prot · G30914 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:14 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. §1 Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i vart och ett avfinans-, lag-, socialförsäkrings- och civilutskotten. Enligtett fill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen enhälligtföreslagit till suppleant i finansutskottet, tillsuppleant i lagutskottet, i till suppleant isocialförsäkringsutskottet och till suppleant i civilutskottel. suppleanti finansutskottet () suppleanti lagutskottet () suppleanti socialjörsäkringsutskottet i (c) suppleanti civilutskottet () Anmälanom kompletteringsval till talmanskonjeren-sen och utskott §2 Anmälan om kompletteringsval till talmanskonferensen och utskott Pågrund av uppkomna vakanser i talmanskonferensen och utskotten genomregeringsskiftet och avsägelser från uppdrag har partigrupperna till mig anmältnya representanter. Förste vice talmannen förklarade därefter följandepersoner, vilka anmälts av resp. partigrupp, valda till Anmälanom kompletteringsvai till talmanskonferensen och utskott företrädare i talmanskonferensen (m) () BjörnMolin (fp) suppleanterför företrädare för panigrupper i talmanskonferensen (m) ElvyOlsson (c) suppleanteri () i (c) BertilHansson (fp) ledamöteri finansutskottet () () () andrevice talmannen () suppleanti skatteutskottet () ledamoti justitieutskottet () suppleanti justitieutskottet () suppleanti tagutskottet () ledamoti utrikesutskottet () suppleanteri utrikesutskottet () () () ledamot I föisvarsutskottet Nr 14 GötheKnutson (m) den EivorNilson (c) Anmälan om kom- pletteringsval till ledamot i socialfö/säkringsuiskottet talmanskonferen- Per () 5P o/, f,skori suppleanteri socialförsäkringsutskottet () () ledamoti socialutskottet () suppleanti socialutskottet Per () ledamöteri kulturutskottet () () suppleanti kulturutskottet () ledamoti utbildningsutskottet () suppleanti utbildningsutskottet () ledamoti trafikutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () ledamöteri näringsutskottet () () () Anmälanom kompletteringsval till talmanskonferensen och utskott suppleant inäringsutskottet () ledamöteri arbetsmarknadsutskottet () () () tredje vice talmannen () ledamöteri civUutskottet () () suppleanteri civilutskottet () () () EivorNilson (c) §3 Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. §4 Föredrogs och hänvisades Motioner 1979/80:65-73 tillsocialutskottet /80:74 tiil näringsutskottet /80:75 till lagutskottet1979/80:76-80 till socialutskottet /80:81 till försvarsutskottet /80:82till lagutskottet /80:83 och 84 till socialutskottet /80:85-88 tillnäringsutskoltel /80:89 till konstitutionsuiskottet /80:90 tillnäringsutskottet §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:22-28 §6 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:91av m.fl. med anledning av propositionen 1979/80:14 om ABAsea-Atoms verksamhet- § 7 Anmälan avinterpellationer den Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivits lill kam- j 1979/80:29av () till socialministern om en utvärdering av abortlagenstillämpning: När abortlagen antogs var meningarna om fri abortmyckel delade bland medborgarna i vårt land, och det kan ifrågasättas om detfanns en verklig majoritet för beslutet. I den debatt som föregick antagandetav lagen underströks kraftigt att många människor uppfattade den som enkränkning av krislen skapelsetro och humanistisk etik och som ett uttryck förbristande respekt för livet. Man framhöll också att om rätten aff överieva engång inskränks med samhällets sanktion behövs det bara tillfälliga förändringari samhällets livs- och människosyn för att nya gränsförflyttningar skall kommaatt göras, vilka kan få oöverblickbara verkningar. Vidare uttalade man mycketbestämt att abort inte bör tillgripas annat än som en yttersta nödlösning. Dethar nu visat sig att antalet aborter stiger. Man kan också starkt misstänka attabort har blivit det som man sade atl det inte skulle få bli: ettpreventivmedel. Flera av preventivmedlen - både p-piller och andra - harbiverkningar, och i stället för att använda sådana förlitar man sig kanske påutvägen med abort. Enannan fråga som diskuterades mycket innan lagen antogs var sjukvårdspersonalensskyldighet att fullgöra arbetsuppgifter i samband med abortingrepp, om etiskaeller religiösa skäl gjorde det svårt för de inom sjukvården anställda attmedverka vid sådana ingrepp. I dom konstateraderegeringsrätten att bestämmelse saknas i lagen som hindrar landstingen attfordra medverkan av läkare vid abortingrepp men att sjukvårdshuvudmännenförutsattes tolka cirkulär SOSFS(M) 1976:14 så, attsjukvårdspersonal som av eller religiösa skäl har svårt att accepteraaborter skall slippa delta i sådan verksamhet. Det kan ju innebära storapsykiska påfrestningar för personal att medverka vid abortingrepp. grupp av befolkning kan inte finna sig i att över 30 000 oföddaliv utsläcks . Man kan inte bara vara med och protestera och sedantiga. Hur skall vi kunna bygga ett samhälle med respekt för livet om mantillåter att liv utsläcks på detta sätt? Utvecklingeni vårt land går mot en förändring i inställningen till och respekten för människolivet,och det är en utveckling som kommer att.bli ödesdiger. Denna förändring iinställning innebär att människor får en kall syn på människolivet. Respektenför livet blir mindre och mindre, och behärskar vi inte längresituationen. Detta betyder att det inte finns någon trygghet för människan. Dethar nu gått abortlagen trädde i kraft, och tiden bör vara inne attgöra en utvärdering av vilka negativa och positiva verkningar lagenstillämpning har haft. a. bör då också undersökas hur sjukvårdspersonalenser på abortlagen och huruvida deltagande i verksamhet i samband med abortingreppinnebär psykiska påfrestningar. Med stöd av def anförda vill jag frågasocialministern: statsrådet beredd atf medverka till att en utvärdering avverkningarna av abortlagens tillämpning konimer till stånd samt att frågan omsjukvårdspersonalens skyldighet att medverka vid aborter utreds? 1979/80:30av () till kommunikationsministern om biljettpriserna påinrikesflyget: Av betydelse för det norriändska näringslivetsutveckling är inte bara att tidsavstånden för resor mellan olika delar avlandet förkortas och utjämnas utan också aft kostnaderna för resorna blirföremål för en utjämning över landet. De regionalpolitiska problem somsamhället nu söker lösa, bl. a. genom olika stödformer, har i stor utsträckninguppstått som en följd av vissa regioners avstånd till marknaden. Med tanke påden marknadsutvidgning och den högre grad av vidareförädling som eftersträvasinom def norriändska näringslivet är det inte bara kostnaderna förgodstransporterna utan i minst lika hög grad kostnaderna förpersontransporterna som måste sättas in i sitt regionalpohfiska sammanhang.Företagens personkontakter har ökat i betydelse och kommersannolikt att öka ännu mer i betydelse . Det är därförangeläget atl persontransporterna inte blir elt oöverstigligt hinder för detnorriändska näringslivets utveckling. månad höjdes flygpriserna kraftigt. På vissa flyglinjer höjdes taxornamed . Beslutet om höjda biljettpriser drabbar hårt.Generellt innebär beslutet alt länet kostnadsmässigt flyttas längre bort frånlandets centrala delar, och det innebär närmast ett dråpslag mol flygtrafikeninom länet. Beslutetom höjda biljettpriser på flyget kommer från utvecklingssynpunkt aft innebäraytterligare försämringar för läns näringsliv när del gällermöjligheterna att konkunera ute på den nationella och internationellamarknaden. Medhänvisning till vad som anförts vill jag till kommunikationsministern ställaföljande frågor: Anser statsrådet att de genomförda höjningarna avflygtaxorna är i överensstämmelse med det trafikpolitiska beslut som riksdagenfattade under vårsessionen 1979? Anser statsrådet atl de beslutade taxehöjningarnaöverensstämmer med rhålsäftningen att bedriva en offensiv regionalpolitik? Är statsrådet beredd att vidta snara åtgärder föratl förändra den prispolitik som råder på området? 1979/80:31av () till kommunikationsministern om förverkligandet avriksdagens beslut beträffande : fattade ett nytttrafikpolitiskt beslut, som på ett avgörande sätt skiljer sig årsbeslut. Trafikpolitiken skall läggas fast bl. a. mot bakgrund av samhälletsregional- och sysselsättningspolitiska mål. Den skall bidra till att utjämnaskillnader i socialt och ekonomiskt hänseende som kan finnas mellan olikaregioner och människor. Detta är, som jag ser det, elt viktigt steg mot ettdecentraliserat samhälle. Trepartiregeringenlyckades undersin lid, 1976-1978,stoppa en utveckling mot allt flernedläggningar på de trafiksvaga delarna av järnvägsnätet. De regionalpolitiskabedömningarna sattes före de rent företagsekonomiska. strök i sittbeslut under stora betydelse. skall, medhänsyn tagen till bl. a. miljö, energi och trafiksäkerhet, utgöra stommen iperson- och godslrafiken. Inlandsbananhar strategisk betydelse inom regionalpolitiken i Norriands inland.Inlandsbanan skulle också kunna spela en viktig roll i ett transport-syslem förenergiprodukler som torv och skogsavfall. Efter upprepade centerkrav harriksdagen ställt sig bakom upprustning av . 1979 årstrafikpolitiska beslut innebar elt steg på vägen mot en väl fungerandeinlandsbana. Från sida hade vi dock velat gå betydligt längre isträvandena att slå vakt om och rusta upp . Det är glädjande atlinlandsbanans betydelse markerats i regeringsförklaringen. Jagvill mot bakgrund av vad Jag här anfört fråga kommunikationsministern: Vilkaåtgärder avser statsrådet att föreslå för att förverkliga regeringsförklaringensmål och trafikpolitiska beslut vad avser och när kan vivänta ett sådant förslag? 1979/80:32av () till kommunikationsministern om igångsättning av vissavägförbättringsbyggen i : Sysselsättningssituationen i inger slororo. Förvärvsfrekvensen ligger under medelvärdet i riket. Konjunktur- ochstrukturproblemen i svenskt näringsliv har slagit extra hårt iVärmland, eftersom länet är starkt beroende av basnäringarna Järn-, stål- ochskogsindustri. Många orter i länet är extra känsliga för dessa branschproblempå grund av att ett eller ett fåtal företag dominerar sysselsättningen påorten. Värmlandsdelegationenhar, mot bakgrund av det bekymmersamma sysselsättningsläget i , lagitfram flera vägförbätlringsobjekt som skulle kunna genomföras somberedskapsarbeten. Planeringen ligger väl framme och möjligheterna att snabbtkomma i gång med dessa beredskapsarbeten är mycket goda. Timniertransporternapå de värmländska vägarna har ökat . Flera av detrafikerade vägarna är inte dimensionerade för dessa tunga transporter. De ärsmala och krokiga och trafiksäkerheten kommer i Slitaget på vägarnahar ökat avsevärt genom tillkomsten av dessa timmertransporter. Devägar som tagits upp som tänkbara beredskapsobjekt inom är Väg63, delen fram till länsgränsen mot län. För detta objekt erfordras ca 15 milj. kr. Väg61, delen Kleven-Fiskevik. För detta objekt erfordras ca 7 milj. kr. Igångsättningav dessa två objekt skulle kunna ske redan under vinterhalvåret 1979-1980. Väg62, delen samt förbifarten genom . För detta erfordras ca 35 milj. kr. Igångsättning kan skeunder 1980. Väg-, delen Mossfallet-Rämmen (ny förbindelseled). För detta objekt erfordras ca 25 milj. kr. Igångsättning kan skeunder . Alladessa vägprojekt är i och för sig mycket angelägna. Genomförandet av deomnämnda byggnadsplanerna skulle innebära att man tar till vara outnyttjadkapacitet inom företagen, utvecklar näringslivet och därmed medverkar till flerarbetstillfällen inom regionen. Sysselsättning skulle skapas såväl i sompå litet . Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministernUlf Adelsohn: Ärkommunikationsministern beredd att, med hänsyn till rådande sysselsättningsläge,medverka till att ett eller flera av de ovan angivna vägprojekten kan kommatill stånd med det snaraste? 1979/80:33av Benil () till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iVärmlands län: är det län som efter absolut svåraste sysselsättningssituationen i landet. Detta markeras av attförvärvsfrekvenserna i länet ligger under medelvärdet i riket. Konjunktur- ochstrukturproblemen i svenskt näringsliv har också slagit extrahårt i , eftersom länet är starkt beroende av basnäringarnajärn-, stål-och skogsindustri. Många orter i länet är också extra känsliga för dessabranschproblem på grund av alt ett eller ett fåtal företag dominerarsysselsättningen på orten. Trotsstora insatser från samhällets sida är sysselsättningssituationen i Värmlandfortfarande mycket bekymmersam. Den förbättrade konjunkturen för näringslivethar inle fått någon ordentlig genomslagskraft i . Antalet arbetslösaoch sysselsatta i beredskapsarbeten har legat högre än undermotsvarande period 1978. Den dag konjunkturen åter vänder neråt riskerar därförlänet alt få sysselsättningssvårigheter av än värre slag än tidigare.Ytteriigare industrinedläggningar är redan föreslående i länet. Mot denna bakgrund är det påkallat att görafortsatta kraftansträngningar från samhällets sida för atl förbättrasysselsättningssituationen i . Detta undersiröks också undervårsessionen av arbetsmarknadsutskottet, som i samband med behandlingen av denregionalpolitiska propositionen (1978/79:23) förutsatte att regeringen ochandra myndigheter har sin uppmärksamhet riktad på länets problem och är bereddaatf på olika sätt ställa sig bakom förslag som förs fram för atl stödjasysselsättningen på både kort och lång sikt. Någon brist på konkreta projektråder inte. Värmlandsdelegationen aktualiserade ettsamlat förslag med åtgärder för sysselsättningen i länet. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tillarbetsmarknadsministern få ställa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidtaga för atl bemästra den svårasysselsättningssituationen i ? 1979/80:34 av .4kpGustavsson (s) till utrikesministern om åtgärder för att stoppa SAS flygningarpå , m. m.: Förtrycket av folkel i fortsätter trotsinlernalionella protester. Men motståndet mol förtryckarregimen fördjupas såvälinne i som runt om i väriden. I har beslutat attstoppa investeringar i svenskägda företag i . Bakom detta beslutstaren bred riksdagsmajoritet. Endast moderata samlingspartiet har gått emotbeslutet. Enrad ungdomsorganisationer gör ett mycket värdefullt arbete i kampen motSydafrikas förtryckarregim. Elt sådant exempel är ,som startar en kampanj för atl stoppa SAS flygningar på . Kommittén,som samarbetar med liknande organisationer i och , vill få tillstånd hårdare ansträngningar för atl isolera . På så sätt kan deskandinaviska länderna medverka till att underlätta och påskynda utvecklingen iSydafrika i demokratisk riktning. Och på så sätt kan den förhatligarasistregimen snabbare tvingas på fäll. Självfalletmåste använda så många medel som möjligt för att underlätta en sådanutveckling. Därför är det viktigt atl den vidtar åtgärderför alt förmå SAS att stoppa sina flygningar till . SAS är ettflygbolag där tre nordiska regeringar har direkta ägarintressen. Därför kandessa länders regeringar medverka till att SAS flygningar till Sydafrikastoppas. SAShar f n. flygningar på en gång . Per år flyger omkring 6 000personer med SAS till . Dessutom sprider SAS en folder omJohannesburg och , som ger den bild av staden och landet som desydafrikanska makthavarna önskar. SAS går i praktiken de sydafrikanskamakthavarnas ärenden genom sina flygningar och genom reklamen för dessa. Del äroacceptabelt atl SAS på delta sätt sprider vad många uppfattar som rasistiskpropaganda. I FN:s handlingsprogrammot apartheid uppmanas alla medlemsländer att Självfallet måste också medverka tillatt detta program följs, speciellt i ett fall då den direktkan påverka ett företag så att def stoppar sina flygförbindelser. SAS har en framträdande plats över flygningar på . Detta är inte särskilthedrande för ett land som tidigare så ofta konsekvent stått upp och kämpat fördemokrati och mänskliga rättigheter. Motdenna bakgrund hemställer Jag om kammarens tillstånd aU till utrikesministernfå ställa följande frågor: Vilkaåtgärder kommer regeringen att vidtaga för att förmå SAS alt stoppa sinaflygningar på ? Vilkaandra åtgärder kommer regeringen all vidtaga för atl ytteriigare isoleraregimen i ? § 8 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:56av ()t\]\ industriministern om förutsättningarna för fortsattdrift vid Lövholmens boardfabrik i : Förre industriministern, , har - enligtpressuppgifter - med hänvisning till pågående överläggningar inomboardbranschen gjort den bedömningen att förutsättningarna nu är utomordentligtgoda för fortsall drift vid ASSLs boardfabrik i . Jag vill tiUindustriministern ställa följande fråga: Delarindustriminister sin företrädares positiva bedömning beträffandefortsatt drift vid Lövholmens boardfabrik i ? 1979/80:57av () till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iNorrbottens län: råder en allvariig sysselsättningskris, som-om inte snaraåtgärder vidtages - snabbi kommer att ytteriigare förvärras. Tusentals arbetstillfällenkommer atl försvinna från basnäringarna i länet under 1980-talef, enligt enprognos som utarbetats vid i . I nio av länets fjortonkommuner minskar befolkningen markant - totalt med 8 000 personer. Det är,främst från ungdomars synpunkt, en oacceptabel utveckling som länsstyrelsensprognos beskriver. Jag vill lill arbetsmarknadsministern ställa följande fråga:Vad ämnar statsrådet göra för au skapa arbetstillfällen och regional balans iNorrbotten? 1979/80:58 av KarinIsraelsson (c) till kommunikationsministern om planerna beträffande vissajärnvägsförbindelser i inland: skall kunna etablera sig i inland krävs goda Jag vill med hänvisning lill deltafråga kommunikationsministern: planer finns beträffande inlandsbanansträckan le-Arvidsjaur ochtvärförbindelsen Storuman-Lycksele-Hällnäs? 1979/80:59 av OswaldSöderqvist (vpk) till utrikesministern om den humanitära hjälpen tillKampuchea: Befolkningen i lider svårt. I samstämmigarapporter från skilda håll skildras förhållandena. En internationellhjälpaktion av stora mått är nödvändig om inte ännu fier människor skall gåunder. försvåras alla hjälpaktioner av de politiska förhållandena.Fortfarande finns det grupper som stöder den störtade Pot-regimen, bekämparregeringen i och har kontroll över tiotusentals flyktingar igränsområdena mol . Regeringen är härigenom misstänksam och är intebenägen att låta hjälp komma fram om den kan tänkas stärka motståndaren. Medtanke på de erfarenheter som de indokinesiska staterna har av västväridenstidigare ingripanden i deras länder är denna attityd förståelig. Dettafår dock inte hindra eller avskräcka från att på alla sätt sökakontakter och lösningar som kan hjälpa folket i . Ett sätt är allutvidga de diplomatiska kontakterna med regeringen i , med sikte påatl etablera fullständiga förbindelser. Jag vill därför frågautrikesministern: Vilkaåtgärder har vidtagits för atl fö fram hjälp till , och är intediplomatiska förbindelser med regeringen i den första garantin fören effektiv hjälpinsats? §9 Kammaren åtskildes .