prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Anslag för kollektivtrafikändamål torde av tidsskälinte bli aktualiserade i någon större omfattning förrän ett kommande budgetår,och då får frågorna tas upp i tillämplig budgetproposition. Jag vill vidare när det gäller reservation 4 inte sägaannat än att de behov som trafiksäkerhetsverket skulle få tillgodosedda genomett bifall till denna reservation är angelägna. Men i ett ansträngt budgetlägetvingas man att sortera bland behoven, och kravet på informationsåtgärder har inuvarande läge ansetts mindre aktuellt än en del andra krav. Dessutom haranslagsramarna för trafiksäkerhetsverket vidgats. Vi i utskottsmajoriteten hardärför inte funnit det möjligt att tillstyrka det i reservation 4 behandladekravet. Bägge de aktuella reservationerna skulle dessutom medföra ytterligareökning av budgetunderskottet. I övrigt har utskottet i sitt betänkande haft att taställning till ett otal enskilda motioner rned krav på medel till enstakavägprojekt. Sådana frågor faller dock inte in under vare sig trafikutskottetseller arbetsområden, och vi har i enlighet härmed yrkat avslag påalla dessa motioner. Hur behjärtansvärda de enskilda projekten än kan förefallaur motionärernas synpunkt måste de behandlas i vanlig ordning i vägnämnder, ivägdistrikt och i sista hand i , som ju har att göra de slutligabedömningarna. Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets förslag på alla punkter. KURTHUGOSSON (s) replik: Låt mig göra en kort kommentar ominriktningen av satsningarna på glesbygdsvägar. Vi har inte ändrat uppfattningsedan vi behandlade dessa frågor. Vi menar fortfarande att det ärangeläget med en massiv satsning på den här delen av det svenska vägnätet.Däremot har vi varken eller tidigare velat ange en fix procentsiffra. Mendet är faktiskt av anslagen som har gått till den här delen av vårtvägnät . Jag vill erinra om att vi i samband medbehandlingen av trafikutskottets betänkande 1978/79:11 var överens om en ändradfördelning av anslagen mellan och . skrevutskottet så här: "Utskottet förutsätter dock att i samband med regeringensfortlöpande prövning av budgetfrågorna även överväganden av de slag som imotionen aktualiserats kommer till stånd så att förslag i ämnet kanläggas fram i nästkommande års budgetproposition." Detta har emellertid icke tillgodosetts i åretsbudgetproposition. 1 stället säger kommunikationsministern att han skall tainitiativ till att fä till stånd ett bättre samarbete mellan ocharbetsmarknadsverket. Men samarbetet är inte dåligt mellan dessa bådamyndigheter. Det har vi fått bekräftat vid våra besök hos . Det kaninte vara rimligt att får så låga anslag att det inte kan sysselsättasin egen personal. I stället har den fått sysselsättas med hjälp avarbetsmarknadspolitiska medel. Beträffande reservationen 3 vill jag hänvisa till vad RuneTorwald sade i riksdagsdebatten , nämligen attpropositionens inställning till kollektivtrafik i tätort utan överdrift tordekunna betecknas som sval för att inte säga negativ. Han sade vidare att vimåste göra en massiv satsning på kollektivtrafiken, och därmed gav han sittstöd åt den socialdemokratiska motionen. När nu detta riksdagsbeslut skall följas upp säger att det inte behövs några pengar för det här budgetåret. Nästa budgetårdäremot behövs det pengar, sågar han. Kan garantera att vi fårnågra pengar till stöd för kollektivtrafiken efterkommunikationsministerns uttalande ? Han sade nämligen att han ickekommer att medverka till att det lämnas något ekonomiskt stöd tillkollektivtrafiken i tätorterna. Anslag tUl vägväsendet och trafiksäkerhet (vpk) replik: har kommenterat vår motion ochvårt förslag om ett lokalt vägprojekt i bl. a. och säger att varkenutskottet eller kan föregripa de lokala myndigheternas handläggning. De lokala vägmyndigheterna. inkl. vägmyndigheten pålänsnivå, har verkligen lagt ned ett stort arbete på Stekenjokkvägprojektef.Man har utrett och konkret planerat för denna byggnation i samband medlänsstyrelsens planeringsavdelning och då med tanke på den stora betydelse somen särskild insats här skulle få för sysselsättningen i . Man bör kunna vara flexibel och sesin verksamhet även på vägsidan såsom integrerad i samhällets allmännasträvanden till utveckling. Jag kan av utskottets skrivning utläsa att man ärklar över väginvesteringarnas stora produktivitet och vikt för lönsamheten. Manär också klar över att väginvesteringarna spelar en stor roll när det gälleratt utveckla möjligheterna till näringsliv i olika avseenden. Det hade därförinte varit helt främmande om man hade funnit det vara förenligt med ett allmäntintresse att undantagsvis ge ett reservationsanslag till exempelvis detvägprojekt i som vi har motionerat om. () replik: Det finns inte så mycket att tillägga. tror inte på mitt och majoritetens resonemang om att huvuddelen av demedel som enligt budgeten är anvisade till cykelbanor och för att främjakollektivtrafiken kommer att gå till cykelfrafiken, utan han menar att detblir konkurrens om medlen. Jag har en annan uppfattning. Det är helt enkelt såatt utredningar och annat av tidsskäl inte hinner komma fram. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet farandetär inte klart. Det skall tas fram regler för ersättning när det gäller stödettill kollektivtrafikanordningar av det slag som det nu är fråga om. Därförmenarjag att utskottsmajoriteten har rätt, när den skriver att anslaget under detnärmaste budgetåret i huvudsak kominer att utnyttjtis för cykelleder på sammasätt som har skett under innevarande budgetår. Man kan alltid diskutera hur stora väganslagen skall vara.Även utskottsmajoriteten skulle givetvis önska att de var större. Men i detnuvarande budgetläget har vi fatt finna oss i de prutningar som har skett. Vianser ju alla att statsbudgeten dras med för stora underskott . påstod att jag har sagt att vi inte kanföregripa den lokala planeringen. Så uttryckte jag mig inte. Jag sade atttrafikutskottet och inte har att ta ställning till enskildavägprojekt. Sådana bedömningar faller under de lokala myndigheternas ochvägverkets ansvar inom de budgetramar som står till förfogande. Sedan kan detfinnas projekt, där arbetsmarknadspolitiska eller regionalpolitiska skäl kommertill. Men sådana projekt får arbetsmarknadsmyndigheterna satsa på. Inte hellerde projekten blir direkt föremål för trafikutskottets och bedömanden.Det är alltså kompetenstvister som gör att vi inte kan ge oss in på att taställning till enskilda vägprojekt och till om den ena bron skall gå före denandra. Behovet av en vag i måste kanske jämföras med behovet av en vägi en annan landsända, och sådana avvägningar har ingen möjlighet attgöra. () replik: Jag vill bara säga till att detredan har förekommit krav pä medelstilldelning för olika projekt påkollektivtrafikområdet - det vet mycket väl. Jag kan erinra RuneTorwald om det s. k. , för vilket och Volvobegärde medel men blev nekade. säger att det inte behövs någrapengar under detta budgetår, men detta enskilda exempel är ju en verifikationpå att så är fallet. Givetvis skall inte behöva stå till svars förkommunikationsministerns uttalande om sin negativa syn på kollektivtrafiken. Jag finner det minst sagt uppseendeväckande att när vi förden här debatten i kammaren deltar varken kommunikationsministern ellernågon av moderata samlingspartiets representanter i trafikutskottet som skullekunna verifiera om man delar kommunikationsministerns negativa syn påkollektivtrafiken. Vi menar på socialdemokratisk sidaatt det är nödvändigt, av miljöskäl och energiskäl. att göra en massiv satsningpå kollektivtrafiken. Och skall det bli möjligt att åstadkomma en sådansatsning, då måste också visa ett positivt intresse. Det är detta vivill ge uttryck för i vär reservation nr 3. SVENHENRICSSON (vpk) replik: säger att rutinerna kräver attbesluten fattas pålokal nivå, när ställning tas till olika vägprojekt. Det kanjag hålla med om. men orndetta överlämnas till AMS avgörande, då händer det ofta att nian Nr 115 hänvisar till den aktuella arbetslöshetssituationen för personer som skulle Onsdaeen den vara lämpade att utföra vägarbeten. Om det för tillfället inte finns några g ,,p,j.jr loen sådana, anser man sig inte heller kunna utföra något vägbygge. Men här gäller det, , möjligheterna att på siktutveckla de Anslås till väsvä-fasta näringarna i området. Jag tänker påturismen - som det nu är, måste sendet och trafik-hotell och stugbyar slåigen därför att det inte går att ta sig fram på vägen! Och säkerhet jagtänker på den aktuella gruvdriften. Skall vi bara därför att det inte finnsnågon väg avstå från att hjälpa ett område till att få 25 nya arbetstillfälleni gruvdrift? Jag tycker att vi får lov att bryta med byråkratin ochförsöka se på detta mera offensivt, som en möjlighet att hjälpa eneftersläpande landsända. () replik: Först vill jag säga till atthan väl får tillfälle att höra kommunikationsministern utvecklasin syn pä kollektivtrafiken. Därför avstår jag från att ta upp den debatten.Jag vill bara notera att utskottsmajoriteten inte är negativt inställd till attfrämja kollektivtrafik. Naturligtvis kan smärre anslag bli aktuella även under detkommande budgetaret, men eftersom vi ännu inte har några riktlinjer klara förhur ersättning skall utgå till kollektivtrafikfrämjande åtgärder, sä menar jagatt det är först under ett därefter följande budgetår som anslag av störreomfattning kan komma i fråga. Jag tror att jag har hela utskottsmajoritetenbakom mig när jag säger att ett kommande år måste en större anslagsram bliaktuell när det gäller att främja cykel- och kollektivtrafik. Till kan jag bara upprepa vad jag harsagt. Jag har förståelse för att den väg pläderar för kan ha storregionalpolitisk betydelse. Men denna fråga faller inte under trafikutskottetsdomvärjo. utan det är andra myndigheter som har att göra övervägandena.Trafikutskottet kan inte ta ställning till huruvida en väg i en landsända ärmer betydelsefull än en väg i en annan landsända. Om en väg skall byggas av andra skäl än rent vägpolitiska.dvs. av regionalpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska skäl, då blir detarbetsmarknadsmyndigheterna som får ta initiativ och lägga fram förslag förbeslutande organ. Talmannen anmälde att SvenHenricsson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Jag skall uppehålla mig vid de frågor itrafikutskottets betänkande nr 9 som gäller anslagen till trafiksäkerheten. Ca 800 människor omkommer i trafiken . Mångaskadas - flera av dem svårt. Detekonomiska läget tillåter inte betydelsefulla åtgärder för att höja 63 Nr 115 säkerheten och minska antaletvägtrafikolyckor-det är innebörden av vad O rl- en den sade . Mot bakgrunden av den iiitensiva debatt vi entid q .. igon haft om höjd säkerhet vid vissenergiproduktion, där risken för olyckor är nästintill obefintlig men där m. fl. inte varit snål med , , ,. ;; .. .. pengarna, framstår resonemang nu som märkligt. I det Anslag till vagva- f" s & s , h t fk ärendevinubehandlarrördet sig om preventiva åtgärder för ett par miljoner ... , kronor. De tyvärr nästan 1 000dödsolyckorna kan minskas till antaletgenom sådana åtgärder, men vi har alltså enligt inte råd att vidtade åtgärderna. Det är alltså två ä tre människor - barn,skolungdom, yrkesverksamma eller pensionärer - som omkommer itrafiken. Flera tiotusentals skadas lindrigare eller svårare . Mångainom de kategorier människor som jag nämnde blir invalider för livet eftertrafikolyckor. Våra sjukvårdsresurser får i stor utsträckning tas i anspråk förinsatser för trafikens offer. Det är mänga hemska mänskliga tragedier som har sindirekta orsak i olyckor som sammanhänger med vårt behov av att förflytta oss.Det må gälla resor till och från arbetsplatser, butiker, serviceinrättningar,daghem, skolor, möten och sammankomster samt fritidsaktiviteter. Det må gällayrkestrafikanter av olika slag, som i sitt arbete har till uppgift atttransportera människor eller varor på våra vägar. I vidsträckt bemärkelse är det trafiksäkerhetsverketsuppgift att söka nedbringa antalet vägtrafikolyckor och minska de skador somföljer av dessa olyckor. Verkets informationsverksamhet är en väsentlig del närdet gäller genomförandet av den uppgiften. Kan allmänhetens kunskaperom trafikoch trafikregler ökas, då kan också antalet olyckor minskas. informationsverksamhet uppdelas ihuvudkampanjer, specialaktiviteter och basaktiviteter. Man följerlångtidsplaner med preciserad målsättning när det gäller innehåll, medier etc. Kampanjen 1979/80 är Människan i trafiken. 1981/82 har mantänkt sig att genomföra en tvåårsaktivitet kallad Oskyddade trafikanter. Manvill uppnå långvariga effekter av framtidens informationsverksamhet. Manplanerar redan nu för 1983-1985 med huvudkampanjer som kallas Barn i trafiken.Bilförare och Trafiknykterhet. pågående kampanj - Människan i trafiken - syftar tillatt förbättra efterlevnaden av viktiga regler i trafiken genom att angripatrafikonykterhet, körning mot rött ljus och hastighetsöverträdelser. Nästakampanj -Oskyddade trafikanter - har som mål att förbättra säkerheten för barn,gående, cyklister, mopedister och motorcyklister. Allt detta är - det tyckerjag att vi kunde vara ense om - utomordentligt angelägna uppgifter. Det krävs naturligtvis att ansvarig instans får ekonomiskaförutsättningar att fullfölja sina angelägna uppgifter. Men anslaget tilltrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet minskar. Trots de stora behoven av insatser från trafiksäkerhetsverkets sida har det i årets budget skett en real nedräkning av resurserna för informationsverksamheten. Det år inte första gången under 64 den borgerliga regeringstiden somjust detta anslag prutats ned betydligt. Vi socialdemokrater kan inte acceptera detta. Vi harprotesterat tidigare, och vi har i en motion krävt ytterligare 2 milj. kr.för trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Enligt budgetpropositionenskulle anslaget bli knappt 17,3 milj. kr. Vi anser att det är angeläget att nuplanerade kampanjer får genomföras såsom avsetts. För detta räcker inteföreslagna 17,3 milj. kr. Vi har emellertid inte fått gehör för vårt krav hosutskottsmajoriteten. Från borgerligt håll i utskottet hävdas dock verbalt attdet är "angeläget att verket tillförs erforderliga medel för den förtrafiksäkerheten så viktiga informationsverksamheten. Redan föredragandensförslag innebär emellertid en viss, om ock mindre, ökning av anslagsmedlenhärför." Därmed avstyrks vår motion orn ökade insatser. Man smygerdock in en ursäkt och hänvisar även till rådande ekonomiska läge somytterligare motivering för avslagsyrkandet. Det var vad härtidigare redogjorde för. Det hade behövts en uppräkning med ca 1,5 milj. kr. föratt hålla det redan tidigare mot våra protester sänkta anslaget på en reelltoförändrad nivå. Regeringen har resignerat och kommer med ett förslag sominnebär en reell minskning med ca 1,2 milj. kr. Det är därför inte sant, herrtalman, när , centerpartisterna och folkpartisterna i utskottetsäger att föredragandens förslag "innebär en viss, om ock mindre, ökningav anslagsmedlen". Vi socialdemokrater har reserverat oss mot majoritetensförslag, som är identiskt med regeringsförslaget. Vi kräver i vår reservationatt anslaget räknas upp med 2 milj. kr. Därmed anser vi att det blir störremöjligheter att på olika sätt förbättra trafiksäkerhetsinformationen. Alla de åtgärder som tidigare vidtagits för att minskaantalet trafikolyckor har medverkat till att situationen inte är värre än denf. n. är. Men även om antalet olyckor minskat kan vi inte vara nöjda. Som jagtidigare sagt orsakas alltför mänga tragedier av olyckor, som med mera vetandehos trafikanterna hade kunnat undvikas. Därför får, som vi ser det, ingen somhelst nedtrappning ske på det viktiga område som trafiksäkerhetsinformationenutgör. Jag yrkar därför bifall tillsocialdemokraternas reservation nr 4. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet ROLFSELLGREN (fp): Vi behandlar nu den förstabudgetpropositionen trafikpolitiska beslut. Den inriktning avtrafikpolitiken som då fastslogs prövas nu i praktiken. Och jag tycker för att utfallet är tillfredsställande. De flesta människor upplever mest denframgångsrika lågprissatsningen på järnvägsresor. Men det är bara ett avuttrycken för den samhällsekonomiska grundsyn som den nya traflkpolitiken utgårifrån. En viktig princip för den nya vägpolitiken är densamordning som förutsätts mellan vägplaneringen och övrig samhällsplanering, t.ex. den regionalpolitiska planeringen och kommunernas fysiska planering. 5 protokoll 1979/80:114-116 Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet genomuppnås en hög grad av decentralisering, proposition om en nytrafikpolitik formulerades ett vägpolitiskt program i form av inriktningar förden framtida väghållningen. Därvid konstaterades att det inte längre finnsbehov av någon mer detaljerad central styrning från statsmakternas sida avvägbyggnadsverksamheten, eftersom planeringen av denna numera i storutsträckning är decentraliserad och baserad på samhällsekonomiska överväganden. En av skönhetsfläckarna i det utskottsbetänkande som behandladepropositionen är kravet på en ytterligare precisering och konkretisering av delångsiktiga målen. Utskottet förbisåg ätten sådan ytterligare precisering frånstatsmakternas sida endast kunde återföra planeringen till det centrala planetoch därmed gå på tvärs mot inriktningen mot en ökad decentralisering avbesluten. I årets budgetproposition ansluter sig departementschefen tillvägverkets formulering av målsättningen för väghållningen vad gäller såväldrift- som byggnadsverksamheten. Utskottsmajoriteten godtar i är dennaformulering. Men socialdemokraterna står fast vid sin motstridiga hållning idenna fråga och har reserverat sig. Därmed stär de alldeles ensamma. Detta ärsä mycket mer förvånande som generaldirektör i klara ordalag deklareratsin anslutning till de riktlinjer som kommit till uttryck både i dentrafikpolitiska propositionen och i årets budgetproposition. Jag vill därförtill kammarens protokoll ta in följande citat ur generaldirektörens anförandevid trafikutskottets besök på : "I det trafikpolitiska beslutet framställde riksdagenett krav till regeringen att möjligt redovisa ett mer preciserat målför den framtida vägpolitiken, om möjligt uttryckt i termer, som angersamhällskrav beträffande miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet,transportkostnader etc. Denna framställning gjorde oss något konfunderade,eftersom vi tycker att den uttrycks ganska klart i innehållet i de långsiktigaplaner, som ju görs upp i enlighet med den beslutade väghållningsinriktningen.Även krav på att en motsvarande långsiktsplanering kommer till ståndnär det gäller underhållet av vägar förvånar oss något. Innehållet i vårFemårsplan Drift, den nuvarande omfattar 1979-84, överensstämmer med riksdagensbeslut om väghällningsinriktningen. Av rent praktiska skäl torde vår FemårsplanDrift, med dess koordinering till den tioåriga investeringsplaneringen, intekunna ändras särskilt mycket vad gäller planeringsprinciperna. Innehållet iplanerna skapas av den angivna inriktningen av väghållningen. 1 budgetpropositionenanger statsrådet att de mer preciserade samhällskraven som vägpolitiken bör geuttryck för synes vara väl tillgodosedda genom redovisade inriktningav väghållningsåtgärderna." Med det anförda ber jag att få yrka avslag påreservation 1 och bifall till utskottets förslag. I budgetpropositionen tar departementschefen uppvägverkets begäran att 250 milj. kr. av beredskapsmedlen, som beräknas kommavägbyggandet till godo, överförs till ordinarie byggnadsanslag. Statsrådetavvisar förslaget men redovisar att han avser att i samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet ta initiativ till överläggningar i syfte att dessamedel som anvisas förvägbyggnadsändamål skall kunna utnyttjas på ett rationellt och effektivt sätt.Utskottets majoritet delar även i detta stycke departementschefens uppfattning. De socialdemokratiska ledamöterna av utskottet har i enmotion, som följs upp i reservation 2, föreslagit att 50 milj. kr. urberedskapsmedlen förs över till byggnadsanslag och att från dettaanslag 50 milj. kr. i sin tur förs över på driftanslaget. De socialdemokratiskaledamöterna menar att de därmed gått till mötes och förstärktvägbyggnadsanslaget på bekostnad av beredskapsmedlen. Men sanningen är ju denatt vägbyggandet inte fått ett enda öre genom den här transfereringen, utan attanslaget i stället sänkts med 50 milj. kr. Vad reservanterna vill är attdriftanslaget höjs på bekostnad av de särskilda sysselsättningsmedlen, Nog är det bra att ha ambitionen att ytterligare höjadriftanslaget. Den budget vi behandlar präglas av nödvändig återhållsamhet. Detär inte bara kommunikationshuvudtiteln som får känna av knappheten på medel.Avvägningen mellan olika budgetposter är betydelsefull. Därför framstårreservanternas yrkande att man skall minska det potentiella anslaget tillvägbyggande till förmån för driftanslaget inte som särskilt välbetänkt. har ju ändå, som nämnde i sitt anförande,den här reservationen redan fallit i anledning av behandling avarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21. Men socialdemokraterna har ändå medsin reservation redovisat en inställning som jag inte i det här anförandetkunde lämna opåtalad. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet KURTHUGOSSON (s) replik: talar om en skönhetsfläck iutskottsbetänkandet och avser därmed socialdemokraternas reservation nr 1. Lät mig läsa upp vad utskottets majoritet sade i def betänkandesom behandlades i den här frågan: "Utskottet anser att en ytterligare konkretiseringoch precisering av de långsiktiga målen för vägbyggandet är angelägen.Regeringen bör därför möjligt redovisa en mer preciserad målsättning förden framtida vägpolitiken." Längre fram i betänkandet sägs: "Utskottet anser detockså väsentligt att motsvarande långsiktsplanering kommer till stånd när detgäller underhållet av vägar. L'nderhållet måste hållas på en sådan nivå attnågon kapitalförstöring inte sker och måste vidare ges en inriktning mot enökad trafiksäkerhet. Den fortsatta planeringen bör således utgå från en högreambitionsnivå när det gäller vägbyggandet." Detta stod en stor majoritet i bakom. Den ende itrafikutskottet som inte delade denna uppfattning var . Vi kan inte acceptera att kommunikationsministern på någrarader skriver bort ett riksdagsbeslut baserat på en mycket bred majoritet. Vikan i och för sig hålla med om att planeringsunderlag är enutomordentligt bra Anslag ull vägväsendet och trafiksäkerhet bas förden framtida vägpolitiken, och vi skulle ha accepterat även detta, omkommunikationsministern hade tagit konsekvenserna av planeringsfilosofi,men det har kommunikationsministern inte gjort. Han kan icke accepterariksdagsbeslutet från , att vi skall ha en högre ambitionsnivå närdet gäller vägbyggandet, utan säger i stället att en sådan ökad ambitionsnivåför vägbyggandet som begärt inte är möjlig att åstadkomma. För denärmaste åren bör inte en ökad bindning av samhällsresurserna ske. Snarare börstatsmakterna i princip vara beredda att ompröva de bindningar som redan finns,säger han. Detta kan vi inte acceptera på socialdemokratiskt håll, eftersom vianser att det nedlagda vägkapitalet är så viktigt att vi, även om vi harstatsfinansiella svårigheter, måste se till att vi kan klara underhållssidan.Det är också det som är bakgrunden till reservation 2, där vi vill, inom ramenför de medel som står till förfogande, föra över 50 milj. kr. föratt öka driftunderhållet. ROLFSELLGREN (fp) replik: referat av fjolåretsbehandling av propositionen och av beslutet är korrekt. Jag känner mig myckethedrad av att han markerade att jag hade en annan uppfattning. Det visar sig i årets proposition att den konkretiseringsom har gjort, baserad på de tidigare besluten om en decentraliseradväghållning och vägplanering, var riktig. Socialdemokraternas hållning harförbryllat mig och kanske flera - ja, den förbryllar ju generaldirektören för ,vägdirektörer och andra.