prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Där ingår kurderna i en front tillsammans med större delen avlandets opposition mol , som alltmer börjar liknaPinochets i . Sedan1975 barett område pä längs gränsen mot ochIrak rensals från kurder. Byar har förstörts och brunnar cementerats igen.Målet är att arabisera allt större delar av irakiska Kurdislan, där sloraoljefyndigheter finns. 600 000 människor har tvångsförfiyttats de tre senasteåren och 1 000 kurdiska oppositionella har avrättats. De irakiska fängelsernaär fyllda av motståndare till regim. Också barn och kvinnorfängslas. Liksom i kräver kurderna i kulturell och politisk autonomiinom ett demokratiskt . Delsenaste årets händelser i har skrämt den turkiska regeringen. Den 26december infördes undantagstillstånd i tre stora turkiska städer,, samt i elva kurdiska provinser. undantagstillståndförlängdes och utökades till au omfatta ytterligare fyrakurdiska provinser. Inför hotel från händelserna i i samband med schahensfall ansåg dåvarande premiärminister att det var nödvändigt att förläggaytterligare turkisk militär lill den turkiska delen av . Där befinnersig nu 400 000 av den 650 000 man starka turkiska armén. Dåvarandepremiärminister , som ockuperade av förau "rädda" omkring 120 000 lurkcyprioter från och skaffa enflottbas ät i , har aldrig erkänt 10 miljoner kurders existensoch krav på mänskliga, kulturella och politiska rättigheter i . Ändasedan Aiatiirk förrådde det kurdiska folket och förbjöd det kurdiskaspråket 1924 har alla turkiska regeringar utövat härd Ivångsassimi-lering avden kurdiska befolkningen. Men trots inbördeskrig, deportationer,fängelsestraff och förbud har den turkiska statens olika makthavare inte lyckatskrossa kurderna i . Det senasle året har situationen förvärrats. Alltfier kurdiska politiskt aktiva, författare och journalister har fängslats.Premiärminister , som efterträtt , har lagt ytterligarenågra lagförslag inför parlamentet som syftar lill än härdare förtryck avkurderna och som naturligtvis ocksä drabbar den turkiska befolkningen. Säkerhetsdomstolar skall äterinföras. Nya föreningslagar harföreslagils. Dessa syftar lill alt begränsa sådana föreningars, politiskaorganisationers och fackföreningars aktiviteter, som anses skada den turkiskastaten. Landet skall förklaras i högstaberedskap, vilket ytteriigare kommer alt förstärka militären, som fårextraordinära befogenheter Mot bakgrund av detanförda frågar jag utrikesminister : Är regeringen beredd att isamarbete med andra stater, t. ex. de neutrala eller de skandinaviska, tainitiativet till alt föra fram den kurdiska frågan till FN:s kommission för demänskliga rältigheterna och andra speciella organ som arbetar med politiskt ochkulturellt förtryck och diskriminering? Är regeringen beredd att tainitiativet till att sammankalla en internationell kongress i likhet med dentyp av kongresser som ägde rum under dagar, för all granska deländers politik som utsätter det kurdiska folket för förtryck: , ,och ? Är regeringen beredd att, ilikhet med de insatser som tidigare gjorts och görs för befrielserörelser i t.ex. , även stödja kurdiska, demokratiska och progressiva organisationermed bistånd samt medverka till atl ett kurdiskt informationskontor inrättas iSverige? Är regeringen beredd attfördöma det förtryck och den assimileringspo-lilik som utövas mot kurderna iTurkiet, , och , atl fördöma de avrättningar av kurder som skeri och samt att kräva att undantagstillstånd i den turkiska delen avKurdistan upphör och. därmed också i de turkiska städerna , ochAdana? § 22 Meddelande omfrågor Meddeladesall följande frågor framställts 1979/80:211av () till arbetsmarknadsministern om regeringens beslut iärende om lokaliseringsstöd lill viss industri: Vid regeringssammanträde den 6 december 1979avslogs AB Offsets begäran om lokaliseringsstöd för alt fiytta en del avsin tillverkning till . Det måste vara bekant för regeringen hurdantsysselsättningslägel är i . F. n. går ca 800 arbetslösa, 600 ärsysselsatta med beredskapsarbeten och andra åtgärder. Det är också bekant förregeringen att flera tusen arbetstillfällen gäll föriorade . Därförvill Jag fråga arbetsmarknadsministern: är skälen till avslaget på dennabegäran om lokaliseringsstöd för industri i ? 1979/80:212av () till industriministern om de statliga stödbeställningarnavid svenska varv: har tillstyrkt regeringensförslag om ett tilläggsanslag till siatens järnvägar för alt delta företagskall kunna tidigarelägga en beställning av en tågfärja. Beställningentidigareläggs föratt inte hell äventyra sysselsättningen vid Öresundsvarvei iLandskrona. Beställningenfår inte ses som exempel på atl nuvarande sysselsättnings-nivå skall bibehållasvid svenska varv. Delär därför ytterst förvånande att i samband med att beställningen sker från SJså annonserar Öresundsvarvet efter arbetskraft. Med anledning av dettavill jag fråga industriministern: Ärstatliga stödbeslällningar vid svenska varv ägnade atl öka varvskapaciteten? 1979/80:213av i (s) lill arbetsmarknadsministern om sysselsättningenvid : För sedan meddelade atlden avsåg att avveckla driften vid pappersbmk. Väslerviksområdel hardrabbats mycket hårt av industriella nedläggningar. Under åren 1977-1978försvann ca 700 sysselsättningstillfällen inom tillverkningsindustrin. Dennautveckling kan inte tillåtas fortsätta. Ärarbetsmarknadsministern villig medverka lill atl de arbetsmarknadspolitiskaresurserna insätts i full skala, så att driften vid pappersbruk kanfortsälta, för alt därmed skapa tidsmarginaler för överväganden om fortsattdrift och som andra alternativ planera för ersättningsindustri? 1979/80:214 av CalarinaRönnung (s) lill statsrådet om föreningslivets medverkan iskolelevernas fritidsverksamhet: I en TT-intervju medskolminister står det: "OmSIA-ianken genomsyrade planeringen av de fria aktiviteterna, tror det skulle smitta av sig på skolarbetet i övrigt. - Ta eleverna till hjälp.Ungdomarna behöver inte entusiasmeras med föreningsledare i spetsen som kostarpengar. De har ofta ett rikt föreningsliv utanför skolan." Med anledning avskolministerns ullalande vill Jag ställa följande fråga: Skall man tolka uttalandet i TT-intervjun så, attskolministern numera lar avstånd från riksdagsbeslutet om föreningslivetsmedverkan i största möjliga utsträckning i den allmänna fritidsverksamheten ianslutning till skoldagen? 1979/80:215av () till ulbildningsministern om indragningarna av visstöverskott för universitet och högskolor: Regeringen beslutade alt hålla inne27 milj. kr. av del överskott pä 160miljonersom universitetoch högskolorredovisade per . Detta beslut har ställt lill slora problem päde universitet och högskolor som berörs av beslutet. Det är angeläget alt få ennärmare motivering till detta beslut. Jag vill därför frägautbildningsministern: Vilken närmare motivering villutbildningsministern ge för detta beslut? Efter vilka principer harindragningarna av överskollen gjorts? Kan de universitet ochhögskolor som fåll medel indragna räkna med att fä disponera huvudparten avdessa pengar? Vilka regler kommer att gälla iframtiden för denna typ av dispositioner? 1979/80:216av () till budgetministern om ålgärder för alt undvikafelaktiga besked om kvarskatt: Enligt uppgift tillämpar skattemyndigheterna enautomatisk kontroll som förhindrar för höga utbetalningar av skatleåterbäring,medan motsvarande åtgärd inte vidlas för alt förhindra felaktiga besked omkvarskattens storlek. Ärstalsrädet beredd att vidla ålgärder så alt en motsvarande kontroll kan äga rumi syfte au förhindra att slulskaltesedlar distribueras med felaktiga uppgifterom kvarskattens sloriek? 1979/80:217 av JanFransson (s) lill kommunikationsministern om persontrafiken på : Även om hotet om nedläggning av persontrafiken påjärnvägslinjen för dagen synes vara avvärjt så kvarstår oronför framtid hos berörda kommuner och SJ-anställda. Pä godssidan ärproblemet det omvända i . Bangårdens spårkapacitet är nu fulltutnyttjad som med stöd av statliga pengar bygger ett stortcentrallager från vilket stora godsmängder förväntas fraktas på järnväg. Därför vill Jag frägakommunikationsministern: 1.Är statsrådet beredd all verka för en förnyelse av rullande materiel och enupprustning av banslandarden på järnvägslinjen ? 2.Ärstatsrädet beredd all verka för en ökad spärkapacitet vid bangården i ? § 23 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem frågor