prot · G309143 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:143 § 1 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad, § 2 Talmannen meddelade att läkarintyg inkommit för£/i'o/-Mrt/-/(//;(/, som var sjukskriven ytterligare den 14-27 maj.Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att PaulLestander (vpk) även skulle tjänstgöra som ersättare för EivorMarklund, Om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt landatt tjänstgöra i § 3 Om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt landatt tjänstgöra i Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga.1979/80:443, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att verka för att möjligheterna för läkare från utonmordiskt liind iitttjänstgöra i ökas. Enligt lagen (1960:408) om behörighet att utövaliikaryrket krävs som regel svensk legitimation för att få arbeta som läkare iSverige, Den som utom riket har avlagt läkiirexamen och i gått igenomföreskriven efterutbildning skall på ansökan få legitimation. Inom socialstvrelsen finns en särskild - NUM - som har till uppgift att handlägga frågor omkompetens och kompletteriinde utbildning fram till legitimation för bl, a.läkare med utländsk examen. Enligt lagen är även den behörig att utöva läkiiryrket iSverige som utan att inneha svensk legitimation förordnats att uppehållastatlig eller . Sådant förordnande meddelas avsocialstyrelsen eller efter stvrelsens bemyndigande ;iv sjukvårdsstyrelse,sjukvårdsdirektion eller amian myndighet, Socialstvrelsen har bemyndigat sjukvårdshuvudmännen attbl, ii, förordna läkare med utomnordisk läkarexamen att fullgöraallinäntjänst-göring eller att vikariera på tjänst som underläkare. Vidare fårhuvudmännen förordna sådan läkare som vikarie för distriktsläkare, biträdandeeller extra distriktsläkare, om liikiiren tjänstgjort minst fyramånader vid svenskt sjukhus. En förutsättning för iitt få sådana förordnandenär att meddelat tillstand att vikariera som underläkare iSverige. Sådiint tillstånd meddelas först sedan liikaren efter vissa kunskaps-och språkprov fått fastställd den ytterligare utbildning som behövs för rätttill Om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt landall tjänstgöra i För vikariat på tjänst för liikare medspeciiilistkompetens krävs förord-niinde av . Styrelsenrneddeliir sådana förordnanden till liikare med utomnordisk examen friimfcirallt på tjiinster inom verksiimhetsområ-dena iinestesiologi. klinisk patologioch röntgendiiignostik. En grundläggande förutsättning för ;itt få arbetii iSverige är iitt invandrarverket nieddeliit iirbets- och uppehållstillstånd. Läkiire med obegränsiit godkäniiiinde i iinnat nordisktliind iir i princip jiimställd med svensk liikiire. Enligt min uppfattning ger bestiirnmelserna på dettii områileliikiire med utländsk examen godii möjligheter att få arbeta i . Jag kan nämna att det finns ca 2 500 liikiire mediitliindsk utbildning som fått svensk legitimation och iir verksiiinniii somliikare i laiulet. Diirutciver iirbetar drygt 900 utomnortliskiiliikiire i med ;iv sociiilstyrel-sen meddelade tidsbegränsadeförordnanden. Många iiv dessii liikiire iir verksamma inom medicinska ochsieourafiska bristområden. (s): Jag ber iitt få tacka för svaret. Men jiigiir inte riktigt nöjd med det, eftersom min frågii var orn stiitsrådet ärberedd iitt verka för iitt möjligheterna för läkare från utomnordiskt land atttjänstgcira i iikiis. Det är emellertid möjligt för stiitsrådet iittliimna ett kompletterande svar. Det finns naturligtvis en anledning till att jag stiilltdcnn;i fråga till statsrådet. Anledningen är helt enkelt den. att fleriihuvudrniin tycker sig hii förmärkt-om man skall uttryckii sig riktigt försiktigt-attdet förefaller som om det blivit svårare för utländska läkare att få arbeta iSverige. En av motiveringarna till detta skulle viirii - det hiivdiis friinflerii häll - :itt vi i har så många läkare att det inte finns behov;iviitt ge utliindskii liikiire möjlighe't iitt arbeta här. oiivsett om de kominer från sliitteneller från skogslänen, upplever inte situiitionen när det gäller tillgången påliikare så ljus och problemfri. Antalet vakanta tjänster inom sluten vård viir1979 högst i och lägst vid Karolinskil sjukhuset, somhiide I 7c. Antalet viikanta tjänster inom öppen vård var 1979 högst iNorrbotten och lägst i . Läkartjänsterna är i regel besatta vid de storaundervisningssjukhusen, där man alltså är välförsedd med specialister av olikaslag. siiintidigt som de mindre sjukhusen i framför iillt de vidsträcktaglesbygderna tiivliir om att locka till sig vikarier för att kunna tillgodosedet mest iikuta sjukvårdsbehovet. Vikariat som specialist i storstiider ochtiitorter lockiir emellertid mer. Då detta förhållande väl knappast kommer att andras ibrådrasket. måste man enligt min mening starkt ifrågasätta lämpligheten av attpraktiskt tiiget stoppa läkare med utländsk medicinsk exiiinen som vill arbetiii . Det är ofta tack vare dem som bristområdenas sjukvårdsfunktioneriner hinud Dessa liikiire är oftast kunniga yrkesmän mederfiirenheter som på inånga håll kiin ge sjukvården impulser, och med den rättastimuliinsen och utvecklingen växer de sniibbt in i rollen som liikiire iSverige. Det vore till nackdel för vår sjukvårti iitt ej ge dem möjlighet attiirbeta hos oss. Jiig vill därför upprepa min fråga: Är stiitsrådet bereddatt vidta åtgiirder för att underlätta för utländska läkare att få arbete hiir? Som framgår av vad jag siide i mitt svar tillAnna-Gretii Skantz är principerna för rätten att utöva läkaryrket i medeller utiin legitimation fiistlagda i en lag som har beslutat om. Pådet här området är det viktigt att en lämplig avvägning uppnås mellan å enasidan intresset av att ge möjlighet för utländska liikare att arbetii i Sverigeoch å andlja sidan kraven påatt dessa läkare har tillräckliga kunskaper som gördem ägnade att arbeta inom den svenska hälso- och sjuk.'ården. Jag kan klartdeklarera att jag för egen del anser att man med de nuvarande bestämmelsernafår en lämplig avvägning härvidlag, liksom man får de möjligheter som behövsatt erbjuda läkare med utländsk examen arbetstillfällen i utan att mandärför tvingas göra avkall på kraven på erforderligt kunnande. Bestämmelserna ger ochsjukvårdshuvudmannen möjlighet att förordna icke legitimerade läkare påvikari.it på olika tjänster inom den offentligii hälso- och sjukvården. Minaerfarenheter är att och huvudmännen utnyttjar denna möjlighetnär sa behövs för att möta bristsituationer inom vissa verksamhetsområden ochinom vissa landsändar. Förordnandena avser inte bara utomnordiska läkare utanockså i stor utsträckning svenska och nordiska läkare som ännu inte har fåttsvensk legitimation. förordnade t. ex. 879 svenskamedicine kandidater på läkartjiinster, varav 387 inom långvården och 393 inomsluten vård. Under förordnades 571 danskii medicine studerande, varav399 inom distriktsläkarvården. Totalt meddelade då ca 2 900tidsbegränsade förordnanden . Jag vill starkt understryka att det är viktigt att deläkare som kommer till - och detta gäller i all synnerhet dem somkommer till glesbygdens bristområden - behärskar svenska språket, så att de kanskapa kontakt med de patienter de möter i vården. Om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt landatt tjänstgöra i Jag delar helt statsrådets uppfattning, attdet när det gäller de utliindska läkarna måste ställas krav på derasyrkeskunnande och kunskaper i svenska språket, och naturligtvis måste kravockså ställas i fråga oru orientering i svenska medicinalförfattningar. Men faktum kvarstår att antalet i legitimeradeläkare med utländsk examen har minskat. 1977 hade vi 861 sådana läkare, och1979 hade vi 598. Det är anledningen till att jag har ställt frågan om mannumera har en mera Nr 143 restriktiv inställning till dessaläkare. Det har i debiitten framhållits att den Tisd'iepnden svenska läkarutbildningens nyautfornming med allmäntjänstgöring hiir gjort n nvii1980 ' svårare, liksom även detta iittvi nu utbildar ett viisentligt större antal Om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt land alt tjänstgöra i Omdet är riktigt att dettii är motiven vill jag fråga statsrådet: ärstatsrådet beredd att vidta för åtgiirder för att vi skall få fler handlediireoch de utbildningsresurser som behövs för att niiin skiill kunna gariinteriiutbildninaens kviilitet? Det är riktigt. ;i-Greta Skantz. att dennya svenskii läkarutbildningens utformning, som omfattar allmäntjänstgöring ochen väsentlig utökning av antalet läkiire. har medfört en begränsning avresurserna för att kunna ge utländska läkare nödvändig kompletteriindeutbildning för svensk legitimation och stiidigvarande arbete här i landet. Avden anledningen har man prioriterat politiska flyktingar och läkare som kiiiiåberopa särskild anknytning till . Dessii är alltså prioriteriidegrupper. Invandringen av läkare från utonmordiskt land har underseniire år kommit alt uppgå till ca 150 läkiire , och det är inte sådåligt. Det hör egentligen inte till frågan, men jag vill påminnaom det avtal som har träffats mellan och omen begriins-ning av nyinrättade tjänster till sjukhusen, detta för att råda botpå bristsituationen i vissa delar av landet. Detta avtal har i praktiken ännuinte fått någon effekt. Man kan inte förvänta sig en sådan så snart. Jag harför ögonblicket inte någon avsikt att vidta några extra åtgärder för iitt ökiiinvandring av utländska läkare till . Jag skulle vilja ställa vtterligare en fråga:Anser statsrådet att tiden nu är mogen att ge andra än dem som tillhör deprioriterade grupperiiii möjlighet att komma till ? Jag är inte beredd att svara på den frågiinnu. Jag tr-or att det krävs ganska noggranna överväganden om hur många läkaresom skall utbildas och konsekvenserna av fler läkare i landet. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Omden framtida användningen av Juktåkolonin i kommun Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:441, till jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministernom hans uppfattning orn Juktåkolonins framtida användning samt hur han rentallmänt ser pä domänverkets skyldighet att försälja mark till aktiva jord- ochskogsbrukare. Arbetet inom regeringen är så för-delat att det är jag somskall svara på frågan. Jag vill till att börja med nämna att myndighetersförsäljning av statsägd mark är reglerad i förordningen (1971:727) omförsäljning av staten tillhörig fast egendom, in. Bestämmelserna härominnebär bl. a. att myndighet får, inom vissa angivna värdegränser, säljastatlig egendom, om den inte längre behövs för myndighetens behov eller förannat statligt ändamål. Dessa bestämmelser gäller även för domänverketsförsäljningar. I fråga om domänverkets köp och försäljningar av mark villjag nämna att verket från olika skogsindustrierförvärvat 59 700 ha mark. I samband med förvärvstillstånd för de olikamarkområdena har regeringen föreskrivit att verket skall förhandla medlantbruksstyrelsen orn att överföra delar av den förvärvade marken fråndomänfonden till jordfonden. Vissa arealer har redan överförts ochförhandlingar pågår om ytterligare områden. Vid sidan härav har överenskommelserträffats mellan domänverket och lantbruksstyrelsen om överföring av drygt 200()0 ha mark. belägen på olika håll i landet. En stor del av områdena har redanförts över till jordfonden. Den mark som sålunda tillförs jordfonden skall iförsta hand tillföras bestående lantbruk eller användas för byte med andraskogsägare. Vad slutligen gäller Juktåkolonin har jag från domänverketinhämtat följande. bestod kolonin av 19 kronotorp. somsammanlagt omfattade 80 ha åker. Nufinnsdet endast 5 torp kvar med 22 ha åker.21 ha är utarrenderade till en jordbrukare. De övriga 37 ha har domänverketinte lyckats arrendera ut, och verket har därför beslutat låta marken återgåtill skogsmark. Om den framtida användningen av Juktåkolonin i Storumanskommun i (c): Jag tackar industriministern för svaret. Jag konstaterar att domänverket redan har beslutat attlägga ned Juktåkolonin. eftersom det, som industriministern säger, inte finnsarrendatorer. Men det finns faktiskt människor som iir intresserade av attköpa de aktuella torpen, bosätta sig där och bruka marken. Och det borde varaangeläget, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt. Det finns nämligenutredningar som pekar pä attdet aren god satsning att låta folk sysselsätta sigmed den här typen av verksamhet som kompletteringssvsselsättning. Om uppräkning av regleringsavgifterna vid störrevattenregleringar När det sedan gäller domänverkets markpolitik finner jagiiv industriministerns svar att enbart de s. k. bärkraftiga jordbruken ochskogsbruken skall ha möjlighet att förvärva mark av domänverket. Jag finner detlitet olyckligt just i det här området avlandet, där man mycket väl kan tänkasig iitt det finns intresse för att förvärva även mindre brukningsenheter. Jag vill säga till i Vämiäs;itt det enligt de uppgifter som domänverket har gett mig inte har funnitsintresse från någon att köpa marken inom Juktåkolonin. Om det intresset ändåfinns, vilket antyder, vill jag uppmana vederbörande att takontakt med domänverket i frågan. Det är lämpligt att vederbörande också tarkontiikt med lantbruksnämnden. Det är självfallet ett samhällsintresse iittodlad jord också kan förbli odlad jord. Får jag sedan säga, beträffande kommentartill den allmänna politiken i sammanhanget, att jiig visserligen hänvisade tillatt man bör tillföra bestående lantbruk den här marken - men till beståendelantbrirk räknar jag för min del också lantbruk där det finnsförsörjningsunderlag från andra näringsgrenar än lantbruk. Man kan alltsåmycket väl överväga att i tillämplig omfattning komplettera andra fastigheterän fullständiga jordbruksfastigheter med marken i fråga. Jag vill sammanfattningsvis säga att jag ser det sommycket värdefullt niir domänverksmark överlåts för främjande av jordbrukets ochskogsbrukets utveckling Härigenom kan uppbyggnaden av familjejordbrukstimuleras, och det är en angelägen målsättning, inte minst ur regionalpolitisksynpunkt. i (c): Jag tackar för industriministerns positiviiuttiilande när det gäller möjligheten att förvärva mark av domänverket. Deuppgifter som jag har fått tyder på att domänverket inte visat något intresse idet här sammanhanget, men självfallet skall kontakter tas för ytterligarekontroll av detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om uppräkning av regleringsavgifterna vid störrevattenregleringar Justitieministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:447, och anförde: har frågat mig om jag avseratt föreslå en uppräkning av de regleringsavgifter som döms ut enligtvattenlagen så att de realt motsvarar nivå. Regleringsavgifterna fastställs inom vissa i lagen bestämda gränser. Gränsvärdenavar länge resp. . lagändringiir hiir gränsvärdeiiii höjtsoch iir nu efter den Tisdaeen den seniisteiindringen 4 resp. . Genom höjiiingariiii skedde en i- ,,,: mo iinpassningfill förändringarnii i peniiingviirdet. Som friimhåller hiir peniiingviirdetsediiii 1974 undergått q... n,-,,-,rnknins Detta skulle i och för sii: kuniiii motivcrii en .,,, ,./,.,-r,., - av Iegtei iiigsav- ytterligarehöjning av gränsvärdena. En sadiin höjning måste ske genom pjftprna vidstörre liigiindring. pågår emellertid inom justitiedeparleinentet iirbetemed en vattcnreslerinsar ny vattenlag, som enligt planerna skiill rernitteriis till liigrådel . En viktig del avdet arbetetiir utformningen iiv det vattemättsligii avgiftssystemet. Vi skall där försökiifå friim ett system som smidigare än det nuvarande tar hänsyn till inträffadeföriindringar i peniiingviirdet. (vpk): Jag får tacka justitieministern för sviiret. Regleringsavgifterna i vattenmål har en stor betydelse ide bygder sorn omfattas av vattenkraftsutbyggnadcr. Frånvaron av regler, somfortlöpande tillförsäkrar exploateringsområdena tillskott med bibehålletviirde. upplevs som en orättvisa. Nuvariinde ordning bidrar till att öka avkastningen på nedliigtkiipital i vattenkraftsutbyggnadcr. Jag avstår från spekuliitioiier omhuruvidii dettii också varit avsikten. Ett försliig iitt höja nivån på regleringsiivgifteriiiiblir ett steg mot indragande av övervinsterna från kriiftbolagen. Det ger ocksååterbiiriiig till kraftkornrnunernas befolkning vid koinniiindeeffekthöjningiir. Inom arbetas f. n. med utformandetiiv en lagrådsremiss. Proposition om ny vattenlag viiiitas föreliiggas . Avser justitieministern att remittera försliiget också tillkorniiiunernii? Varför liiggs inte ett försliig fram om en höjning iiivviiktiin på en ny vattenlag i dess helhet? Som sviir på den sista frågan kiin jag sägaiitt eftersoni arbetena med den nya vattenlagen kommit sa långt, anser jag attdet inte ar liimpligt eller nödvändigt att göra en låt mig säga provisoriskförändring av gällande regler. När det nu skall ske en remiss till lagrådet, såmeniir jag iitt den här frågan får lösas i det större sammanhanget när vi farden ny:i vattenlagen som - vilket jag sade i det tidigare svaret - på ettsmidigare saft skall kunnii klara av de här problemen. (vpk): Jiig konstiiteriir biira att man ikraftkominunernii hiir- viintiit på att få en rciilistiskuppräkning. Vi får tydligen viinta ytterligiire . Överläszsnineen var hiirmed avslutad. den 13 milj 1980 Om ett nytt förvaltningshus för polismyndigheten m. fl. 8 6Om ett nytt förvaltningshus för polismyndigheten m. fl. Justitieministern ordet för alt besvara () iinmälda fråga.1979/80:454. och anförde: har frågiit mig omregeringen kommer iitt ge byggniidsuppthiig så iitt den uppgjordii tidspliineiiför nybyggiiiid iiv förvaltningshus för polis, åklagare och lokiiliiskattemyndigheten i Mölndiil kan hålliis. Regeringen uppdrog den 18 niiij 1978 åt byggnadsstyrelsenatt projekterti iiybvggnad för polismyndigheten m. fl. myndigheter i Mölndal.Enligt regeringens beslut skulle objektet tillföras byggnadsstyrelsensprojektreserv och således kuniiii utföras när behov föreligger med hänsyn tillsysselsiitt-ningsläget. Projekteringsarbetet iir numera avsliitiit. ochbyggnadsstyrelsen har hemställt om att få utförti bygget. F. n. iir arbetsniiirkniidsläget inte sådant iitt det ärmotivertit att påbörja byggnationen. Regeringen gör emellertid fortlöpiindebedcimniiigar av sysselsättningsläget. Så sniirt det av arbetsmarknadsskäl ärmotiverat med byggstart kommer regeringen iitt pröva om arbetena skallpåbörjas. Jag iir medveten om att berördii myndigheter i äri behov iiv mer ändamålsenliga lokaler. Jiig kommer att följa äreridet noga. Jiig ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Polisen i Mölndiils polisdistrikt bedriver verksamheten iett flertal förhyrda lokalersom iir otillräckliga, fögii iiiidiimålsenligiiochsplittrade. Avsaknaden av vissa tjiinsterum. samlings- och undervisningsrum.utrymmen för motion samt hvgien- och förrådsutrymrnen. liksom splittringen avpolismiistarens kansli och kriminalavdelningen. medför att verksamheten blirirrationell. GariigejMatsernaför polisens tjänstefordon är skilda från tjänstelokaler- Åklagiirmyndighcten och den lokiila skattemyndighetenförhyr byggnads-stvrelsens lokaler i skildii delar av kommunen. Splittringen av lokiileni;: och ilen dåliga kvaliteten pådessa motiverar att man snabbt kommer i gång med att bygga nytt för dessiimyndigheter i . siiger justitieministern i svaret iitt arbetsmarknadslägetinte är sådant att det motiverar att man nu påbörjar byggnationen. Det kan varariktigt att det just förhåller sig på det siittet. Annars iir dock attnotera att , dit hör. har haft och har svåraproblem på arbetsmarkniiden genom den omstiillning av varvsindustrin som harbeslutats. Varvsindustrin hiir ju varit ryggrtiden i näringslivet i . Jagkonstaterar också att regeringen i sin proposition om varven siiger att man skallåterkomma med synpunkter och förslag niir det gäller arbetsmarknaden, bl. a. iGöteborgsregionen, . Det iir diirför viktigt iitt veta om man dåkommer att vara tillräckligt väl framme i planeringen. Likaså behöver man vetaom justitieministern kommer att iirbetii för iitt polishuset i - om detfinns någon möjlighet härtill - kiin komma med bland projekten för attförbättra sysselsiittningsläget i . Det är synnerligenangeläget att detta bygge kommer till stånd. Kan jag tolka det avslutande stycket i justitieministernssvar så. iitt han -om man nu behöver sätta in åtgärder , vilket ärmycket troligt -kommer att se till att polishusbygget i då står så högtupp pä reeerinaens åtgärdslista att det kan förverkligas'.' Om utredning av eventuella skadeverkningar avhormoslyrbesprutning vid SJ Jag har när det gäller behovet av dettapolishus ingen annan bedömning än . Jag vet att det är mycketangeläget att det kommer till stånd, och jag kan försäkra attnär det finns möjligheter att komina i gång rned det byggandet skall jag göriivad jag kan för att bevaka att detta skall kunna ske. Jag tar fasta på dettiijustitieministerns uttalande och räknar med att han vid fortsatta kontakterskall framhålla attdet ärviildigt angeläget att det här projektet kommer tillstånd. Som jag sade inledningsvis tror jag också att det kommeratt behöva vidtagas åtgärder i under nästkommande vinter, ochjag hoppas att det då skall bli möjligt att däri inrymma också dettii bygge. Överläeeningen var härmed avslutad. § 7 Om utredning av eventuella skadeverkningar avhormoslyrbesprutning vid SJ Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) anmäldafråga. 1979/80:448, och anförde: har frågat mig om jiig ärberedd att - utan åberopande av preskriptionslagstiftning - medverkatill ett klarläggande av eventuellt samband mellan hormoslyrbesprutning vid SJoch skador pä människor. 1 den rättegång som hänvisar till pröviisnu frågan om preskription. Finner rätten att lokförarniis eventuella rätt tillskadestånd inte är preskriberad, utreds det frågiir efter isamband med rättegången. Jag måste därför iivvaktii den rättsligii prövningen. Nr 143 (vpk) Jag tackar kommuiiikatioiismiiiistern för svaret. 13 m-ri19S0 Först i mitten på 1970-talel utfördesen epidemiologisk undersökning ;iv tumörincldens beträffande svenska järnvägsiirbetarc. Om iitretlninp nv ''' '''' ''i'''''''' 'i'arbetiirskyddsstyrelseii och gällde bl. evpiitiipllnskde exponerats för iimitrol - ibland i kombiniition med iindrii herbicider. ,,/.,,-.... Undersökninaeii visade en ökiidtuiniirfrekvens bland de arbetare som hormoslyrbcsprut- exponerats för amitrol, nins vidSI tmder Banarbetarnas exponering lörherbicideriiii kan belysiis mer leviinde av de yos/i...t.,, nu aktuella lokförarnasberättelser. Av dessii framgår iitt då iimitiolen sprutadesfrån en särskild rälsgående öppen viign slog ett moln av klibbig vätska mot lokförarnasansikten. Vätskan fastnade på kroppen, i kläderna, i förarutryrninet. säger lokföriirna, sniiikiide sötsurt. och den slickades bort frånliippariia. Det viir vanligt att lokförarna sov i hytten , ochhygienen var ofta dålig - en viittenflaskii användes för iitt tvätta av detvärsta. Skyddsutrustningen var' obefintlig. Det här skedde . Det kan tilliiggasiitt lokförarna hade fått skrivii på ett piipper. iiv vilket framgick attprepiiratet var helt ofarligt. är fem av de åtta som deltog i iirbetetdöda. De tre återstående är förtidspensionärer och handikappade. Två av dessa,som alltså blev sjuka . framställde sedanskadestandskriiv på SJ. SJ tillbakavisar kraven med hänvisning till 1862 årspreskriptionslagstiftning och menar att skadeståndskraven iir för sent restamed tanke på att arbetet utfördes . Men de sjukii arbetarnakunde rimligen inte veta orn ett eventuellt samband melhin besprutningsarbetetoch skadorna förrän dessa skador hade visat sig. Det viir f. ö. först i mittenpå som det i litteraturen slogs fast iitt siimbiind förelag melliiiihorrnoslyr och skador. Undersökningiir iiv professor i har påsenare tid f. ö. ytterligare bekräftat sambandet mellan fenoxisyror och cancerbland såväl skogsarbetare som jordbruksarbetiire. Kommunikationsministern säger nu att h;in måste iivvaktaden rättsligii prövningen av preskriptionslagstiftningen. Det måste framhållasatt den nuvarande preskriptionslagstiftningen tillkom .