prot · G30927 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:27 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. § 1 Val av talman Jag föreslår att till talman utsesIngemund . Jag föreslår också alt valet förrättas med acklamation. Med hänsyn till de speciella omständighetersom gäller vid detta lalmansval har vi från moderata samlingspartiets sidainget avvikande förslag. harfortfarande uppfattningen atl talmannen bör väljas ur den majoritet som finns iriksdagen. I undantagsfall kan annan ordning tillämpas. Med hänvisning till despeciella omständigheter som har varit för handen inför detta talmansvalförordar riksdagsgrupp att med acklamation väljslill talman. BJÖRNMOLIN (fp): Jag ber på riksdagsgrupps vägnarall få instämma i förslaget att till talman utse , som vi harstort förtroende för. Jag vill också uttrycka min tillfredsställelse över altvalet kan ske i enighet, Överiäggningen var härmed avslutad. Kammaren godkände att förevarandeval fick ske med acklamation och utsåg till talman (), TREDJE VICE TALMANNEN: Pä riksdagskamraternas och mina egna vägnar vill jag hälsaden av oss genom acklamation utsedde talmannen välkommen i uppgiften som vårtalman. TALMANNEN, som övertog ledningenav kammarens förhandlingar, yttrade: Jag ber att få tacka för detförtroende som ni har visat mig genom delta val. 11 protokoll 1979/80:25-27 Nr 27 § 2 Anmäldes att () skulle tjänstgöra som ersättare för Tisdagenden denne varriksdagens talman. Anmälanom kompletteringsval till utskott § 3 Anmälan omkompletteringsval till utskott Folkpartielspartigrupp har som suppleant i finans- och näringsutskotten under OlleWästbergs i ledighet anmält hans ersättare . suppleanti finansutskottet (fp) suppleanti näringsutskottet (fp) §4 Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedfår Jag avsäga mig uppdraget som ledamot av . Dennaavsägelse godkändes av kammaren. §5 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. § 6 Omsysselsättningsproblemen i Budgetministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:84, ochanförde: harfrågal migomvilkaålgärderjagärberedd atl vidta föratt trygga sysselsättningen för de anställda vid iHallstavik. Vidare har han frågat om vilka åtgärder Jag är beredd atl vidta föralt lill omlokalisera annan statlig verksamhet i Stockholmsregionenför atl förbättra arbetsmöjligheterna för framför allt kvinnlig arbetskraft. Fråganhar föranlells av regeringens beslut atl inrätta enstatlig servicebyrå för skrivarbete, dataregistrering, mikrofilmning,tryckeriverksamhet m. m. i . Detta beslul ingår i sin lur som en del iregeringens åtgärder för alt skapa sysselsättning i , Bland de tjänster somservicecentralen i skall tillhandahålla ingår som nämntsdalaregislrering. Utvecklingen på ADB-områdel gör emellertid atldataregistrering i traditionell mening vid särskilda stansningscentralerminskar i omfattning och ersätts av andra förfaranden. Denna utveckling harlett lill alt DAFA, som är en statlig inläklsfinansierad myndighet fördatabehandling, har svårt att förse sin stansningsenhet i medarbetsuppgifter motsvarande arbetsstyrkan, DAFA gör emellertid storaansträngningar för alt förlägga arbetsuppgifter till enheten i , Jagräknar med att så blir fallet även . Dendataregistrering som avses bedrivas i gäller sådana uppdrag som iannat fall med största sannolikhet inte skulle föriäggastill DAFA, Jag bedömerdärför att verksamheten i endast i myckel begränsad omfattning kankomma alt beröras av den nya servicecentralen i , Självfallet kommerjag att noga följa denna utveckling. Jagvill i delta sammanhang också erinra om alt monopolutredningen (B 1977:08)har behandlat DAFA:s uppgifter och ställning i sitt andra betänkande(Dalakonkurrens Ds B 1979:1), Efter remissbehandlingen, som f n, pågår, kommerJag att närmare överväga DAFA:s situation. I dessa överväganden kommer ävenstansningsenhelen i alt ingå. Denandra delen av frågan gäller åtgärder för att omlokalisera statlig verksamhet iStockholmsregionen till . Fördagen finns inte någon verksamhet som är aktuell för lokalisering tillHallstavik eller dess närhet. Frågorom lokalisering av offentlig verksamhet kommer emellertid all planmässigtprövas utifrån de sysselsättnings- och regionalpoliiiska målen. F. n. pågårinom budgeidepartementet förberedelser för inrättande av en särskild delegationför decentralisering inom den offentliga sektorn. I delegationens uppgifterkommer alt ingå alt behandla frågorom lokalisering av ny eller utvidgad statligverksamhet. Vid prövningen måste givelvis sysselsättningssituationen i olikaregioner beaktas. Del är för tidigt att nu ange vilka resultat delegationensarbete kan leda fram till. Herrlalman!Jagberalt få lacka budgelminislern försvaren pä mina frågor, även om jag måstesäga all svaren är något knapphändiga. Omvi först ser på daiamaskincentralens verksamhet i allmänhet kan vi i dagkonstatera att DAFA redovisar ett bra resultat. På slansningssidan har mansedan ett par år tillbaka problem med alt sysselsätta den personal som hararbetat . Del gäller t. ex. i , där 27 kvinnor arbetaroch där den senast anställda har anställningstid. dominerasav tung industri och saknar praktiskt tagel arbetsmöjligheter för kvinnor vidsidan av dem som erbjuds på pappersbruket. Därför har man gjortstora ansträngningar för alt skapa nya arbetstillfällen på orten. Åtgärdersom vidtas i detta läge är dels att AMS utbildar stansningspersonal, dels atlregeringen ger klartecken för bildande av en statlig stiftelse,servicecentralen i , vilken bl. a. skall syssla med ADB-registrering- en, som budgelminislernmyckel rikligt påpekade, utdöende verksamhet. Verksamheten i skallsysselsätta 40 kvinnor. Denna servicecentral kommer direkt att inkräkta på detredan förut snabbi vikande underiaget för slansningsarbete hos DAFA iHallstavik. Det kan man redan nu se av den pågående offertverksamheten. Jagmåste erkänna att jag finner delta förfarande något märkligt. Jag menar dä intealt de 40 f d. sömmerskorna vid Brasons i inte skulle vara i behov avarbete - det är tvärtom väldigt angeläget att de får sysselsättning även iframtiden - men det kan inte vara rimligt att arbetslösheten fiyltas från ettundersysselsatl område, , till ett annatundersysselsatt område,i Roslagen. Om stansningen flyttas, så måste en absolut förutsättningvara all jobben tryggas i framliden också för de 27 kvinnorna i . Såsombudgelminislern nämnde pågår inom DAFA ett arbete för atl tryggasysselsättningen i . Delta arbete stöds enligt vad jag erfarit avfack, myndighetsledning och styrelse. Men för alt möjligheterna atl förläggaarbetsuppgifter till skall kunna tas till vara fordras alt man ärberedd att ställa erforderliga pengar till förfogande för ettutvecklingsarbete. Det borde vara möjligt atl finansiera ett sådant genom deöverskott som DAFA redovisar för övrig verksamhet. Facket har vidare föreslagitatl myndigheten skulle genomföra en viss omorganisation och placera uppdragsansvarigapersoner i , så atl man på så vis skulle kunna öka omfattningen avarbetsuppgifterna inte bara pä stansningsomrädet. Jagvill fråga budgetministern om han är beredd att medverka till alt dels pengarställs till förfogande, dels en sådan organisatorisk utveckling av DAFA skersom facket har föreslagit. tycker atl beslutet är någol märkligt. Jag vill dockpåminna om atl del bygger på ett riksdagsbeslut rörande insatserför sysselsättningen i . Vad vi nu gör är alltså att ta ett av desteg som beslutade atl vi skulle ta. Ettav de problem man ofta möter när del gäller att skapa sys.selsättning är dessvärre att insatser på en ort kan komma att påverka situationen på en annan. Menjag vill understryka det som sades i svaret, att effekten är ringa i dettafall. Jag tror nämligen att den nya centralen i bara i mycketbegränsad omfattning kan komma att påverka situationen i . Men jag ärmedveten om de problem som finns där, och därför kommer inte bara DAFA utanockså vi inom all göra vad som är möjligt föratt skapa nya arbetsmöjligheteri . Medhänsyn till bl. a, monopolutredningens arbete vill Jag inte för dagen taställning till ekonomiska eller organisatoriska aspekter, ulan Jag skallåterkomma lill detta. Jag vill bara än en gång försäkra alt vi skall göra vadvi kan för atl trygga sysselsättningen i . ÅKEWICTORSSON (s): beslut innehöll såvitt jag vetingenting om att man skulle förlägga stansningsverksamhet till , menen utveckling i den riktningen har skett efter det atl fattade sittbeslut i ärendet och framför allt sedan regeringen fattade sitt beslut. Det ärjust den del av regeringsbeslutet som berör stansningsverksamhelen som jagopponerar mig mot och som man ställer sig frågande inför när man ser påutvecklingen i övrigt när del gäller DAFA. Jag tillåter mig atl tolka budgetministerns uttalande så,att när resultatet av de pågående utredningarna föreligger så finns detmöjligheter all få fram erforderliga pengar för att genomföra detutredningsarbete som är en absolut nödvändig förutsättning för atl man skalllångsiktigt trygga jobben i . Jagar tacksam om budgetministern ärberedd atl bekräfta atl han ser på utvecklingen i pä del sättet. Omsvenska regeringsåtgärder med anledning av fartyget försvinnande Bara ell förtydligande: detta våren del avdel Norrbottenpaket som tog ställning till . Del är riktigtatt inte fattade ståndpunkt i alla detaljfrågor som berördes, mendetta våren del av det paket som anmäldes för . Lokaliseringsbesluleninnebär alltså ett fullföljande av vad som då anmäldes. Jag vill än en gång säga, utan att la ställning tillekonomiska eller organisatoriska aktiviteter för , all viskall göra vad vi kan för alt klara sysselsällningen i . Överiäggningen var härmed avslutad. § 7 Om svenskaregeringsåtgärder med anledning av fartyget försvinnande Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:88, ochanförde: har frågat mig omomständigheterna kring del Liberiaregisirerade fartyget föranleder några åtgärder från svensk sida. De närmare omständigheterna kring och systerfartyget förlisning har inte kunnatklarläggas fullständigt. Del är emellertid känt atl de aktuellakombinationsfartygens konstruktion medför vissa problem i fråga om gasbildningunder torriaslresorna. Det är också känl all svetsningsarbeten skulle utförasombord på fartygen. , som är den myndighet i somövervakar säkerheten på svenska fartyg, har utfärdat författningar bl. a. om s.k. heta arbeten, t. ex. svelsningsarbeten ombord på fartyg. I densvenska handelsfiotlan finns f n. fyra kombinalionsfartyg avsedda Omsvenska regeringsåtgärder med anledning av fartyget försvinnande för olje- ochmalmlransporter. Konstruktionen av dessa fartyg är emellertid inte identisk medBerge Istras och . Enligt vad Jag inhämtat från harverket kontaktat de rederier som äger dessa fartyg för att följa upp allgällande säkerhetsföreskrifter följs. kommer också vid förstalämpliga tillfälle att inspektera de aktuella fartygen med avseende på despeciella risker som är förknippade med dessa fartyg. Ingenting har hittillsframkommit som ger anledning all anta atl fartygen är behäftade med bristereller atl de drivs i strid med gällande säkerhetsbestämmelser. Beträffandeövriga tankfartyg har f n. inte för avsikt atl vidta någraspeciella åtgärder. 1 det ordinarie tillsynsarbetet kommer dock särskilduppmärksamhet all ägnas åt del förebyggande skyddet mot brand och explosion. Föralt kunna anpassa de svenska säkerhetsbestämmelserna efter vunna erfarenheterföljer och deltar i arbetet inom bl, a, Mellanstalligarådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO), där del f n. pågår en diskussion omsäkerheten på de aktuella fartygstyperna. Jag ber altfå tacka kommunikationsministern för svaret. NärJag för sedan ställde frågan pågick spaningarna efter den saknadeBerge Vanga. Många hyste fortfarande hoppet alt spaningarna skulle ge resultat,att man skulle finna livbåtar, fiollar och människor. 1 går drogs spaningarnain. Man hade bara funnit vrakspillror och någon oljefläck frän dettabekvämlighetsfiaggade norska fartyg. 40 människor har gått ett ovisst öde tillmötes. Hoppet atl finna någon vid liv är nu ytterst litet. Detär naturligt att alla som i någon form berörs av händelsen frågar sig vad denkan bero på. Eftersom ett systerfartyg sjönk efter en kraftig explosion förbara några är sedan går teorierna om orsaken tillbaka till den händelsen. Manfrågar sig då: Hur är det med bestämmelserna om säkerheten och meduppföljningen av dem? Hur är det med begränsningen av tillätet lasisorli-menlför kombinationsfartyg? Och hur följs och kontrolleras bestämmelser om hettarbete såsom svetsning och bränning på fartyg med olje- eller kemikalielasi? Enföljdfråga blir: Är det bara för att fä bättre ekonomiskt utbyte som fartygbekvämlighelsregistreras? De allmänna frågorna kan bli många. Enligtsvaret har inte för avsikt att vidta speciella åtgärder. Men Jagvill fråga kommunikationsministern, under vilkens departement säkerhetsfrågornafinns: Bör inte del nu skedda föranleda ytterligare snara överväganden omreglerna för s, k. hett arbete ombord pä svenska fartyg och en ännu noggrannareuppföljning av bestämmelser om tillåtna laster i kombinalionsfartyg och även itankfartyg? Frågan kan ställas inte bara av svenskt sjöfolk utan av allvärldens sjöfarare. För det är ytterst om människoliv det handlar. Det är ingalunda klarlagt hur förlisningen gått lill. Ingen vet del . Närdet gäller hett arbete har mycket vittgående säkerhetsföreskrifter utfärdats avsjöfartsverket. De är i princip lika stränga som de som gäller vid arbete påfartyg vid varv. Det måste också göras en avvägning mellan de praktiska behovenute lill sjöss - sådana uppslår också - och säkerhetsnivån. Man anser fränsjöfartsverket alt man har så stränga regler att det inte skall finnas någrarisker i del avseendet. Vivet ingalunda - jag vill betona del igen - att denna mycket tragiska olyckainträffat på grund av helt arbete, I själva verket är del ingen över huvudtaget som vet hur del hela gått lill. Det är kanske del som är det mest kusligai situationen. Omsvenska regeringsåtgärder med anledning av fartyget försvinnande Del är kusligt att man inte vet vad olyckan har berott pä. Ändå tydermycket på att del har skett en explosion, och orsaken till den kan ha varitnågot av de skäl som Jag anförde. Detär synnerligen viktigt atl den inspektionsmyndighet vi har får och har resurseratl följa upp säkerhetsbestämmelser och alt de bestämmelser som vi har ses överefter en olycka som denna. Det är ingen tröst att vi bara har fyrakombinalionsfartyg under svensk fiagg, Samma historia som denna kan inträffamed vanliga tankfartyg - och sådana olyckor har som bekant hänt även medsvenskflaggade fartyg, men vi har kunnat begränsa personförlus-lerna iförhållande till vad man kunnat göra i de fall som gällt de här bådaLiberiaregisirerade, s, k, norska, fartygen. Jagvill än en gäng hemställa alt kommunikationsministern noggrant följer de härfrägorna och atl säkerhetsbestämmelserna skärps i den mån det är nödvändigt.Det är bättre atl ha litet för stränga säkerhetsbestämmelser än att ha sädanasom är för svaga. kommer självfallet alt följa de utredningar som görs pånorskt håll och naturiigtvis också att ta de konsekvenser som kan blinödvändiga med hänsyn till vad man på det hållet kommer fram till. Jag villdock säga atl det här främst är norrmännen som skall lägga fram det resultat denår. Del beklagliga och del olycksaliga är att det finns risk för attnorrmännen inte kommer fram till sä mycket. Men vi skall noggrant följa vad.som sker, och jag vill försäkra att vi skall ta hänsyn tillminsta påpekande från norrmännen härvidlag, Överiäggningenvar härmed avslutad. Om åtgärder för att förbättra standarden på kommunalabibliotek § 8 Omåtgärder för att förbättra standarden på kommunala bibliotek Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:67,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta föratt förbättra bibliotekens standard och möta de myckel stora krav som ställsoch kommer att ställas pä folkbiblioteken. Somjag har deklarerat har Jag för avsikt atl föreslå regeringen alttillsälta en utredning om de statliga insatserna för folkbiblioteken. Direktivtill en sådan utredning håller på att utarbetas på . EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar för svaret pä min fråga. Det bekräftar attdet krav pä en biblioteksutredning som kommunisterna länge hardrivit - ett krav som drivits också av kulturarbetarna - nu äntligen vunnitgehör. Del måste naturligtvis ses som en stor seger, inte minst för alla demänniskor ute i landet som fått uppleva hur standarden försämrats i takt medatt kommunernas ekonomi stramas åt, inte minst , Samtidigtmåste jag konstatera att utredningen aviserades , och del har inteskett någonting. Svaret får mig att ställa frågan: När kommer utredningen alttillsättas? Den har efterlysts . Och det kanske väsentligaste: Vilkadirektiv kommer utredningen atl fä? Kommer direktiven all la upp frågan om enbibliotekslagstiftning? Det har krävts inte bara av kulturarbetarna utan även aven rad närstående tidningar, bl, a, av genomKarl Jagskulle vilja ställa ett par följdfrågor: När kommer utredningen atl tillsättas?Vilka kommer direktiven all vara? hoppas Jagdirektiven skall vara klara. Sä snart de är färdiga, ärjag beredd attoffentliggöra dem och även diskutera dem. (vpk): Jag kan bara konstalera att därmed undviker atl svarapå den väsentligaste frågan, nämligen frågan om vi skall ha enbibliotekslagstiflning eller inte; om utredningen kommer att innehålla sådanadirektiv alt det är möjligt för utredningen alt ta upp och behandla den frågan.Jan-Erik kan inte vara omedveten om att man inom de övriga nordiskaländerna har en bibliolekslagstiftning, som fungerar myckel bra, enligt deerfarenheter som redovisats inte minst från . kan inteheller vara omedveten om atl läget i fråga om standardskillnadernamellan de svenska folkbiblioteken har förvärrats kraftigt under de senasteåren, att man har skillnader på . och mer per invånare och år vad gälleranslagen och att vissa kommuner nästan helt har skurit ned sina anslag, så attbiblioteken från atl ha varit den allmänkulturella institution som man en gångmenade att de skulle vara nu håller öppet kanske . Dettadrabbar i första hand invandrarbarn, arbetarklassens barn, låginkomsttagareoch glesbygdens barn över huvud taget. Detvore beklagligt om direktiven inte omfattar en sådan här fråga om enbibliolekslagstiftning. Senast har skrivit ochpåpekat nödvändigheten av detta. Överläggningenvar härmed avslutad. §9 Föredrogs och bifölls Inlerpellationsframställning 1979/80:58 §10 Anmäldes och bordlades 1979/80:45 om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och beträffande skatter på kvariåtenskap och arv 1979/80:56 med förslag till lag om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet, m. m. §11 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1979/80:59 av AlexanderChrisopoulos (vpk) lill statsrådet om vissa rättigheter vid s.k. anknytningsinvandring: Vid anknytningsinvandring lill ärarbetstillstånd och övriga rättigheter knutna till den i redan bosattapersonen. Om grunden för anknytningen upphör, sä upphör också dessarättigheter. Under senare lid har flera fall uppmärksammats i massmedia, därinvandrare under upprörande former förpassats ur landet efter beslul avinvandrarverket. Dennadjupt otillfredsställande situation drabbar invandrare på många olika sätt. Denutländske medborgare som genom äktenskap beslutat sig för all leva i Sverigehar i regel skurit av de ekonomiska, sociala och andra banden med sitt tidigarehemland. En förpassning dit kan således ofta komma atl medföra tragiskakonsekvenser för honom eller henne. Särskilt svårt kan del vara för kvinnor, pägrund av den kvinnosyn och synen pä frånskilda kvinnor som råder i mångakulturer. Vidarehar den praxis som utvecklats, och som innebär att en förpassning blir denomedelbara följden av ell upplöst äktenskap om delta har varat mindre än treår, den konsekvensen att människor av rädsla för alt tvingas lämna landetunderkastar sig ohållbara och t. o. m. förnedrande samlevnadsförhållanden.Detta strider klart mot den syn på äktenskap och samlevnad som är allmänt,accepterad i vårt land och som också har getts konkreta uttryck i denfamiljerällsliga lagstiftningen. Dennuvarande tillämpningen innebär också atl man i många fall skiljer föräldrarfrän sina barn och därmed skapar personliga tragedier för både föräldrarna ochbarnen. Del finns anledning atl påpeka att sådana konsekvenser inte begränsarsig till biologiska föräldrar och deras barn. Del kan i lika hög grad gällabarn som den ena parten har med sig in i äktenskapet/ sammanboendet. Arbets-och uppehållstillståndets anknytning till den i bosatta personen ochden periodiska omprövningen av dessa tillstånd innebär att äktenskapetbetraktas som ett skenäktenskap om det inte varar viss lid. Mot bakgrund av detendenser som finns i skilsmässoslalistiken och andelen äktenskap mellansvenska medborgare som upplöses , är detta en ur rättsligsynpunkt helt oacceptabel ståndpunkt. Medan kanske en viss obetänksamhet närman går in i ett äktenskap inte behöver leda till alltför svåra konsekvenserför svenska medborgare, så kan följderna bli helt förödande för invandrare.Praxis för behandlingen av invandrare, som har bosatt sig i landet i sambandmed att de ingår äktenskap eller börjar sammanbo med en person som redan ärbosatt här, är klart diskriminerande och därför förkastlig. Jag vill därför ställaföljande fråga till invandrarministern: beredd att föreslå sådana ändringar i nuvarande lagstiftning ochverka för en förändring av praxis så att den som erhållit arbets- ochuppehållstillstånd genom s. k. anknyiningsinvandring efter invandringen gesrätt lill arbets- och uppehållstillstånd oberoende av förhållandet till denandra parten? § 12 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:112av () lill socialministern om förskrivningen av läkemedel: har ingripit motläkare som bl. a. förskrivit narkotikaklassade läkemedel på ett sätt som ingerbetänkligheter. Genom aktionen har också påtalats möjligheterna för patienterall komma över stora mängdernarkotika eller andra läkemedel genom alt systematiskt besöka fiera läkare. Bristernai del nuvarande systemet för kontroll av läkemedelsförskrivningen medinspektioner från eller länsläkarnas sida har blottats genomden senaste tidens händelser. Frågan om en ny organisation för kontroll avförskrivningaroch recept har tidigare diskuterats, dock utan att föranledanågra nya insatser från statsmakternas sida. Redan narkomanvårdskommitténdiskuterade i sitt betänkande Narkotikaproblemet, Del 2, Kontrollsystemet (SOU1967:41 s, 63-65) införandet av en receptregistrering och påtaladeönskvärdheten härav. Förslaget har dock inte genomförts. Medhänvisning till det anförda villjag lill socialministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidtaga föratt förhindra fortsatt vårdslös förskrivningav narkotikaklassade och andra läkemedel? 1979/80:113av Per () till budgetministern om skallen på molorgas: har intresset för motorgas - gasol- ökat väsentligt hos konsumenter, bilindustri och oljebolag, Molorgasensfördelar ur såväl miljö-som energiförsörjningssynpunkt är odiskutabla. Enbil utrustad för användning av molorgas är beroende av en lägrebränslebeskallning för all kompensera ägaren förde större investeringskostnaderna,F. n. skall skatten på gasol/molorgas utgöra 50 96 av bensinskatten. Är budgetministern beredd att medverka lill ettnågot högre skatlegap i absoluta tal mellan gasol och bensin föratt möjliggöraen snar introduktion av s. k. gasbilar? 1979/80:114 av ArneFransson (c) till jordbruksministern om kyrkans förvärv av skogsmark: Enligt pressuppgifter avser såväl stiftsom stift atl förstärka sitt markinnehav. vill köpa ca 3000 ha produktiv skogsmark av för 22 milj. kr. stift villförvärva ca 2 750 ha av och ca 835 ha av för 9,3milj. Lantbruksstyrelsen har för sin del med vissa förbehåll tillstyrkt affären.Ärendena går vidare lill kammarkollegiet och regeringen för avgörande.