prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Så här står det nämligen pä ett ställe om propositionen:"Genom propositionen 1978/79:213"-alltså den proposition vi nutalarom- "sätts pä pränt och kodifieras en ulveckling som riskerar attförvandla kommuninvånare och kommunala nämndsledamöter tillregeringsstalister. Detta är en utveckling som icke kan accepteras." Detär alltså vad socialdemokrater skriver, och den motionen har ocksä Per Bergmanvaril med och spolat. Del är på del viset, som jag sagt, atl vitillsammans i utskoltet har tillrättalagt en mängd felaktiga uppfattningar sommänga fick när de läste propositionen. Därför kan vi inte springa omkring ochvara glada och säga att det är skönt atl moderata motioner har avstyrkts. Detär skönt alt också socialdemokratiska motioner avstyrkts, Per . PER () replik: Skillnaden är attutskottei på den här punkten tagit ett initiativ. Jag hoppas verkligen atl RolfDahlberg inte smyger sig ifrån det faktum att vi varil eniga i utskottet närdet gäller åkermarken och Skånemarken. Detta för alt vi skall kunna hanterafrågorna när del gäller . Det är någol helt annat än att avstyrkamoderaternas motion om markägarintressen. Vi har alltså skrivit oss samman påden här punkten, och det är det väsentliga. ROLFDAHLBERG (m) replik: Det här citatet ur den socialdemokratiskamotionen är ett Nr 49 allmänt uttalande. Man är säkritisk att jag tror atl del inte gär atl hitta något Tisdaeen den motsvarande i någon moderat motion. Det mäste väl Per hällamed 11december 1979 °"- PERBERGMAN (s) replik: Jag hade inte tänkt säga del jag nu kommer altsäga. Vi är ju eniga när det gäller frågan om åkermarken. Menett tidigare statsråds hantering av denna fräga föranledde den här skrivningeni motionen som inte bara jag har formulerat. Men den saken är glömd . KNUTBILLING (m): Som framgår av utskottets betänkande pä s. 11skall den utformning av riktlinjerna för fritidshusbebyggelse som förordas ipropositionen inte ses som elt uttryck för en mera restriktiv inställning lilltillkomsten av enskild fritidsbebyggelse. Mol bakgrund av inläggärdet viktigt atl del här ullalandet verkligen betonas. En begränsning itillkomsten av fler enskilt ägda fritidshus skulle strida mot medborgarnasklart uttalade efterfrågan. Antalet fritidshus uppgår till runt 650 000 av vilkade flesta är enskilt ägda. Det årliga tillskottet är dock mycket lägre änpä l96()-talet. Detta beror dä inte på minskad efterfrågan utan på dåligplanberedskap och pä svårigheter att fä byggnadslov utanför stadsplanelagdaområden. Atl det är sä framgår inte minst av prisutvecklingen pä fritidshus. Efterfrågan pä ett eget fritidshus är nämligen sä stor altpriserna har skjutit i höjden pä ett oroväckande sätt-oroväckande, därföratl enbegränsning av tillgången pä fritidshus främst går ut över människor i vanligainkomstlägen. En undersökning som gjordes 1973 bland personer som dä köptefritidshus-tomter i utbyggnadsomräden inom pendlingsavslånd frän Stockholmvisar att den genomsnittliga hushällsinkomslen låg pä ca . Dettainnebär att de som dä köpte fritidshuslomter hade en lägre genomsnittlighushällsin-komst än normalhushållen hade i värt land. är del därför främst andra, ekonomiskt bättre ställdahushåll som har råd att efterfråga fritidshus och fritidshustomter. En undersökning, som genomfördes av Tekniska högskolan1977. visar atl befintliga fritidshus i stor utslräckning innehas av personer medlåga inkomster. Därav framgår atl del tidigare varit möjligt för människor ivanliga inkomstlägen att skaffa sig ett eget fritidshus. När nya ellerbefintliga fritidshus säljs blir det i första hand till människor medgoda inkomster och i goda ekonomiska förhållanden i övrigt. En begränsning avenskild fritidsbebyggelse skulle därför vara en i vid meningfördelningspolitisk felriktad och orättvis åtgärd. Enligt moderat uppfattning är det synnerligenangelägel att medborgarnas efterfrågan på fritidsbostäder tillgodoses. 1 värtvidsträckla Och glest befolkade land räcker marken mycket väl till för attuppfylla detta krav. Knappast någonstans kan man finna någon trängsel ute imarkerna. Trängseln hittar man vid badplatser, efter iordninggjorda stigar,spär. med"konstgjord natur" och möjligen i vissa slora fritidsbyar. ' Den nuvarande fritidsbebyggelsen återfinns främst längskuster och runt den vissa sjöar och med tyngpunkten runt och pä . Exempelvis finns av alla fritidshus inom frän ------ Stockholm.Göteborg och , och närmare hälften ligger inom frän kust.Förutsättningarna fören väsentlig utökning av fritidsbebyggelsen pä västkustenoch på sydkusten och i slora delar av skärgärd är uppenbarligenstarkt begränsade. Stora delar av inlandet - även i anslutning lill sjöar ochvattendrag - utnyttjas däremot i ringa ulsträckning. Här borde all efterfrågankunna tillgodoses. Detta framgår även av bil. 2 i propositionen. 1 den därredovisade, av regeringen antagna, s. k. allmänna promemorianframgår att kommunernas redovisningar visar atl många områden i landet ärlämpliga för utökad fritidsbebyggelse. Vi moderater inslämmer hell i della. Somexempel på områden som kan utnyttjas för fler fritidshus vill jag hänvisa undersökning frän . Där anges, att om man förfritidsbebyggelse endast tar i anspråk en tjugondedel av länets strandområden,med en från bebyggelse fredad strandzon, skulle man inom 1-1.5km från strand kunna inrymma 75 000 fritidsbosläder. finns det mindre än15 000 fritidshus i . Det hävdas ofta att fjällvärlden snabbt häller pä att bliöverexploaterad. Verkligheten talar ett annat språk. fanns detexempelvis 24 000 fritidshus i . Av dessa hade ca 1 800 tillkommiti själva fjällvärlden . , där trycket av mångaanses vara särskilt hårt. hade inte fler än 5 000 fritidshus, vilket kanjämföras med 3 500 i kommun, ca 15 000 i och ca 95000 i . Civilulskottet har pekat på en annan del i denallmänna promemorian. Där slår bl. a. följande: "Fritidsbebyggelse i form av enstaka hus eller mindrehusgrupper i anslutning till befintlig bebyggelse pä landsbygden är ofta enlämplig form för fritidsboende i slora delar av landet. Betydande möjlighetertorde finnas att för sådan bebyggelse utnyttja improduktiva arealer. Lämpligtutförd kan sådan fritidsbebyggelse på ett värdefullt sätt berika ochkomplettera tidigare befintlig fast bebyggelse och därigenom bidra tillkulturlandskapets bevarande. Olika upplåtelseformer för sådan bebyggelse börkunna komma i fråga." Jag vill helt instämma i detta uttalande. F. ö.överensstämmer det helt med av oss moderater under många är framfördasynpunkier. Det finns i vårt land ett stort intresse förnalur och fritidsboende. Behov av avkoppling och av att få komma närmarenaturen är grundläggande motiv för dem som efterfrågar en egen fritidsbostad.Det råder, som framgår av utskottets betänkande, inget tvivel om att vi imycket stora delar av värt land kan tillgodose dessa önskemål - nägot som vimoderater hälsar med stor tillfredsställelse. RolfDahlberg har redan utvecklat vår principiella syn i vad gäller Nr 49 och avslutningsvisvill jag därför yrka bifall till civilulskottets Tisdaeen den hemställan, med undantag för mom. 6 där jag yrkar bifall tillreservation RAULBLUCHER (vpk): innebär en omfattandetorrläggning av i . De vatten som berörs har mycket stortvärde frän s. k. bevarandesynpunkl, och detta gäller bäde själva älven och dennärmaste omgivningen. De båda sjöarna Rollnen och Kymmen kommer enligt planernaall kortlidsregleras. nederbördsområde skulle komma att utnyttjas.Det för med sig alt dams upp omkring och därefter ledsvattnet i en läng tunnel till Kymmen för all via kraftverket gå ner tillRollnen. På del här sättet skulle den vackra älven ersättas med entvå och regleringssjö. Nedanför dammen skulle älventorrläggas, sä när som pä en viss minimilappning. Den nästan vattentommaälvfäran skulle mynna ut i sjön i . Vacker naturförstörs och det kan bli problem även för vatten och avlopp i . Det ärdetta som lidigare i debatten kallade för "utomordentligtsmå ingrepp". Det rör sig enligt om ensammanlagd torrläggning på omkring om man räknar med Granän ochKymsälven. är den längsta kvarvarande outbyggda älvsträckan i södraSverige. Den har erkänt höga naturskydds- och rekreationsvärden. I Rottnaälvenfinns en slam av storöring, som sannolikt är unik i det här landet. I dennabygd, som är beroende även av turismen, har fritidsfisket en stor betydelse. För elt par veckor sedan diskuterade kammaren Sölvbackaströmmar i , och bland argumenten för att undanta Sölvbacka frånutbyggnad framfördes också det jämförelsevis ringa tillskott av energi som enutbyggnad skulle ha medfört. Samma resonemang kan med fog anföras när detgäller i . Tillskottet blir här ännu mindre än i falletSölvbacka eller bara per är - med reservation för atl den uppgift somGöthe här lämnade tidigare skulle visa sig vara riktig, vilket skulleinnebära en mindre korrigering till . Del är dock en liten energimängdi rikssammanhang, där det planeras att vi 1990 skall ha valtenkraft utbyggd somskall ge . F. n. har vi . Hundra gånger sä mycket energi som Kymmenger skulle vi kunna spara i det här landet enbart genom atl införavarvlalsreglering pä motorer inom industrin. Mot detta skall alltsåbevarandevärdena i detta primära rekreationsområde ställas. Sä, fru talman, till detta med sysselsättningen. talar om den icke-socialistiska sidans intresse för sysselsättningen isamband med ett kraftverksbygge i Rottnadalen. För det är väl kraftverksbyggetsom icke-socialisterna frän tänker på i sammanhanget? Det kan ju intevara jobben inom skogsindustrin som plötsligen röner detta momentana intressefrån borgerligheten. föreslog vpk här ikammaren att en moiion skulle få väckas redan nu och remitteras lill utskott -för atl man skulle kunna vidta omedelbara stödåtgärder till den del avskogsindustrin som är i akut kris. Dit hör Vänerskogs industrier och alltsåäven som Kymmen skulle kunna ha betydelse för. Det förslaget avslogsav hela det stora ickesocialistiska blocket här i kammaren och stöddesföljaktligen endasi av det , kommunisterna.Annars är del väl bara , av mina värderade värmländskariksdagskolleger, som i sin trosvissa hängivenhet för teorin om de självläkandekrafterna inte upptäcker att skogsindustrin f. n. befinner sig i en svåromställning med en mycket oviss framtid. LRF talar i ett brev till utskottet om Kymmenulbyggnad somelt betydelsefullt bidrag till energiförsörjningen men berör inte Rottnerosbruk i det sammanhanget. Tyvärr lyder inte den rådande situationen för Vänerskogsindustri på nägon förestående ökning av produktionen. Det finns alltså inte fog för det borgerliga resonemangetom Kymmenpro-Jektets bestående betydelse för sysselsättningen. Den kortsiktigabetydelse som man skulle kunna tala om gäller ju faktiskt vilka byggen somhelst - även kärnkraft, ! Däremot finns det all anledning att beakta devinstintressen som skyndar till när det gäller vattenkraftsutbyggnad. Det är påkraftsidan som bolag som och Billerud har haft vinster att hämta mitti nedgång och sirukturkris, och det är den delen av Vänerskog som ocksä utansamhällets stöd kan ge vinst . Del förklarar att kapitalägarnas mestutpräglade klasspolitiker i , , gör en så energisk insatsför denna utbyggnad. Vi har från vpk:s sida redan framhållit att delbeslutsunderlag som nu har för del fortsatta planeringsarbetet inomden fysiska riksplaneringen måste förbättras pä olika områden. De tekniska ochekonomiska förutsättningarna för att effeklivera de vattenkraftverk som redanfinns borde undersökas. En utredning om bevarandevärdena i de störrevattendragen i är nödvändig, och en sådan utredning borde varajämförbar med de tidigare som gjorts på området - Sehlstedtska och Ekströmskautredningarna om norra och älvar. Vi har aktualiserat de här synpunkterna i motion nr 37 medanledning av den proposition vi nu behandlar, och vi begär en snar ulredning ombevarandevärdena i de större vallendragen i . I betänkandet sägs: "Utskottet kan i och för sig delauppfattningen att ett samordnat utredningsmaterial av föreslagen typ skullevara värdefullt för kommande bedömningar. Del närmare värdet även sådanutredning jämfört med eljest tillgängligt material och därmed utredningsbehovetbör enligt utskottets mening dock bedömas av regeringen." Jag delar inte den uppfattningen - altregeringen skall få avgöra utredningsbehovet. Det borde i stället ankomma päkammaren att bedöma behovet av utredning. Jag vill i det sammanhanget erinra omde tänkvärdaord som i yttrade om kammarenssjälvständighet gentemot regeringen. Principiellt delar jag den uppfattningenmed lillämpning på del akluella fallet. Från vpk:ssida saknar vi inte skäl alt vidhålla kravet på en utredning. I reservation 2 av Per m.fl. framhållsKymmenprojektels begränsade värde för elproduktionen och hävdas uppfattningenatl detta värde inte kan väga upp de skador som uppstår på Rottnaälven.Reservanterna föreslår aU skall undanta detta område frän utbyggnad.Om nu bifaller reservation 2 blir ju Rottnadalen räddad, och det ärhuvudsyftet med vår motion. Jag yrkar bifall lill reservation nr 2 av PerBergman m. fi. och bifall till moiion nr 37 i den del som avser utredning omvattenkraften i , dvs. mom. 7 i utskottsbetänkandet. () replik: Jag har här blivit angripen av jag är medveten om att talmannen hade för avsikt atl bryta debatten , skall jag avstå frän att ens utnyttja de fä minuter som jag nuhar lill förfogande. har haft en framgång så till vida att han medsin motion lockat socialdemokraterna i utskottet in i en situation som innebaratt de fick gä vpk:s ärenden i den här frågan. Därmed kom de pä kollisionskursmed sina egna partikamrater i kommun och . Opinionen bör rimligen företrädas av de demokratiskt valdaförsamlingarna. Man har alltså i den bygd beslutet verkligen gäller tagitställning för en utbyggnad av Kymmen. Jag har konstaterat delta lidigare idenna debatt i anslutning till belänkandel. påstår också atl jag bara hänvisar lillde självläkande krafterna osv. Ja, jag har ingenting emot att diskutera denkommunistiska vokabulären, och jag skall göra det , eftersom mitt namnfinns upptaget pä talarlistan då, men jag låter nu kammaren få chansen atlbryta debatten för middag. (vpk) replik: Jag avsäg ju närmast den liberala vokabulärsom hänger sig ät. En majoritet i harstyrkt kravet på att undanta Rottnadalen. Från vpk:s sida har vi inte sneglatpå några allianser, men vi ser det som ett framsteg för saken att vi får stödfrån alla som vill stödja oss. Det kan tänkas all vi också får del frånpartivänner lill . GÖTHEKNUTSON (m) replik: Fru talman! I all korthet till återigen.Majoriteten i bestod av halva antalet ledamöter pluslandshövdingen, som därmed kom att utgöra majoritet. När detgäller de opinioner som föreligger har vi redovisat dessa. När delgäller situafionen för skall jag be au få återkomma till Men delslår kvar atl del alldeles övervägande antalet remissinstanser har H tillstyrktdetta då det gäller ingrepp i landskapet mycket begränsade projekt.----- -- Till demsom har tillstyrkt hör också fysiskariks-partikamraler i bl. a. - samtliga där röstadeför, planeringen ingen emot. , vpk, och socialdemokraterna härmed i spetsen har kommit snett och är på kollisionskurs medopinionen. Man vill ha den här kraftulbyggnaden i de kommuner som berörs. (vpk) replik: och jag kan ju för att spara tidstå här vid sidan av varandra och växla repliker. Jag vill, fru talman, erinra om att länsstyrelseni har sin beslutsordning liksom kammaren här har sin. Är det en röstsövervikt, ärdet majoritet. Landshövdingen ingår i och torde välinte vara någon mindre värdig medlem av . Pä förslag av förste vice lalmannenbeslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. § 31 Förste vice talmannen meddelade alt påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle dels justitieutskottels betänkande 15 uppföras närmastefter justitieutskottets betänkande 12, dels näringsulskotteis betänkande 20 sättas närmast efterjustitieutskottets betänkande 18. § 32 Anmäldes och bordlades 1979/80:29 med anledning avpropositionen 1979/80:59 om ändring i vallagen (1972:620) 1979/80:30 med anledning avpropositionen 1979/80:36 om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätlen atl utbekomma allmänna handlingar 1979/80:31 med anledning av motionom respekten för människolivet m. m. 1979/80:32med anledning av motioner i författningsfrägor m. m. 1979/80:33 med anledningav motionerom vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenska medborgare, m. m. 1979/80:34 med anledning av moiion omfolkomröstningsinstitulet 1979/80:9med anledning av propositionen 1979/80:29 om åtgärder för att trygga folktandvårdens utbyggnad, m. m., jämte motioner1979/80:10 med anledning av propositionen 1979/80:42 om höjning av det allmännabarnbidraget, m. m., såvitt propositionen hänvisats till socialförsäkringsutskottet,jämte motioner 1979/80:17med anledning av propositionen 1978/79:120 med förslag om inrättande av statens miljömedicinska laboratorium jämtemotioner 1979/80:18 med anledning av propositionen 1979/80:10 om kontroll av hybrid-DNA-teknikens användning, jämte motioner 1979/80:19med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /80, såviu avser anslag till arbetarskyddsstyrelsen 1979/80:21 medanledning av propositionen 1979/80:42 om höjning av del allmännabarnbidraget, m. m., såvitt propositionen hänvisats lill socialutskottet,jämte motioner 1979/80:22 med anledning av propositionen 1979/80:38 omersättning till kommunernaför hjälp till flyktingar m. fl., jämte motioner 1979/80:19 med anledning av motioner om naturvårdslagen,m. 1979/80:15med anledning av motion om gästkontroll på hotell 1979/80:16 med anledning avpropositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgetenför /80 i vad avser anslag inom handels- ochindustridepartementens verksamhetsområden 1979/80:17 med anledning avregeringens skrivelse 1979/80:11 med överiäm-nande av årsredovisning förSvenska jämte motion 1979/80:9 med anledning avpropositionen 1979/80:4 om ändring i lagen (1974:12) om anställningsskydd m. m.jämte molioner 1979/80:10 med anledning avpropositionen 1979/80:56 med förslag till lag om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet, m. m. jämte motioner 1979/80:11 med anledning avpropositionen 1979/80:25 med förslag om medelsanvisning pä tilläggsbudget I /80 m. m. såvitt angår bilaga 9, ,anslagen C 7 och C 8 § 33Anmälan av interpellation ''" den Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- ndecember 1979 kansliet 1979/80:105av () till budgetministern om räntekostnaderna inomavbetalningshandeln: Den allmänt tilllagande okänslighetmot höga låneräntor som mer och mer breder ut sig inom avbetalningshandeln harsin orsak i atl de är avdragsgilla och starkt påverkar progressiviteten ibeskattningen. Att räntoi skall vara avdragsgilla är det myckel som talarför, inte minst alt den som lånar ut pengar måste betala skatt påränteinkomsterna samt att villamarknaden är beroende av ränteavdragen. Men mankan starkt ifrågasätta om man verkligen skall acceptera avdrag för hur högaräntesatser som helst lill konsumtionskrediler. inte minst om man beaktar den frånolika håll uttalade nödvändigheten av återhållsamhet i den privata konsumtionen. Det saknas inte exempel på hur man vid avbetalningsköpbakar in fasta avgifter och kallar det för ränta, vilket medför att allaavbetalningskostnader blir avdrag.sgilla. Pä så sätt kan man i vissa fall kommaupp till en effektiv avbelalningsränla på , som köparen accepterardärför att den är avdragsgill vid beskattning. F. n. saknas möjligheter att effektivt stoppa missbruk avsä höga räntekostnader vid beskattning. Därför borde övervägas om en övre gränsför ränteavdrag kan införas, baserad på räntesatsens storlek och inte pä dettotala räntebeloppet. Detta skulle inte drabba villaägarna, som i regel har"normala" låneräntor. Det finns således motiv för alt kunna fä bukt med denallmänna ränteokänslighet som breder ut sig och som medför alt pengar frånlänemarknaden utanför banksystemet - den grå marknaden - kan lånas ut tillsnart sagt hur höga räntor som helst. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefräga till budgetministern: Anser statsrådet det vara rimligt att räntekostnader somär avsevärt högre än dem som bankerna tar ul och där olika fasta kostnader ärinbakade skall vara avdragsgilla vid beskattning? § 34 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1979/80:218 av () tillarbetsmarknadsministern om AMS egenregiverksamhel i Norrlandslänen: Enligt uppgift pågår en neddragningav AMS egenregiverksamhel i Norrlandslänen. Ett stigande antal arbetsledare harav denna anledning erbjudits förflyttning lill syd- och mellansvenska regioner. Även om AMS verksamhet inte skall utgöra nägotsjiilvändamål inger dock neddragningen en känsla av oro. Det gäller här intebara en förflyttning av ett antal arbetsledare frän norr till söder. Del gällerocksä den arbetskraft som varit sysselsatt i främst s. k. SA-arbeten. Dennaarbetskraft står på grund av ålder och ortsbundenhet inte till den öppnaarbetsmarknadens förfogande på rimliga villkor och kan därför inte sysselsättasom AMS verksamhet dras ned. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor lillarbetsmarknadsministern: Anser statsrådetatl AMS har nägon grund för den kraftiga neddragningen av egenregiverksamheteni Norrlandslänen? Vilka initiativavser statsrådet atl vidta för att säkerställa tillgängen pä arbetsplatser förs. § 35 Kammaren åtskildes .