prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottethar också gjort vissa rent tekniska förändringar och en del andra smärreförändringar, som jag har anledning alt återkomma till. Dethar naturiigtvis förekommit kritik mol de här förslagen. När det gäller fråganom andelshusen och avdragsmöjlighelerna för reparationer så anförde RuneCaristein tidigare att förbättringarna inte blev särskilt stora. Som jagframhöll föml, innebär de föreslagna reglerna att den avdragsgilladelen av kostnaden får uppgå till av taxeringsvärdet före ombyggnad. Delsom bostadsskaiiekommiltén föreslog var att man skulle beräkna ell hyresvärde,som under fem årskulle vara gräns för det maximala avdragsgillabeloppet. Jag skulle, herr lalman, tro atl skillnaden mellan de tio procentenoch det av bosladsskattekommiltén föreslagna värdet är förhållandevis liten omman jämför med de nuvarande reglerna. Det är alltså elt rätt avsevärt steg somhar tagits på vägen mol undanröjande av de mera stötande exemplen på hur de härreglerna utnyttjas, där man genom omfattande reparationer har kunnattillgodogöra sig skatlevinster vid förvärv av fastighet. Detär också, såvitt jag förstår, ett rätt besvärligt problem atl fastställa etthyresvärde. Del kan bli diskussioner fram och tillbaka om den biten. Det äravsevärt mycket lättare atl klara ul vad 10 96 av elt redan fastställttaxeringsvärde är och fördela det på de olika andelsägarna. RuneCaristein ifrågasatte också det högre värdeminskningsavdrag på som nuföreslagits. Motivet är naturiiglvis helt och hållet det alt effekten av dessaålgärder som myckel riktigt framhöll får en sådan varaktighetalt det är rimligt alt göra en avskrivning pä ungefär i stället för attgöra avskrivning under en betydligt , som vi får med regeln om 1,5resp. Därför anser vi också att delta högre värdeminskningsavdrag ärklart motiverat. Närdet gäller frågan om bostadsrättsföreningar med fördelade lån finns det tvåolika utgångspunkter för den kritik som har riktats mol de föreslagnaåtgärderna. Den ena är att de leder till en alltför hög beskattning och denandra är att de leder lill en alltför låg beskattning. Detta skulle möjligtviskunna fl en att dra slutsatsen alt avvägningen måste vara ganska rimligt gjord,eftersom man flr kritik utifrån bägge utgångspunkterna. Det är också litetmärkligt alt för sin del egentligen använder bägge argumenten;när han diskuterar de äldre bostadsrättsföreningarna lycker han alt de härbeskattningsreglerna kan bli alltför hårda och leda till en alltför högbeskattning. tog upp tre argument mol dessaregler-och kanske något argument till, men det var tre som Jag fäste mig vid pågrund av alt de som Jag upplever dem inte var hell korrekta. Fördet första menade han, i en jämförelse med villabeskaltningen, attgrundbeloppet . inte har någon motsvarighet vid villabeskattningen.Det har det emellertid. Det finns ell extra avdrag på . av 25 000kr. Del har alltså en direkt motsvarighet. Fördelandra menade han alt del inte finns någon progressivitet i reglerna. Det ärdäremot alldeles korrekt. Del finns del inte. Del är f ö. den progressivitetensom ställer till de stora problem som vi kan komma alt räka ut för i sambandmed nästa fastighetstaxering närdet gäller jusl villabeskaltningen. Vi kankonstatera atl -jag tron. o. m. -av alla villor liggerinom del proportionellt lägre skiktet av villabeskattningen, där man somintäklschablon lar upp 3 96, dvs. alt man för de allra flesta villorna harenproportionell intäktschablon här. Fördeltredje menade atl taxeringsvärdena skiljer sig ål när det gällerlaxeringsvärdenivån för en lägenhet i en bosladsrätlsförening jämfört med enlägenhet av motsvarande standard i en villa. Del är alldeles korrekt, och detär av den anledningen som man har en annan procenlsals. Detta har kritiserats.Man har påstått att det skulle uppkomma en dubbelbeskattning genom deföreslagna reglerna i propositionen och det förslag som skatleutskolletsmajoritet har ställt sig bakom, på så vis att bostadsrättsföreningarna för sindel beskallas med 3 96 av taxeringsvärdet och alt dessutom resp. innehavare avbostadsrältslägenheier kommer atl beskattas för de över de första25 - del extra avdrag som flr göras för villorna och som man kanjämställa det med. Omvi då utgår från att taxeringsvärdesnivån i bostadsrättsföreningarna är låg-jag tror all man generellt kan säga all den ligger någonstans vid ungefärhälften per kvadratmeter bostadsyta av villorna i den storieksordningen - ochom man sedanjämföreffekterna av beskattningen av bostadsrättsföreningen, somnaturligtvis också får bäras av den enskilde bostadsrättsinnehavaren, plus denschablonbeskattning han eller hon i sä fall drabbas av, blir det ungefär sammabeskattning som för flertalet villor. Jagtycker alltså atl de argument som tog upp inte var specielltkorrekta. Deäldre föreningar som kan komma att bli beskattade är framför allt de äldreföreningar där man har amorterat av lånen och där det finns ettförmögenhetsvärde. Då kan konstateras atl den beskattning som kan bli följden ivissa fall inte är högre än vad en rimlig avkastning av kapitalet föranleder.Det är dessutom så att det i äldre föreningar genom försäljning avbostadsrätten kan uppstå en situation som i myckel stor utsträckning påminnerom systemet med strimlade lån: man tvingas alt ta upp personliga lån för atlkunna belala sin andel när man väl köper den. Då har vi också fått en situationdär vi tycker att man skall låta samma skattesystem gälla för den här kategorinlägenheter. sadeinledningsvis i sitt anförande att vi f n. är långt från Bostadsbeskattningen,m. Bostadsbeskattningen,m. målet atlbostadsbeskattningen skall bli rättvis. Han menade att den i dagens utformningupplevs som orättvis av många. Det tycker jag är korrekt uppfattat. Det ärdärför förvånande att nu förespråkar ett uppskov, som kan blirätt långvarigt, med att åstadkomma regler på området. Det leder till att densituation som han själv betecknar som orättvis skall fortsätta att rada. Vi lyckerfrån utskotlsmajoriietens sida atl det i stället finns all anledning att antade här reglerna, med beaktande av - som ocksä har anförts i propositionen ochutskottsbetänkandet - att reglerna får betraktas som provisoriska. När det slutligen gäller frågan om reparation och underhåll medstatligt stöd råder del i utskottet enighet om reglerna. Jag vill här bararedovisa att utskottet gjort vissa ändringar i propositionen, så till vida atlutskottet tillstyrkt en motion som innebär att de kostnader för ombyggnadsverksamhetensom ligger utanför den del som ulgör underiag för det statliga stödetomedelbart blir avdragsgilla. Det tycker vi är rimligt. Vihar ocksä noterat att det förekommit kritik mot alt värdeminskningsavdraget ärsatt alltför lågt. Vi har sagt att vi nu inte finner anledning att göra någraändringar, men utskottet fömtsälter att regeringen noga följer utvecklingenoch föreslår de kompletteringar eller ändringar som kan anses befogade på dennapunkt. Med delta vill jag yrka bifall till skalteuiskoltets hemställan i desshelhet. () replik: tycker att del är litet konstigt atl man å ena sidan sägeralt reglenia inte är tillräckligt långtgående när del gäller bostadsrätlsföreningarmed strimlade lån och ä andra sidan säger att de är för hårda mot de äldrebostadsrättsföreningarna. Han .sägeratt detta möjligen kan lyda på att manhamnat på en riklig avvägning, på en medelväg så att säga. Men det ärju intesä, . Anledningentill att denna proposition har lagls fram äratt man vill komma åt de avartersom förekommer på della område, där man försöker utnyttja skattesystemetsbrister för alt tillgodogöra sig stora skattefördelar. Men även med deföreslagna åtgärderna kommer del fortsättningsvis att vara fördelaktigt attköpa in sig i ett andelshus. Det ger även fortsättningsvis slora möjligheteratt utnyttja reparalionsavdrag, och man kommer fortfarande att ha storglädjeavattstrimla lånen. Budgetministerns dilemma har varit-och detta dilemma uppleveräven skalteuiskoltets majoritet - att man inte kan ta till ordentliga åtgärdermot avarter, eftersom detta skulle drabba även dem .som inte bör drabbas.Utskottet säger på s. 19 i sitt betänkande: "Med hänsyn till de äldreföreningarna kan emellertid enligt utskottets uppfattning de nu aktuellaåtgärderna inte f n. anses lämna utrymme för skärpningar av beskattningenutöver vad som föresläs i propositionen." Detär alltså med hänsyn lill de äldre föreningarna som man inte kan ta lill enordentlig skärpning av beskattningen. Men man borde ju ha kunnal göra enavgränsning mot de äldre föreningarna och ta till den skärpning avbeskattningen som behövdes för att komma till rätta med avarterna. TORECLAESON (vpk) replik: Jag skall la upp det som sade om alt utskottet är enigt närdel gäller att ändra reglerna till stöd för enskilt ägda privathus, så att manflr samma förmåner vid ombyggnad som vid nybyggnad av enskilt ägda hyreshus.Jag beklagar alt socialdemokraterna i utskottet på den punkten skrivit sigsamman med majoriteten. Finansieringen är nämligen en av hörnpelarna dä detgäller frågan om en social bostadspolitik. Från vpk:s sida anser vi, såsom vimånga gånger har framhållit, att det är omöjligt att föra en socialbostadspolitik som befriats frän alla vinst- och spekulationsintressen, om mansamtidigt fortsätter atl stödja enskilt ägande och produktion av hyreshus ienskild regi. Vivill pä sikt la bort alla möjligheter till statligt stöd, statliga lån, lillsubventioner för enskilda fastighetsägare. Vi med utgångspunkt i vårgmndläggande syn pä bostaden som en social rättighet och som en angelägenhetför samhället atl svara för invånarnas bostadsförsörjning, all ge dem rättentill en bra bostad till ett rimligt pris. Delgår icke alt förena en sådan målsättning med ett fortsatt enskilt ägande, ochallra minsl går det atl förena med alt fortsätta att bygga på de förmåner somprivata fastighetsägare redan har. Bostadsbeskattningen,m. BO () replik: anser att man inte kan föra ett sådant här resonemang ombeskattningens höjd, när del finns kritik både uppifrån och nedifrån så attsäga. är del klart alt det gällde framför allt den allmänna deballen kontrade synpunkier som framförts i motioner och på annat sätt här. Vi har ju i denallmänna debatten sett exempel på hur man kritiserar beskattningen avseendebostadsrättsföreningar med fördelade lån därför att det skulle blidubbelbeskaltningseffekter och därför alt del kommer alt bli en alltför högnivå pä beskattningen, om man jämför med villaboendet. Jag försökte peka pä gjort sådana avvägningar, inte minst med tanke pä laxeringsvärdenivån, attdet är en ganska rimlig avvägning gentemot villaboendet. Närdet gäller frågan om hur man skall utforma en beskattning avbostadsrätlsföreningar, så bör man rimligen försöka få en form som intesärskiljer olika kategorier och drar grova gränser mellan olika typer avföreningar - man bör försöka åstadkomma enhetliga regler. Det har man försöktgöra genom schablonmetoden, som också i och för sig betraktas som ettprovisorium. Man har valt en metod som, enligt den bedömning man gjort, ärbällre än den metod som föreslagits av bosladsskaltekommittén. Man har gjort enavvägning av beskattningsnivån, som jag pekat på här tidigare, och bl. a.kommit fram fill aU med hänsyn till villor, med hänsyn till äldrebostadsrätlsföreningar och annal är del en rimlig nivå man har landat på. 2 Riksdageits protokoll 1979/80:44-45 Bostadsbeskattningen,m. I fråga om andelshusägarnas möjligheter attutnyttja reparationsavdragen är det Ju en väsentlig skillnad. får man draav den reparationskostnad man har i ett sammanhang, men avdragsrällen föreslåsnu bli begränsad så pass hårt som till 10 96 av fastighetens taxeringsvärdeföre ombyggnaden. Det är inte ett speciellt högt värde och ger inte specielltstort utrymme för reparationer. TillTore vill jag säga -jag fattade egentligen repliken mer som riktad lillRune Caristein än till mig själv - all det föreligger helt naturligtideologiska skillnader oss emellan dä del gäller synen på enskild företagsamhetöver huvud taget och självfallet också i detta sammanhang. Vi tycker atlenskilt ägande även av bostäder är någonting som bör få förekomma här i landet,såväl enskilt - individuellt - som via personer som äger fiera hyresfastigheterÄgarna bör också, till hyresgästernas fromma, kunna få del av statligt stöd. RUNECARLSTEIN (s) replik: Vi reservanter anser all det är olyckligt atl man inte har klarat uppgränsdragningen mellan det som vi betecknar som avarter och de reguljärtbildade bostadsrättsföreningarna. Detkunde vara intressant att läsa upp vad någon av remissinstanserna sagl omdetta, och då väljer jag en som väl måste betecknas som neutral i sammanhanget,nämligen här i . "Lagförslagetinnebär att dubbelbeskattning införs för vissa delägare i bostadsföreningar.Det syftar till alt begränsa effekten av de slora ränteavdrag som ofta åtnjutsav delägare i bostadsföreningar med fördelade län. Som motpost till ränteavdragför lån pä ofta 100 000-lals kronor efter 10-12 96 ler sig den föreslagnaintäklsschablonen dock myckel blygsam. Å andra sidan kan den troligen ibetydligt större utsträckning än som anges i propositionen medföra kännbarahöjningar av taxeringen för medlemmar i äldre föreningar med låg belåning avfastigheten. Dessa medlemmar utgörs regelmässigt av äldre personer ofta medfolkpension som huvudsaklig inkomstkälla. Beskattningen måste för dessa kännassynneriigen orättvis eftersom några personliga lån inte existerar ochföljaktligen inte heller några ränteavdrag. Dessutom medför denschablonbeskattning av fastigheten som sker hos föreningen i dessa fall ofta enavsevärd skattebelastning som medlemmarna måste belala solidariskt." Sådana är alltså effeklema av det förslag sombudgetministern lagl. Vi menar att man skulle ha klarat av gränsdragningenmellan föreningar med fördelade lån, s. k. strimlade län, och de gamla,traditionellt tillkomna bosladsrällsföreningarna. (vpk) replik: Repliken frän var den vanliga, den traditionella när vidiskuterar bostadspolitik. Då hänvisar alltid till att de har enannan syn pä dessa frågor än kommunisterna. Ja, vi har olika syn på dessa frågor,och det föranleder mig, herr talman, atl helt kort redovisa vår syn. Viinom kommunisterna är medvetna om atl man inte slutgiltigt löseralla de problem som finns i samband med bostadsfrågan med del syslem och denmarknadsekonomi som råder Vi vet atl bara en socialistisk planekonomi kanskapa förutsättningar för en god lösning av bostadsfrågan, där man pä ettriktigt och rättvist sätt tillvaratar de fördelar som olika boendeformer har.Det ärbara den vägen man fåren lösning som i jämlikhetens och solidaritetensanda ger alla tillgång till en bra och billig bostad som passar olikamänniskors behov och önskemål. Produktionen och fördelningen av bostäder i densocialistiska ekonomin kommeratt styras av hell andra faktorer än de som styrpå dagens bostadsmarknad med dess okontrollerbara mekanismer. Denmarknadsekonomiska efterfrågan som i stor utslräckning styr kommer atlersättas med en bedömning av det verkliga sociala behovet av bosläder. Därkommer även småhusboendel atl ha en stor plats. Vi är alltså inte motståndaretill småhusboende, tvärtom. Fördelningen av bostäder kommer emellertid altfrikopplas frän konsumenternas köpkraft. Standarden och utrymmesbehoven förolika hushållskategorier, närheten till arbelsplalser, övergripandemiljösynpunkter m. m. blir i stället avgörande. Jag har velat erinra om delta mot bakgrund av de förstuckna meningarsom alltid kommer när man med hänvisning till skillnader i ideologisk gmndsynsöker avfärda kommunisternas bostadspolitik och förslag tillförändringar av bostadspolitiken. Bostadsbeskattningen,m. BO () replik: Till : När del gäller den schablonbeskattning som nuföresläs för bostadsrättsföreningar och som har de syften som redovisatstidigare i debatten här kan vi, om vi ser objektivt på del hela, konstatera attdenna beskattning ganska väl överensstämmer med den som gäller för villor. Jaghar också en känsla av - inte minst mot bakgmnd av vad som yttrades ivaldebatlen - alt socialdemokraterna för sin del anser att denbeskattningen är ungefär acceptabel. Det utfärdades fribrev från flera partiernär det gällde effekterna efter nästa fastighetstaxering. Jag menar alltså altavvägningen av villabeskaltningen torde vara ganska bra gjord.Socialdemokraterna har, såvitt jag förslår, inget all invända mot denprincipiella uppläggningen av och nivån på villabeskattningen. Det kan manutläsa av valrörelsen. Problemenför de äldre föreningarna har redovisats från utskotlsmajoriietens sida. Fördet första: I de fall där man har en behållen förmögenhet som leder tillbeskattning - det är ganska fä fall del rör sig om - kommer den sammanlagdaskallen inte alt vara högre än vad som motsvarar skatten på en normalavkastning av del kapital som finns. Fördet andra: Man löser också de problem som kan uppkomma när man säljer andelar iäldre bostadsrättsföreningar. Detär inte fråga om atl avfärda de synpunkier som vpk Bostadsbeskattningen,m. kanha på bostadsbeskattningen rent tekniskt. Men faklum kvarstår: Det finnsideologiska skillnader mellan olika partier och olika idériktningar i svenskpolitik. Tror man att man löser problemen pä det bostadspolitiska området genomen socialistisk planekonomi har man naturiiglvis inte samma utgångspunkt som omman, i likhet med mig själv, tror att man tolall sett, på hela samhällsområdet,skall försöka ta lill vara den förmåga och vilja till personligt initiativ somfinns hos människorna och all det leder till ell för samhället och de enskildamänniskorna positivt resultat. Där finns en avgörande skillnad, och det ärdenskillnaden som speglas i det konkreta fallet när vi diskuterar bostadspolitikoch bostadsbeskattning. WILHELMGUSTAFSSON (fp): Ett mål alteftersträva när det gäller bostadsbeskattning är att försöka göra de ekonomiskavillkoren mellan olika boendeformer och upplåtelseformerså likvärda sommöjligt. Bostadsbeskattningens utformning och differentieringen av det statligalånestödet är de medel som samhället har atl arbeta med för atl nå det målet. Treförslag som syftar till all skapa bättre balans i kostnadshänseende mellanolika boendeformer behandlas i det betänkande vi diskuterar . Del gällerdels beskattningen för medlemmar i bosladsrättsföreningar och delägare iandelshus, dels en begränsning av den omedelbara avdragsrällen för ombyggnadoch reparationer i flerfamiljshus med statliga lån. Närdel gäller begränsningen av den omedelbara avdragsrällen kan jag fatta migkort. Utskoltet är enigt om alt tillstyrka propositionsförslaget, med denändring som ett bifall lill motion 1979/80:10 innebär.Ombyggnads- och reparationskostnader som ryms inom det godkända låneunderiagelskall alllsä aktiveras och medge årliga värdeminskningsavdrag, medanreparationskostnader därutöver fär dras av . Deregler som föreslås på det här området bör medföra atl det inte längre blirmöjligl att vid reparationer och ombyggnad plöja ned obeskattade vinster ochinkomster från annan verksamhet i samma utsträckning som . De stötandeinslagen av fastighelsförvärv med obeskattade pengar kommer rimligen attminska. Deförslag som finns i propositionen som folkpartiregeringen framlade föratl skapa rättvisare regler för beskattning av s. k. andelshus ochbostadsföreningar med fördelade lån, kunde utskottet inte bli enigt om.Socialdemokraterna som - liksom vpk - högljutt kritiserat strimlade lån ochäven systemet med andelshus och vid upprepadetillfallen krävt snara åtgärder mot dessa former av bostadsägande yrkar i sinreservation avslag på regeringsförslagen och vill ha ett nytt förslag. Treskäl åberopas för avslagsyrkandel. Förslaget är dåligt underbyggt. Detgår inte tillräckligt långt när det gäller "strimlorna". Deldrabbar omotiverat även en del äldre bostadsrätter. Den här kritiken har redanbemötts. Jag skall bara tillägga ett par saker. Delhär enligt socialdemokraterna dåligt underbyggda förslaget bygger i detväsentliga pä bosladskommitténs slutbetänkande Bostadsbeskattning II (SOU1976:11). Utredningenhar i vanlig ordning remissbehandlats, och del är bl. a. en del av den kritikmol förslaget som flera av remissinstanserna framförde som budgelministernbeaktat när han gett beskattningen av bostadsföreningar med fördelade lån enannan och generellare utformning än bostadskommil-lén föreslog. Jag tror altäven reservanterna kan medge alt en hell invändningsfri metod är svår att finnahur många remisser man än företar, och det är nödvändigt atl någonting görssnabbt. Även strimlade lån kan se ganska olika ut, och det gör att en generellmetod inte alllid är lätt all finna. Reservanternamenar också att det här förslaget inte går tillräckligt långt när det gälleralt motverka icke avsedda förmåner med fördelade lån. Men den uppfattningen ärinte obestridd. Det finns beiydande grupper av människor som menar att den härtypen av bostadsföreningar nu kommer att drabbas av en orättvisdubbelbeskattning, först genom föreningens generella intäklsbeskattning ochsedan genom den nu föreslagna personliga skatten på den boendes andel avföreningens förmögenhet. Jag kan inte underiäta att göra samma reflektion somBo Lundgren, dvs. alt regeringsförslaget kanske har hamnat ganska rätt.Eftersom del uttryckligen anges vara ett provisorium kan eventuellt negativaerfarenheter leda till förändringar. Och del behöver ju inte la så läng tid. Slutligenmenar reservanterna att även bostadsrältsinnehavare i äldre föreningar kommeratt drabbas i väsentligt högre grad än vad som antas i förslaget. Tyvärr tillgängliga statistiken inte klara besked på den punkten. Utskottetnoterar dock - som också sade - all den sammanlagda skallen påföreningen och delägarna inte blir högre än den som motsvarar en normalavkastning på det kapital som är nedlagt i fastigheterna. Delfinns också all anledning alt observera det förhällandet att en del äldreföreningar med starkt nedamorterade lån så atl säga har strimlat sig självagenom försäljning av andelar lill relativt höga priser. Det är svårt att göraen avgränsning mellan dessa självslrimlade län och de äkta strimlorna. Del ärocksä elt besväriigt avvägningsproblem. Densom anser del föreliggande förslaget för "milt" för föreningar medformellt fördelade län bör rimligtvis inte beklaga sig över förslagets effektför de självslrimlade föreningarna. Men även i detta fall flr erfarenheternavisa om del behöver göras några justeringar. Del finns kanske bättre lösningar,men är det så att del bästa, om det nu finns, inte får stå i vägenför del goda. Det bästa får inte bli det godas fiende. Omman gör några justeringar längre fram, kan man också la hänsyn till resultatetav fastighetstaxering, som förmodligen kan komma alt beröra också denhär kategorin av bostäder. Sammanfattningsvistror jag man vågar förvänta att ett bifall till utskottsmajoritetens förslagkommer att förbättra bostadsbeskattningen på ett par av de områden där nugällande regler utnyttjats på ett sätt som lagstiftningen inte avsett och somav människor i allmänhet har upplevts som stötande och Bostadsbeskattningen,m. Bostadsbeskattningen,m. orättvist.Men Jag skall gärna erkänna alt vägen fram till en fullt rättvis beskattning avalla boendeformer är läng. Den mer omfattande översyn av helabostadsbeskattningen, som en del remissinstanser efteriysi, har åtskilligt fogför sig. Jag ber med delta all få yrka bifall lill skatleutskollets förslag idess belänkande nr 11. STIGJOSEFSON (c): När har atl ta ställning lill skalleuiskotletsbelänkande nr 11, gäller det en fråga som diskuterats väldigt mycket både iriksdagen och i den allmänna politiska debatten. Bostadspolitiken ochbostadsbeskattningen berör ju de allra flesta och har därför mycket brettintresse hos allmänheten. proposition 1978/79:209 som ulgör grunden till utskottsbetänkandet lasframför allt fram tre frågor, nämligen avdragsprinciperna för reparation avandelshus, beskallningsprinciperna för andelar i bostadsrättsföreningar samtavdragsprinciperna för vissa lånefinansierade reparationer och belräffanderäntesubventionerna för ombyggnader.