa 10 96 fårdenna delaktiverasochgerdä rätt till värdeminskningsavdrag enligt Bostadsbeskattningen,rn. Bostadsbeskattningen,m. gällanderegler för värdeminskning av byggnad. Avdrag skall dock fä göras med3 96istället förenligt nu gällande regler 1,5 eller , beroende pä om husetbestår av sten eller trä. Motivet för del högre värdeminskningsavdraget angesvara att reparationsarbeten av förevarande slag inte har samma ekonomiskalivslängd som ombyggnadsarbeten. Förslagethar mött invändningar, bl. a. ur taxeringssynpunkt. När man skall Jobba medskilda procentsatser kommer de atl .välla problem i laxeringsarbetet. Men denallvariigaste invändningen mot förslaget är, att även med de begränsningar somföreslås kommer det alltjämt alt finnas stora möjligheter alt skatiefinansieraanskaffningen av bostaden. Det blir med budgetministerns och utskottets förslagäven i fortsättningen artiga återbäringar på köpeskillingen i form avskatteavdrag. Vi reservanter kan inte godta förslaget i denna del. Jagövergår så lill den andra delen av förslaget, där vi också funnit anledning altreservera oss. Det gäller beskattningen av bostadsrättsföreningar med fördeladelån. Ävenhär väljer budgetministern andra vägar än de som bosladsskattekommilténföreslagit, och inte heller i denna del har förslagen varit föremål förremissbehandling. Utskotlsmajoriietensförslag innebär i korthet atl beskattningen av bosiadsvärdet sker på så sättatl medlem i bostadsrättsförening såsom inkomst av kapital skall redovisa 4 96av den del av bostadsrättens värde som överstiger . Som grund förbostadsvärdet läggs fastighetens taxeringsvärde, varifrån man får avräknaföreningens skulder. Enligt propositionens syfte skulle härigenom skapas enbättre balans i koslnadshänseende mellan de olika boendeformerna. Men omavsikten varil atl uppnå en viss kostnadslikslällighel mellan boende ibosladsrättslägenhet med fördelade lån och exempelvis villaboende, såföreligger det här - och om detta är utskottet enigt - avgörande skillnader ibeskattningsförmänerna. Även om villabe-skatlningen kan anses generös jämförtmed beskattningen för andra boendeformer, är den nu föreslagna beskattningenännu frikostigare gentemot de skattskyldiga. Grundbeloppet25 , som undantas frän beskattningen, har ingen motsvarighet ivillabeskaltningen. Progressiviteten,som finns i villabeskaltningen genom atl inläklsprocenten höjs allteftervillans taxeringsvärde, saknas helt i den nu föreslagna beskattningen. Äventaxeringsvärdet, som läggs till gmnd för beräkning av andelens värde, äravsevärt lägre för flerfamiljshus än för villabebyggelse. Detta innebär atttaxeringsvärdet och därmed ocksä bosiadsvärdet för mer påkostade bosläderkommer all bli lågt i Jämförelse med en motsvarande villabostad. Denföreslagna intäklsschablonen framstår med hänsyn till vad jag nu sagt somalldeles för blygsam. Detkommer därför även i fortsättningen atl vara sä alt det är skaiiemässigllockande alt fördela lånen på andelsägarna. Detta syslem, som bostadsskatte- Bostadsbeskattningen, m. //?. kommittén betecknat som"ett skattetekniskt konstgrepp", kommer alltjämt Nr 44 all varalönande. Mendet finns ännu en sida av de föreslagna åtgärderna som är utomordentligtallvarlig, och del är förslagets återverkan pä det äldre beståndet avbostadsrättsföreningar. Enligt vad som uppges i propositionen kommer deföreslagna åtgärderna endast i undanlagsfall alt drabba de äldre föreningarnaoch deras medlemmar. Men den uppfattningen delas inte av de remissinstansersom utskottet tillfrågat. Även den statistik som SCB tillhandahållit ger beskedom atl förslaget har betydligt mer långtgående konsekvenser än vad somförutsells i propositionen. Somförslaget nu är utformat gäller det alla bosladsrättsföreningar, ävenföreningar med reguljärt statsbelånade bostadsrältslägenheier ulan strimladelän. Den föreslagna konstruktionen innebär atl medlemmar i äldre, pä sedvanligtoch korrekt sätt etablerade, bostadsrättsföreningar kan drabbas rent slumpvis.Avgörande är faktiskt om föreningen haft möjligheter att ta upp lån ochmodernisera fastigheten. Om sä inte har kunnal ske, löper medlemmarna uppenbararisker alt bli beskattade, trots atl boendet inte är modernt. Delhandlar här enligt vår mening om helt oacceptabla effekter av ell förslag somavser att komma till rätta med problemen med de s. k. strimlade lånen. Härkommer många människor, ofta äldre, som har en gammal bosladsrättslägenhet attråka ut för en beskattning som för dem kommer att framstå som orättvis ochsvårförståelig. Budgetministernhar inte lyckats klara gränsdragningen mellan å ena sidan avarterna,representerade av andelshusen och föreningarna med de strimlade länen, och åandra sidan de äldre reguljärt bildade bostadsrättsföreningarna. Resultatet harblivit olyckligt. Åtgärderna mol de skatteläckor som utnyttjas har blivitför svaga, medan däremot de icke önskvärda effekter som uppställ för de äldrebostadsrätterna - effekter som inte kan vara motiverade frän de utgångspunktersom ligger till grund för propositionen - har blivit större än vad budgelministernhar förutsatt i denna proposition. Visocialdemokrater har därför inte kunnat ansluta oss lill förslaget i dessadelar utan anser atl regeringen bör återkomma med ett bättre genomarbetatförslag. Jag ber med det anförda atl fä yrka bifall lill reservationenav m. fi. (vpk): För sedan behandlades här i kammaren en del av propositionen209 och vpk-motionen 2697. skall vi behandla ytterligare en del avpropositionen, vpk-motionen och andra motioner, för alt under morgondagen laställning lill den sisla delen, som behandlas i finansutskottels belänkande nr8. Jag anser fortfarande atl del hade varil en fördel om frågan om ändring ibostadsbeskattningen och molioner härtill fått en gemensam behandling i ettbelänkande i stället för atl delas upp pä tre olika beiänkanden - från civil-,skatte- och finansutskotten - som dessutom Bostadsbeskattningen, m. IV. behandlaspä olika dagar här i kammaren. Jagtog mig friheten alt ändå göra en viss samlad bedömning, och jagförsökte belysa några vikliga problem pä bostadsmarknaden med anknytning tillbostadsbeskattningen, mot bakgrunden av en tilltagande segregation, ökadeorättvisor mellan olika boendeformer och en omfattande spekulation. Denproposition som ligger till gmnd för del betänkande vi nu behandlar har säslora brister och svagheter att den enligt vpk:s mening inte bör få ligga lillgrund för i och för sig angelägna förändringar. Det är en mening som f ö. ocksådelas av socialdemokraterna. Vi har därför i vår motion yrkat avslag päpropositionen och begärt nya förslag möjligt. Regeringsförslageninnebär alt kostnaderna för reparation och underhåll i vissa fall inte får drasav pä en gång utan i stället enligt avskrivningsplan. Som kompensation för altenskilda fastighetsägare fär vänta på skatteäterbäringen öppnas i förslagetmöjligheter till snabbare stöd lill privata fastighetsägare genom bättreräntebidrag och ökade lånemöjligheler. Denna blandning av givande och tagandeger inte ett acceptabelt slutresultat. Detborde enligt vår mening vara uppenbart att avdrag inte i någon form skall fågöras för ombyggnadskostnader och att avdrag för underhållskostnader starktmåste begränsas. Inte heller bör möjlighet ges till generellaredovisningsmässiga uppskrivningar. Över huvud tagel är förslagen i propositionensädana att de gynnar en bostadsproduktion och ett enskilt ägande som enligt vårmening inte bör accepteras. 1ulskotlsförslaget kvarstår regeringsförslagen i allt väsentligt oförändrade,trots att de är dåligt underbyggda och gynnar enskilda vinstintressen. En av defrågor som måste ställas är varför både regering och utskotlsmajoritet frångållolika förslag från bosladsskatlekommitlén. Itidigare debatter kring bostadsbeskattningen har bl. a. vpk-motioner ochvpk-förslag bemötts här i kammaren med hänvisningar till dels bostadsskattekommitténspågående arbete, dels de förslag som bostadsskaiiekommiltén hade redovisat. Nuvisar det sig att praktiskt taget inget av de förslag sombosladsskatlekommitlén har kommit med på del här områdel har lagils upp ipropositionen. Det visar sig dessutom att bosladsskattekommiltén inte alls harbehandlat vissa delar av de motioner och förslag som lidigare har väckts här ikammaren. Skatteutskottethar kommil med en rad underiiga påståenden som motiv för att biträdapropositionen och avstyrka motionerna från s och vpk. a. säger man alt detär tillräckligt all konstatera atl bosladsrätlshavarnas möjligheter att göraavdrag i samband med de fördelade lånen uppstår genom ett kringgående av degrunder som gäller för beskattningen. Vidare påstås atl de ej avsedda skailelälinadersom dä uppkommer i allmänhet är betydande och bostadskostnaderna blir därigenomofta avsevärt lägre än för motsvarande hyreslägenheter. Motdenna bakgrund har utskottet sedan funnit atl det framlagda förslaget är eltsteg i rätt riktning även om det inte helt återställer den Jämvikt som bör rådavid beskattningen. Herr lalman, jag skulle vilja säga alt det är allt ell bra litetsteg man tar, ett steg som inte får någon större eller avgörande betydelse föratt utjämna orättvisorna mellan hyresboende och bostadsrätter med strimladelån! Vilken jämvikt är det f ö. man talar om, som man med förslaget villåterställa? Varje seriös betraktare kan ju konstatera att det inte blir frågaom atl med föreslagna åtgärder åstadkomma rättvisa. Ingen vill väl påslå attdet innan man lade de här förslagen förekom någon jämvikt som man nu skulleåterställa. Var och en vet att de här orättvisorna pä bostadsmarknaden mellanolika upplätelseformer har funnits under en rad år, ja, jag skulle vilja sägaårtionden. Utskottetredovisar olika alternativa lösningar som slår till buds i syfte all åstadkommastörre rättvisa, men man avvisar samtliga alternativ som olämpliga. Man villsålunda inte begränsa avdragsrällen när del gäller räntan på det man kallarfördelade lån och föreslår i själva verket att man skall genomföra ett mycketdåligt och ofullständigt förslag i slället för atl komma med tidigare framfördaeller nya, bättre och effektivare förslag. När anser utskottet det motiverat?Vilken omfattning skall systemet med strimlade lån och olika typer av andels-eller ägandelägenheter få, innan mera långtgående åtgärder kan anses motiveradeav utskoiiei? Propositionens och utskottets förslag gällande ombyggnad av enskiltägda hyreshus som innebär elt klart gynnande av enskilda vinstsyften kan vifrän vpk - som jag föml varil inne på - inte biträda. De enda som gynnas avförslaget är privata fastighetsägare som tillförs nya vinster medanhyresgästerna inte får en krona lägre boendekostnad. Någon höjning avlånegränsen vid ombyggnad av enskilt ägda hyreshus och ändring av dengaranterade räntan bör enligt vår mening inte ske för denna kategori avfastigheter och fastighetsägare. Jag yrkar bifall till reservationen i skatteutskottets betänkande nr11, vilket innebär bifall till vpk-motionen 2697. Bostadsbeskattningen,m. BO (): I den proposition som behandlas i skatteutskottets betänkande nr 11läggs förslag fram som syftar till att undanröja möjligheterna atl på elt ickeavsett sätt utnyttja vissa regler för bostadsbeskattning och fastighetsbeskattning. Delgäller i första hand avdrag för kostnad för reparation och underhåll av s. k.andelshus enligt en definition som Jag kanske inte behöver gä in pä eftersomden finns i utskottets betänkande. Den här rätten lill avdrag begränsas sä lillvida att endast den del av kostnaden som uppgår till 10 96 av fastighetenstaxeringsvärde före ombyggnaden är avdragsgill. I övrigt färkostnaden inräknas i anskaffningsvärdet, och sedan får värdeminskningsavdraggöras . Närdel gäller bostadsrätlsföreningar med s. k. strimlade eller fördelade låninnebär förslaget att man enligt en schablonmeiod får en beskattning på 4 96 avdet värde som räknas fram pä grundval av föreningens förmögenhet och skulder,minskat med . Syftet är alt skapa bättre balans mellan olikaboendeformer- bostadsrättsförening av konventionell lyp, bostadsrätlsför- Bostadsbeskattningen,m. eningav här ifrågavarande lyp, hyreshus och villor. Vidareläggs förslag fram om begränsning av avdragsrällen vid ombyggnad med statligtstöd i form av statliga lån. Det innebär atl kostnad för reparation ochunderhåll, som varit avdragsgill, ärdet lillden del kostnaden är underiag för det statliga länestödet ulan skall tas upp påavskrivningsplan. Åriiga värdeminskningsavdrag får sedan göras med 1,5 eller1,75 96, beroende på om fastigheten är byggd av sten eller av trä. Denbedömning som skatteutskottets majoritet har gjort är att de förslag som finnsi propositionen innebär avsevärda förbättringar jämfört med nuläget.