prot · G30961 · 1979-12-31 00:00:00 — De som producerar ochförfogar över billigare kraft gör då stora vinster, I det svenska elsystemet ärskillnaden mellan den dyraste och den billigaste kraftkällan enormt stor, 1äldre svenska vattenkraftsstationer, vilkas byggkostnader redan för längesedan är betalda, uppgår produktionskostnaden bara till några få ören perkilowattimme, 1 nybyggda vattenkraftverk kan kostnaden ligga på mellan 7 och 11öre medan kostnaden för ström från minikraftverk kan vara betydligt högre. Kostnaden för elektricitet från nybyggda kärnkraftverkuppskattas f. n. av branschens egna företrädare till 11,5-13,/kWh.Kolbaserad kondenskraft uppskattas kosta 16,5-17,/kWh. Med utgångspunkt idessa antaganden skulle alltså skillnaden mellan kärnkraft från nybyggda kärnkraftverkoch kolkraft vara /kWh. Om man tillämpar en strikt långsiktigmarginalkostnadsprissättning, skulle med utgångspunkt i kraftindustrins egnaberäkningar alltså elpriset behöva höjas med , vilket i dagens läge skullebetyda prishöjning. Men om man i stället utjämnar produktionskostnaderna heltoch alltså låter den billigare vattenkraften betala en del av kostnaden förkärnkraft och kolkraft, blir medelkostnaden i kärnkraftsalternativelll,2-12,0öre, medan medelkostnaden vid kärnkraftsavveckling blir 12,0-12,9öre/kWh, I bästa fall blir det alltså ingen skillnad i medelproduktionskostnadmellan alternativen, I värsta fall skulle skillnaden bli /kWh, Här kanman fråga sig om det är vettigt att sätta priset på el lägre. Det är knappastönskvärt, eftersom ett lägre pris skulle öka det slöseri som vi redan har, ochvi bör nog se till att slöseriet dämpas något. Kanske kan man ha högspänd elström, somindustrin köper till ett pris av /kWh , medanpriset för vanliga hushållskonsumenter skulle kunna vara . Med en sådanprissättning skulle-utifrån kraflindustrinsegna kostnadsantaganden-elpriset blil-2öre högre i avvecklingsalternativet än i kärnkraftsalternativet. Omkärnkraften fortsätter att fördyras kan dock förhållandetmycket väl bli det omvända 1990. Under alla omständigheter slår knappast enmerkostnad på /kWh ut den elkrävande industrin. Skulle något eller någraföretag ändå få problem kan man ju tänka sig alt efterskänka hela eller en delav elskatten, som beräknas uppgå till /kWh, Slutsatsen är alltså att arbetarna i våraprocessindustrier kan känna sig helt lugna vid en kärnkraftsavveckling.Arbetarna vid Pappersbruk, Domnarvets , , m.fl.- det rör sig ju här om elkrävandeprocessindustrier- kan känna sig helt lugna från den utgångspunkten. Prisetkommer inle att belasta dem i den Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi meningen.Det är alltså felaktiga utgångspunkter som används vid beriik-ningarna när detgäller processindustrin, och beräkningarna rnåste därför helt tillbakavisas.Det beklagliga är att konsekvensutredningen hjälper till att sprida ryktena idebatten. Energiministern säger i sitt svar på min interpellation, ivilken jag krävt att regeringen skall redovisa alla kostnader för kärnkraftensom inverkar på elpriset, att regeringen inte tänker göra någonting.Energiministern säger sig sakna anledning att ta ställning till hur kostnadernaskall beräknas. Men är inte folkomröstningen just anledningen till att rnan börta ställning? Regeringen bör väl där se till alt tillgängliga beräkningarkommer ut och får en jämbördig status. Det tycker jag år en förutsättning föratt folkomröstningen skall få ett resultat och ge den vägledning som den börge. Annars anser jag att regeringen i det här fallet undandrar sig sill ansvar. Energiministern hänvisar till de kampanjpengar som deolika alternativen har fått. Ja, i så fall skulle man kunna tänka sig altenergiministern nästkommande onsdag föreslår att nej-alternativet, linje 3, fårväsentligt höjda bidrag för att komma i jämnhöjd med övriga alternativekonomiskt, så att man kan sälta in sin molpropaganda just mot sådana härutredningar och så att det kan bli en någorlunda rättvis folkomröstning i dethär hänseendet. Det borde vara en logisk konsekvens av vad energiministernsäger i sitt svar. Jag vill ändå tacka energiministern för alt hanhar avlivat myten om alt konsekvensutredningen skulle bygga på något slagsopartiskhet och realism. Det är bra att statsrådet erkänner att det finns andraberäkningsgrunder, som är lika realistiska som de som har kommit fram iutredningen. BOSÖDERSTEN (s): Den fråga som tar upp i sininterpellation aren betydelsefull fråga. Del är också en fråga som har förmåganalt röra upp sinnena-den är känsloladdad. är del emellertid också enfaktisk fråga. Del är i grunden en fråga om vilka de verkliga kostnaderna ärför att driva de tio kärnkraftsaggregat som färdigbyggda. Den frågan ärinle vare sig känsloladdad eller metafysisk - den kan vi tvärtom ge ett precistsvar på. Statsrådet har varit myckel försiktig i sitt svar,och det kan vara förståeligt att han inte vill dras in i politiskakontroverser. Men det går alltså enligt min mening att ge ett mycket precistsvar på den här frågan. Vi har således tio aggregat som är färdigbyggda - jagräknar då med och . Tillsammans kan dessa leverera 45 TWheller 45 miljarder kWh el . Vi vet att den totala kostnaden liggerpå /kWh. Det är bara att gå in i deras räkenskaper så kan man se det.Men den väsentliga kostnaden som det gäller alt få falt på inför folkomröstningenår de rörliga kostnaderna, och de ligger i runt tal på /kWh församtliga tio aggregat. Det är alltså väsentligt och fullständigt elementärt kan något om ekonomi, all man har förmåaa all göra distinktionen mellanfasta och rörliga kostnader. De fasta kostnaderna är i första handkapitalkostnaderna. De rörliga kostnaderna är kostnaderna för bränsle,reparationer och översyn och för omhändertagande av avfall. Vi kommer aldrigall få tillbaka kapitalkostnaderna om vi slänger av de tio aggregaten ochaldrig öppnar de fyra sorn redan är färdigbyggda men som vi ännu inte harstartat. Det enda vi kan spara i realiteten är de rörliga kostnaderna. Ochdessa uppgår till /kWh - del är det betydelsefulla tal som vi aldrig kankomma ifrån och som vi måste hålla i minnet. Jag tror att också Lars-OveHagberg får finna sig i att hålla den siffran i minnet. Vad sedan kostnaderna för el från ochOskarshamn 3 är kan vi ta mycket lätt. Det är mycket möjligt att de kan stigaupp till /kWh. Men del är av oerhört ringa betydelse för bedömningen avkärnkraftens kostnader- det är kostnaderna för all driva redan installeradkapacitet som här är det väsentliga. Kostnaderna för el från olja och kol. som är alternativen,är mer tveksamma. En undre gräns för kostnaderna för el från dessa källor kandock sältas med relativt stor säkerhet. För oljekondens - där har vi en vissinstallerad kapacitet - är det återigen de rörliga kostnaderna som ärrelevanta. De ligger runt /kWh, och de bestäms helt av rådandeoljepriser. För el från kolkraftverk är det däremot de totalakostnaderna som är av betydelse, för här måste vi bygga nya verk. De totalakostnaderna liggeri dag också runt /kWh, räknar med18-22 öre som ett rimligt intervall. Andra uppger litet lägre siffror, kanske17-J9 öre. Men om vi räknar väldigt lågt ser vi alt kostnaderna för el frånolja och kol i varje fall blir minimalt /kWh, Vid kostnadsjämförelser inför ett kärnkraftsslopp ser viatt det är tre siffror som är betydelsefulla: 5, 15 och 45, Den första siffran,, är den rörliga kostnaden för kärnkraft från befintlig kapacitet. Denandra, , är den absolut minimala kostnaden för el från olja ellerkolkraft, som är de verkliga alternativen till kärnkraft. Den tredje siffranslutligen, 45, anger det antal terawattimmar, eller det antal miljarderkilowattimmar, el från kärnkraft som vi måste ersätta vid ett kärnkraftsslopp. Jag tror att dessa tre siffror - låt mig upprepa dem; 5,15 och 45 - och innebörden av dem kan göras fullt fattbara för det svenskafolkel inför den stundande folkomröstningen. Kan man dessutom de fyraräknesätten så kan man räkna ut, att om vi skall ersätta 45 miljarder kWh elfrån kärnkraft med el från olja eller kol och merkostnaden per kikowattimmeuppgår till 15 minus 5, dvs, /kWh-vi multiplicerar 45 miljarder kWh med10 öre-så får vi en merkostnad på , i runt tal 5miljarder. Det är alltså den absolut minimala kostnaden för éttkärnkraftsstopp. Den årliga kostnaden för att producera de110-115 TWh el som vi kan producera med redan installerad kapacitetligger i storleksordningen . Om vi skall producera sammamängd el utan kärnkraft - och vi kommer alltid att behöva den mängden under1980- och 1990-ialen, vi kan aldrig komma under denna låga gräns - Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Det innebär också attpriset på el, som konsekvensutredningen har angivit, kommer att stiga medåtminstone . Det kommer att slå mot våra basindustrier. Det kommer att fåmycket svåra, negativa effekter på industrin. Kostnadsfördyringen av den typsom jag har angivit - , per anställd i Pappersbruk, , per anställd i det företag där är anställd, - kan vi inte komma ifrån. Sedan försöker snara in sig i en mtrssasaker. Han säger att det kan bli ökade vinster på redan befintlig vattenkraftetc. Ja, men det finns över huvud taget inte någon samhällsekonomisk vinst idet. Den samhällsekonomiska kostnaden är kostnaden för att importera den oljaoch det kol som vi behöver för att ta fram de 45 miljarderna kWh. Denmerkostnaden på kommer vi aldrig undan hur vi änvänder och vrider på oss. Vad är det då vi behöver göra för att få fram dessa 5miljarder kronor som vi måste betala för den ökade importen av olja och kol? Vimåste byta den mot svenska exportprodukter. Hur många jobb behöver vi skapa föratt gå i land med det? Vi kan räkna med att förädlingsvärdet per anställd iexportindustrin är . Skall vi skapa ett ökat exportvärde för5 miljarder kronor måste vi alltså ha 50 000 nya jobb enbart för att betala denökade import av olja och kol som vi ofrånkomligen behöver för att få el i detfall det blir ett nej i kärnkraftsomröstningen. Dessutom kommer naturligtvisännu fler jobb att slås ut från basindustrier på grund av de kostnadsökningarsom man har talat om. Ett kärnkraftsstopp kommer att få förödandekonsekvenser för industrisysselsättning och för det svenska industrisamhälletsframtid. Inte ens kan väl inbilla sig alt vi skall kunna få 100000 nya industrijobb för . LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: Bo Söderslen kommer inte med mycket nyttutifrån vad han tidigare presenterat, och detta är ungefär lika dåligt. Han göringen egentlig kostnadsjämförelse. Han fortsätter att hävda att för de tiokärnkraflsaggre-gal vi har kommer den rörliga kostnaden att stanna på 5öre/kWh. Jag hävdar att kostnaden kommer attöka. borde inte vara så blind, utan han borde se att kraven påsäkerhet kommer att höjas om kärnkraftsaggregaten skall drivas under längretid och att när de blir äldre underhållskostnaderna därmed kommer att stiga.Dessa kostnader kommer alltså att öka, och utredningar visar också redan alt såär fallet. En annan sak är att tydligen menar - hankanske syftar på linje 2, som har ett eget avvecklingsalternativ - att man viden avveckling skall ersätta de tio kärnkraftsaggregaten med samma mängd energi.Jag vill upplysa om att så inte är fallet. Man kan inte ersätta 45TWh kärnkraftsenergi med kol eller olja, och då går alltså inte ekvationenihop. Ett aggregat kan ersättas med ett kolkondens- kraftverk.Ett kan ersättas med vind- och vattenkraft. Tre stycken kan ersättas medkraftvärmeverk och mottryckskraft. Det betyder inle någon ökad olje- ochkolanvändning om man använder mottryckskraft. Fyra stycken behövs inte om utbyggnadenav elvärme stoppas och hushållningen i redan eluppvärmda hus skärps. Detåterstår tre kärnkraflsverk i programmet. Hushållningen inom industrin kanskärpas - då slipper vi det tionde. Hushållningen på övriga sektorer kanskärpas - då slipper vi det elfte. Och enligt nej-alternativet är det tolfteaggregatet helt utanför kostnadsramen. Det behövs inte. Då behöver vi inteersätta den här kärnkraftsenergin. Del vi som förespråkar nej-alternativetutgår ifrån i ett av räkneexemplen är all , motsvarande produktionen vidett stort kolkraftverk, skulle behövas, får faktiskt finna sig i att räkna utifrånden förutsättningen i stället för att räkna med en elprishöjning utan att i detsammanhanget ta hänsyn till att man kan omfördela kostnaderna i samhället. Detsom förvånar mig mest är att en socialdemokrat på detta sätt beräknar vilkakostnader processindustrin kommer att få utan att ange att han villha en annan prispolitik än den som förs och att man kan använda övervinsternainom andra områden så att man får en utjämning. Det finns alltså elenergi till processindustrin . Detföreligger inga problem i det avseendet, utan frågan gäller bara hur vianvänder denna energi. De beräkningar som har redovisat här ärsåledes inte giltiga när det gäller de exempel han har fört fram. Otri kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi BOSÖDERSTEN (s) replik: Att har apostroferat mig iden här interpellationen kan kanske förefalla något märkligt. Anledningen filldet ar naturligtvis inte enbart att han är intresserad av kärnkraftenskostnader- jag tror att sakliga intresse i det avseendet igrunden är tämligenbegränsat - utan att han inser att denna fråga har en oerhört stark politisk spännkraft. Basindustriernas möjligheter att överleva är helt enkelt imyckel stor utsträckning beroende på vilka kostnader de har. Det går inte attkomma ifrån detta faktum. Ingen är så ondskefull att han vill slå igenbasindustrier, och ingen vidtar åtgärder så att vi såsom i vårt län förlorar enmassa jobb bara för ro skull, utan de svårigheter vi har beror på att vibefinner oss i ett besvärligt konkurrensläge. Kostnaderna för energin utgör en tung post förbasindustrierna. Det har jag visat i detaljerade beräkningar. Kostnaderna förel i pappersbruk uppgår nästan till samma belopp - ungefär 100milj, kr, - som den totala lönekostnaden vid bruket. Kommer bruket attinstallera en ny pappersmaskin och bygga ut verksamheten, vilket vi hoppas blirfallet, så kommer naturligtvis elkostnaderna att bli ännu mycket större. Dettagrundläggande faktum kan inget snack i världen ta bort. Elpriserna kommer att stiga . Det är ofrånkomligt.På 1980-och 1990-talen kommer vi att behöva . Det kan man inteheller Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Märk väl att jag enbart talar om de tio redan färdigbyggda aggregaten.Vi vet att vi gör av med ungefär . Vi vet också att vi har ökatelkonsumtionen i storleksordningen enbart trots attvi haft en lågkonjunktur. Vi vet vidare att en fortsatt rationalisering avindustrin kräver energi - inte heller delta faktum kan trollabort. Mot den bakgrunden är det klart alt vi får en stor kostnadsstegring. Vimåste betala för ökad import av kol och olja. Tyvärr finnsdet samhällsekonomiskt sett bara ett sätt att betala dessa kostnader, och detär genom att producera mer. Det är alltså helt enkelt så att nejinnebär en projektil som riktas mot våra basindustrier. Men, ,det är inte hår vi skall föra vår debatt. Låt oss hoppas att vi införfolkomröstningen får träffas och föra vår debatt i , i ,i och i , Det är där vi hör hemma, och det är där vi skalldiskutera. LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: Jag accepterar naturligtvis erbjudandet omdebatter på de ställen som nämnde. Vi kan debattera också på andraplatser. Anledningen till att är nämnd i samband medmin interpellation är att konsekvensutredningen utgör den grund som BoSödersten ställer sig på. Det är en grund som jag inte accepterar, och jag hardärför begärt att energiministern och regeringen skall lägga fram en allsidigredovisning av de kostnader som sammanhänger rned kärnkraften, hardessutom använt de här siffrorna på ett sådant grovt felaktigt sätt att de blirmissvisande för hela kärnkraftsdebatlen. Ingen är så ondskefull att han vill lägga nedbasindustrierna, säger . Men vill förorda en sådanprispolitik som innebär att kostnaderna ökar om det skulle bli ett nejtill kärnkraften? Skulle socialdemokratin vilja tillämpa en sådan prispolilik istället för att använda övervinslen för att sänka priset på el iprocessindustrin? Jag skulle bli mäkta förvånad om man inte skulle tillämpa enprispolilik som gynnar processindustrierna i ett sådant läge. anförde pappersbruk som ettexempel. Men, , med en riklig tillgång på energi fortsätter man jubara att installera pappersmaskiner och att bygga ut verksamheten. Man införinte sparåtgärderutan använder sig av den energislösande teknik som vi häri dag.Man ger i stort sett tusan i mottryckskraften och i de egna möjligheterna attinom ramen för företagets verksamhet bygga ut egen energi. Det är ju effektenav det energislöseri som talar för. Om man ställer det alternativ som Bo Söderslen förde framgentemot värt alternativ finner man all det med vårt alternativ inle krävs merolja, Alla beräkningar visar att alternativ kräver minst likamycket olja som vårt - om inte mer om man skall slösa som man gör . Så till frågan om processindustrin och dess framlid. BoSödersten talade om 100 000 jobb. Han tänker sig tydligen då enprocessindustri med elanvändning.Men hur många jobb får man där? Det år ju sä att el ersätter mänskligarbetskraft. Så har utvecklingen varit . Det är alltså den linjen manvill gå vidare på nu i stället för att salsa t. ex. pä elred i , på att driva fram energisparande lösningar i tekniska hänseenden. Mankan t, ex, reglera varvtalen på pumpar, fläktar och allt sådant, så all man kanspara in ett helt kärnkraftverk på en gång. Sådana åtgärder tvingas inte framgenom linje, och då får man heller inte några jobb. Jobben finnsinom förädlingsindustrin och inorn verkstadsindustrin. De finns t. ex. inomindustrierna för finförädling av våra träråvaror. Där går det åt 10-15 gångermindre energi än i processindustrierna. Och processindustrierna har energi , så det är inga problem. Oitt kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi BOSÖDERSTEN (s) replik: När blir pressad, då brukarsanningen krypa fram. Det var intressant att höra att tydligeninle är intresserad av att bygga ut pappersbruk ytterligare. Menskall vi göra det, då behövs energin. Pratet om att man slösar rned energin utei näringslivet är grundfalskt. Så dyrt som det är med olja och energi överhuvud taget gör man alltför alt spara energi. Men vi kan inte tillverka papper,massa och stål annat än genom mycket energikrävande processer. Så till frågan om prissättningen. Tyvärr måste jagkonstatera all inte har förstått de samhällsekonomiska sammanhangen.Vad han i realiteten säger är att vi skall la överskotten från ochanvända dem för att subventionera en ökad import av olja och kol och alt vidärmed skall kunna stoppa kärnkraften. Vi socialdemokrater vill också la handom de här överskotten, men vi säger all vi skall använda dem för att skapa jobbinom den offentliga sektorn, dvs. inom sjukvården, barnomsorgen osv,, för vihäri dag ett samhälle som befinner sig i djup obalans. Vad sedan elredprocessen beträffar är vi naturligtvis likaangelägna som alla andra om att delta skall komma till stånd också i . Slutligen: Ett kärnkraftsstopp kommer ingalunda att drabbaoss alla lika. Det kommer att slå ut delar av våra basindustrier. Del är deanställda vid massa- och pappersbruken, vid aluminiumverken, vidkiseifabrikerna och inom järn- och stålindustrin som kommer i kläm. Människornai storstädernas värmestugor riskerar inga jobb. Arkitekterna, förskollärarnaoch eleverna vid kommer inte i någon skottglugg. Del är de gruppernasom med sitt nej till kärnkraft nu vill rösta börl jobben i , Värmlandoch , Byråkraterna, gitarrspelarna, kändisarna - de riskerar inga jobbgenom att rösta nej till kärnkraften. Som vanligt är det arbetarna som får ståför fiolerna. Det är jobbarna i Domnarvet och , i Ljungaverken ochMatfors som riskerar alt förlora sina jobb. Vems intressen är det egentligensom och vpk företräder? Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi RUNETORWALD (c): Jag vill inledningsvis uttrycka min tillfredsställelseöver att vi genom inlerpellationsdebatterna får tillfälle att nagelfara, jagskulle nästan vilja säga punktera, vissa kärnkraftsanhängares uppfattning attelproduktion med kärnkraft skulle vara myckel billig i jämförelse med andrametoder. Genom svaret har vi fått en möjlighet att i riksdagsprotokollet fåfastslaget att de låga kostnader som angetts beror på att man använder sig aven kalkylränla på . Vilka seriösa förelag vågar genomförainvesteringar i projekt som ger kalkylränla? 1 verkligheten torde detvara sä, alt man inte vill räkna med en lägre kalkylränla än . Helst börden vara för att man skall våga ge sig på investeringar. I svaret påstås att kärnkraftsel skulle kunna producerasför /kWh vid en kalkylränla på och vid en tillgänglighet av 70 %.Men vad ger oss anledning att räkna med en så hög tillgänglighet?Internationell erfarenhet tyder knappast på en högre tillgänglighet än omkring61 %. Detta betyder en minskning av energiproduktionen med perkärnkraftverk med ty åtföljande effekt på kilowattimpriset. Låt mig därför redovisa en enligt min och många andrasmening betydligt tillförlitligare kalkyl, baserad på. såvitt jag kan finna, enrealistisk bedömning av de aktuella faktorerna. Jag hoppas att detaljerna skallframgå av vad som visas på . Att bygga en ny reaktor av Forsmark 3-typ kostar mellan 6och . 1 linje 1 och linje 2 förordas ju byggandet avytterligare tvä reaktorer. Vid en tillgänglighet på - vilket har varitden vanliga tillgängligheten i , den har t, o, tn,varit något lägre - producerar reaktorn ärligen i genomsnitt ca 5,5 miljarderkWh, Om vi räknar med en kalkylränta på och en avskrivningstid pä ,blirannlritelen . vilket innebär 750 milj, kr, . Därmed skullealltså kapitalkostnaderna bli ca /kWh. Det är alltså barakapitalkostnaderna. Dessa tycker inte om. Han vill bara tala omreaktorer som redan är byggda, rnen då måste man ju också notera att de sexreaktorerna vid utgången av är till mer än hälften förbrukade. Manräknar ju med en livstid för reaktorerna pä bara . Enligt utredningar som jag har fått beräknasdriftkostnaderna bli /kWh, Bränslekostnaderna beräknasuppgå till 2,/kWh, Vidare har vi de mycket omstridda kostnaderna förbehandling, slutförvaring och demonlering av kärnkraftverken, ly det blir ocksåaktuellt framöver. Här beräknas kostnaderna kommaatt ligga vid1,5-2,/kWh. När det gäller den här saken får vi kanske den störstastriden, eftersom somliga hävdar alt det räcker med /kWh. I varje fallinnebär detta en produktionskostnad på /kWh vid reaktorväggen. Låt mig sedan ägna Bo Söderslens demagogiska utläggningarnågra kommentarer. För detförsta är han helt övertygad om alt de prognoser som har gjorts är Men låt mig påminna om att samma duktiga prognosmakare hos CDL år 1972förutsåg alt vi skulle förbruka 200TWh. Den kalkylen ändrades 1975 till159 TWh. säger , och del är ju ett lillnyktrande,att det år1990 kanske blir , Men bara detta visar ju hur illa prognosen harslagit in. Vi tror att man kan räkna med en betydligt lägre siffra, i varjefall inte över 110, och då faller mycket av resonemang, somuppenbarligen är ett försvar för byggandet av ytterligare två reaktorer. När det gäller processindustripriset beviljar juregeringen betydande rabatter till energikrävande industrier. Jag har med detta velat visa all det finnsbetydligt större anledning att sätta tilltro till de amerikanska uppgifter somåterges i statsrådets svar än till de beräkningar som kärnkraflsförespråkarna iSverige torgför. Jag bör kanske än en gäng understryka att priset /kWhgäller vid reaktorväggen. För konsumenten tillkommer distributionskostnader på10-15 öre/kWh, Om kostnaderna för kärnkraftsproducerad elenergi Jag bör självfallet, vilket ju också sades idebatten, vara försiktig och försöka undvika att ta ställning i de frågor somnu debatteras före folkomröstningen. Jag har velat redovisa olika beräkningssätt och kalkyler.Därmed har jag inte underkänt någon mening och har över huvud taget inte tagitställning.