prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Samlidiglsäger man atl de här monopolföretagen har skött upphandlingen pä ett sådantsätt att den inte skulle kunna bli billigare om den sköttes på annal säll. Mende här tvä synpunkterna går inte ihop. Antingen är del så att monopolföreiagenhar skött upphandlingen lika bra. I så fall kan ett upphävande avmonopolställningen inte innebära all de förlorar möjligheterna att även ifortsättningen leverera tillstalen. Då ärde konkurrensdugliga, och då föriorarde ju heller ingen sysselsättning. Eller också har de inte skött sina uppgifterlika effektivt, och dä kan de naturiiglvis förlora sysselsättning, men i såfall blir detju ökad sysselsättning i de privata företag som eventuellt då istället får jobben. Tolall sett blir det ingen förändring. Detär klart alt de privata förelagen kanske ibland med ett lägre antal anslälldakan sköta samma uppgifter, och då kan det naturiigtvLs bli en viss minskning avsysselsättningen. Men del är väl inte ell socialdemokratiskt krav alt man skallbibehålla sysselsättningen bara fördess egen skull, ulan det måsle väl ändåfinnas ett effektivitetskrav. I den män en verksamhei kan utföras med eltmindre antal anslällda skall den således också genomföras på det sättet. Det ärendast i ett speciellt arbeislöshetsläge som andra tankar kan komma fram. Vifår vara tacksamma över att socialdemokratin inte har drivit sådanatankegångar, i motsats till exempelvis den engelska fackföreningsrörelsen, därman aldrig har velat minska antalet anställda, t. ex. vid en viss maskin, ävenom man fick betydligt effektivare maskiner där färre arbetare kunde göra sammaproduktionsinsats. Jagfinner alltså de skäl som anförts från socialdemokratisk sida föga bärande ochdessutom inbördes motstridande. Särskilt är del märkligt atl man tar elt sådantexempel som . I reservanternas yttrande finns inte något motivanfört för att man skulle bibehålla den monopolställningen. Men Jag delarreservanternas uppfattning, all den verksamheten nog sköts ganska bra, och jagser inte någon fara för alt skulle behöva minska sin arbetsstyrkavid ett upphörande av monopolställningen för dess del. Däremotkan det naturiigtvis uppstå vissa problem med Liber och Allmänna Föriaget, mendetta är behandlat i propositionen. Där finns också anvisningar om hur manskall pröva sig fram sä alt man inte förlorar vissa fördelar som har förelegatmed en centralisering. Man skall kunna ha frivilliga avropsavtal osv. Frågankommer att följas av regeringen. Medde här orden ber jag, fru talman, att fä yrka bifall till finansutskottetshemställan i betänkandet nr 6. Meni betänkandet behandlas också en motion som väckts av en del moderater med ErikHovhammar som första namn. Den tar huvudsakligen upp problem rörande vissaandra företag än de som behandlats i propositionen, och Jag vill med några ordberöra även dessa. Imotionens yrkande nr 1 understryks angelägenheten av att fullfölja arbetet medatt i största möjliga utsträckning begränsa statliga monopol ochsärställningar. Utskottet ansluler sig i princip till yrkandet, menunderstryker att "den viljeinriktning som uttryckts i propositionen ochsom utskottet anslutit sig till är fullttillräcklig för en fortsatt verksamhet på del här aktuella området".Härmed har sålunda motionärernas önskemål lillgodosetls. Övrigayrkanden i motionen i vad avser finansulskottet har emellertid inte bifallils. Yrkandena2 och 3 berör av tidigare fattade beslut om arbetspsykologiskakonsultinsatser i de nya arbetsmarknadsinstituten och placering avmikrofilmning av svensk dagspress. Särskilt på den sistnämnda punkten anser Jagatl starkt fog finns för de av motionärerna framställda yrkandena, men medhänsyn till de beslut som förhållandevis träffats här i ärdet kanske inte lämpligt alt just nu kräva en omprövning av besluten. Yrkandei5 berör turistlrafiktillstånd och bohagslransporter. Den första frågan harlidigare varit föremål förbehandling i trafikutskottet, som begärt atlregeringen skall följa utvecklingen pä området och om sä behövs till riksdageninge förslag om ändringar. Vad bohagstransporter beträffar har del faktiskamonopol som rätt nu brutits. De två yrkandena under punkt 5 harsålunda numera lillgodosetls. Yrkandei6 slutligen innehåller en begäran om översyn av upphandlingskungörelsen ochdess lillämpning. Det kan vara motiverat alt återkomma till den frågan i annatsammanhang. Medhänsyn till vad jag här anfört har vi moderater i utskoltet inte ansett detnödvändigt alt inta någon särståndpunkt, utan vi har kunnat ansluta oss lillutskottets yttrande i dess helhet. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. ()replik: Det harju funnits vissa skäl för dessa särställningar. Det som vireageraremot ärden klåfingrighet som det härar fräga om. Det äralliså intefråga om alt praktiskt och ekonomiskt vinna några fördelar med att ta bortdenna särställning, utan det hela har en rent ideologisk grund. Jag kan hållamed om all politiska partier bör utgå från sina ideologier. Men dåbör del ocksä klart sägas ul alt vad det här gäller är att i störreutsträckning fä in de privata vinstintressena, t. ex. , på det statligaområdet. Menjag lycker ändå all del är märkligt att elt av de borgeriiga partierna-centerpartiet - har gått med på detta. Del kan väl inte vara i linje med dessideologi om decentralisering och en aktiv regionalpolitik. Jag kan inte hellerse alt det finns någon centerpartist här i salen; man har tydligen totalt hukatsig. Man måste göra ideologiska eftergifter för all få vara med i den borgeriigaregeringen. Men det blir mycket svårt atl tro pä det allmänna talet om endecentralisering och elt vaktslående om de små och medelstora företagen, sedancenterpartiet nu medverkat i en reform som kommer att innebära atl det mestakoncentreras, i stor utsträckning lill . Nusäger att det är motsidan som har bevisbördan. Det är här fråga om förhållanden som gällt . Man vrideralltså klockan tillbaka mot . När man ändrar pä så gamla förhållanden,borde man väl ändå ha något ordentligt underlag samt praktiska och ekonomiskamotiv för dessa ändringar. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. skälen finns ärjagmedveten om, ochjag tycker atl det klart bör understrykas att det är det sakengäller. Sålill talet om sysselsättning fördess egen skull. Det blir några företag somläggs ned här och några andra som bygger ut där, ulan att man vinner någrastörre ekonomiska fördelar. Det leder till permanent utslagning-det har vi Jusett - av både företag och människor. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Hela resonemang bygger på en illusion om fri konkurrens,som verkligheten för länge sedan borde ha avlivat även i huvudet på den mestinbilne liberal. Jagfrågade i mitt första inlägg varför inte det resonemang som tillämpas för destatliga företagen också borde tillämpas på den privata sidan. Jag skulle viljauppmana att studera koncentrationsulredningarna, studera pris- ochkarlellnämndens rapporter och studera vad som finns dokumenterat hosnäringsfrihetsombudsmannen. Var finns den fria konkurrens som talarom? Sedankan Jag bara konstalera alt vi har en hell annan grundsyn pä de här frägorna.Strikt företagsekonomiska avvägningar kan bli mycket dyrbara samhälleligt. Idet här fallet är det dessutom tveksamt om det är ens företagsekonomisktmotiverat. Härtillkommer ytterligare ett skäl som jag inte tog upp tidigare. Det är detfaklum all nu vidgas möjligheterna fören lobbyverksamhel, någonting som vipekat på i vår pariimotion. Jagtycker, fru lalman, atl det är elt i grunden djupt odemokratiskt resonemang somförts. Del är ett uttryck för en djupt odemokratisk ideologi när man försökerbolla bort sysselsättningsaspekten och viktiga samhälleliga funklioner på detsättet, de facto enbart för att tillfredsställa ochdel privata kapitalets vinstintressen. BO () replik: Jag är ledsen all jag glömde att ta upp några punkter som EvaHjelmström hade med i sitt anförande. Detär en väldig skillnad mellan de förelag vi nu diskuterar och , somEva nämnde, och dessutom privata företag. Här har vi alllsä någraföretag som i sin verksamhet konkurrerar med andra företag ute i näringslivet.Televerket ärju till sin naturell monopolförelag, liksom en hel del andrastatliga verk - postverket osv. Det är alltså ett helt annat problem. Här ärfrågan: Finns det möjlighet alt ha flera förelag? Finns del möjlighet att ha enmarknadssituation med konkurrens eller inte? Skallman sedan överföra ett monopolförelag till ett oberoende, icke statligtförelag, så kan man naturiigtvis diskuiera det. Men det är ett helt annalproblem, så det finns ingen som helst logisk konsekvens atl man skulle gå lillteleverket i nästa steg. Altdet finns monopolförhållanden i viss utsträckning i olika sammanhang inom delprivata näringslivet är att beklaga. Vi får övervaka del och försöka hjälpa till så atlkonkurrensen bibehålls och man får de ekonomiska fördelar som enmarknadsekonomi innebär. Jag tyckeratt vi driver den verksamheten i rätt storutslräckning också. Sånågra ord lill . Motsidan är naturligtvis de socialdemokratersom helt principiellt stöder monopol. Om man nu frän socialdemokratisk sidahär hade sagl, att låt oss gå igenom de här företagen och konstatera om de avolika praktiska eller andra skäl fortfarande måste ha monopolställning, såärjag hell överens med dem om det. Man har framhållit vissa nackdelar med atlupphäva monopolställningen för Allmänna Förlaget och Liber, och jag svarar pådeti alt där harockså regeringen varit klaröveratl del kan uppslå en delproblem, om man lar bort de fördelar som uppställ för vissa små statliga organnär det gäller tryckning och distribution. Regeringen har också i propositionenlagl fram förslag om hur den frågan skall hanteras. Mennär man här talar om allmänna principerochgärmot principerna-och det är intebara i det här fallet man gör det - harjag lilet svårt att följa med. Jag villsom exempel ta ett ärende som vi hade uppe , där det gällde omkommunala investeringar och tjänster skall genomföras i konkurrens medanbudsförfarande eller i egen regi. Där uttalade den borgerliga ulskoltsmajoritetenatt vi var överens om att huvudprincipen bör vara "atl produktionengenomförs efter ett upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens". Deltavärden enda mening som socialdemokraterna icke kunde gå med på, och manreserverade sig i fräga om den. Man erkänner alltså inte att huvudprincipen skallvara konkurrens med anbudsförfarande i den kommunala verksamheten, och dettaplanhushällningstänkande gäller således även de förelag och de frågor vi nudiskuterar. Vistår här på en annan linje och har kommit fram till alt ur ekonomisk synpunkteller ur andra synpunkter finns det ingen anledning atl bibehålla ett monopolsom funnits - i vissa fall blott . Särställningarnaför vissa förelag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. (vpk)replik: Del är inte ett hell annal problem. Del här är, fruktar jag, ell förstasteg mot upplösande också av andra viktiga samhälleliga funktioner. Vi hartidigare haft exempel på det - klåfingrigheten när del gäller Radioexempelvis. Vihar uppfattningen att tvärtemot vad här säger måste samhällslivetdemokratiseras. Viktiga beslut om opinionsbildningen - jag tänker här påEsseltekoncernen - och om sysselsättningen på en rad olika områden måste fattasav medborgarna och inte i privata förelags bolags-mm. Tilsyvende og sidsl gäller del Ju: Varför har man - vi har varit inne på detlidigare - givit de här företagen en särställning? Jo, självfallet därför attde tidigare faktiskt också av borgarna ansetts uppfylla sådana här viktigasamhälleliga funklioner. Det anser man tydligen inte från den sidan. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. ()replik: erkänner i sill anförande att del egentligen inte finnsnågra större fördelar med förslaget men att det aren principiell fråga. Hanmenar att vi socialdemokrater är för statliga monopol osv. Rent principiellt ärför oss socialdemokrater det viktigaste atl ha en produktion av varor ochtjänster som tillgodoser väsentliga mänskliga och samhälleliga behov, att delblir hög kvalitet på produkterna och atl de produceras på ett effektivt sätt ursamhällsekonomisk synpunkt. I detta sammanhang har bl. a. riksskatteverketuttalat atl Allmänna Förlaget tack vare sina slora volymer av beställningar harmöjligheter att fä fördelaktiga priser, som rör sig om reduceringar på 8 ä 1096. Man har alltså fält en effektivisering på grund av samordningen genomAllmänna Förlaget. Man har fått rationaliseringsvinster genom att man på dethär sättet samordnat den statliga tryckeri- och publiceringsverksamheten. Detunderstryker både LO och TCO i sina remissyttranden. Allmänna Förlaget arbetarju med utgångspunkt i upphandlingsförordningen ulan alt för den skull formelltvara bunden av den. Jagvill än en gäng, eftersom i den här frågan lycks huka sig,understryka den överblick som upphandlarna i Allmänna Förlaget får överförelagens leveransmöjligheler. Det gör det möjligl atl placera ul statligttryck pä 200 tryckerier, storieksmässigl och geografiskt väl spridda överlandet. Del måste från regional sysselsättningssynpunkt vara någol mycketviktigt som går förlorat, när man sä här släpper marknadskrafterna helt fria pådetta område utan att man för den skull vinner något prismässigt. Dennasamordning av statliga publikationer har, som Jag sade tidigare, gällt i delhär landet . Alt del börjar gä bakåt i del svenska samhället har viväl en känsla av, men tycker jag att vi fiytlas tillbaka till närheten . BOSIEGBAHN (m) replik: Jag måste återkomma till frågan om ideologi och grundprinciper. RolandSundgren började sin replik med att säga att det tydligen inte följer någranämnvärda fördelar med alt avskaffa monopolet - alltså skall man låta det varakvar. Det ärju precis del jag bestrider, när jag säger atl man måste kunna visaalt det föreligger väsentliga fördelar för att man skall behålla elt monopol. Sedankom in pä Allmänna Förlaget. Där har del funnits vissafördelar, men del är i propositionen klariagl att frän regionalpolitisksynpunkt kommer icke några nackdelar alt uppstå. Del kommer fortsättningsvisatl finnas lika slora möjligheter som tidigare alt sprida tryckeriverksamhetenbland företagen runt landet. Tai stället som exempel . Vad finns det för väsentliga skäl lill skall bibehålla ett monopol för det företaget? STENSVENSSON (m): I motionen nr 2454 av m. fi. har vi från moderat hållstarkt velat understryka det angelägna i atl sä långt möjligt begränsa omfattningen avoffentliga monopol. De förslag som innefattas i propositionen 134 har vi därförhälsat med stor tillfredsställelse. Menvi betonar samlidigl atl de argument som redovisas i propositionen är likarelevanta på en lång rad andra områden som inte berörs av nu föreliggandeförslag om att upphäva monopolförhållandena. Vi motionärer menar därför attarbetet med att se över och begränsa statliga monopol och särställningar ickefår anses avslutat i och med all föreliggande förslag behandlas . Delta ärdesto mer väsentligt som det finns exempel på en utvecklingsom faktiskt går stick i stäv med de uttalanden som görs i propositionen. Imotionen redovisar vi ett antal sådana exempel, och Jag skall i det följandenärmare gå in på ett par av dem. Reglernaför yrkesmässig biltrafik upplevs - såväl av enskilda företagare i branschensom av allmänheten - sä, att staten har medverkat till en särställning för SJoch GDG. De nya bestämmelserna, som infördes efter beslul , innebär all särskilda luristtrafiktillslånd erfordras förturistresor. Även för resor av rent tillfällig art erfordras sådana tillstånd. D*berörda förelag icke ges tillstånd alt fortsälta sin verksamhei - i många fallhar del omvittnats att den bedrivits utan anmärkning - blir konsekvensen,förutom själva nedläggningen av verksamheten som sådan, alt SJ och GDG stärkersin monopolställning. Mängamänniskor, särskilt ute på landsbygden, ser med oro hur exempelvis antalet småbussar med tillstånd blir färre och färre. Många idrottsföreningar reagerarnär man numera måste beställa en stor buss med plats för ca 50 personer för atlskjutsa 10-12 spelare. Närman pä en ort drog in ett dylikt tillstånd, reageradeallmänheten genom skrivelser till myndigheterna. För att något belysaföljdverkningarna av att på detta sätt slå vakt om offentliga monopol skall jagcitera några rader ur en skrivelse till i fråga: "Viär en grupp pensionärer, som brukar samlas i en studiecirkel och även görenstudieresa dä och då. De flesta av oss har inte bil, och även de som körblir äldre och vill snart inte ge sig ut i trafiken. Några kollektivatrafikmedel som passar finns ej, flera bor långt bort frän landsvägen och måstehämtas vid dörren. För atl kunna fortsätta att träffas är vi därför beroende avatt del finns en liten buss som kan köra, även på dåliga vägar, och samla uppdellagarna." Manpåpekar vidare alt del blir för dyrt att hyra en stor buss, som man inte kanfylla till mer än en tredjedel, eller beställa taxi. Det blir dessutom dåligtutnyttjad energi, menar man. Medåtskilliga parallella exempel vore det möjligt atl visa att de nyabestämmelserna har skapat onödig byråkrati och beiydande krångel. Ibetänkandet erinrar finansutskottet om lidigare riksdagsbehandling och påpekarbl. a. atl uttalat sig för att regeringen skall följa utvecklingenpå detta område. Enligtmin mening borde utskottet ha sträckt sig längre. Turisttrafiken har intemedfört problem som motiverar nuvarande reglering. Särställningarnaför vissa .företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Detkan ifrågasättas om det inte är mindre lyckade lagtekniska lösningar somoavsiktligt har lett fram till de problem som jag här sökt beskriva. Under allaförhållanden finns det inget skäl att upprätlhälla kravet på särskildatillstånd för turistresor. Om beställningstrafiklillsländ finns utgör det i sigen garanti för att förelaget i fråga uppfyller säkerhets- och andrabestämmelser. Ytteriigare tillstånd bör krävas endast i ren linjetrafik. Regeringenbör därför förelägga förslag till ändringar i resp.trafikförordning, så atl beställningstrafiklillsländ blir tillräckligt förturisttrafikresor. Detväxande antalet offentliga monopol är mycket oroande. I sammanhanget vill jagerinra om att och Turistråd har gäll in som aktieägarei . Kan del vara till gagn atl dessa huvudmän ger sig in iytteriigare affärsdrivande verksamhet? Av de privata förelag som redan äretablerade i branschen upplevs detta som en snedvridning av konkurrenslägel.Man menar att det inte kommer att bli en konkurrens på rättvisa villkor. Avslutningsvisvill Jag kommentera finansutskottels synpunkter pä vårl yrkande i molionen omde arbetspsykologiska institutens inordnande i de nya arbetsmarknadsinstituten.Utskoltet gör gällande alt riksdagsbeslutet i fråga innebär alt viss verksamhetgörs myndighetsiniernt snarare än atl arbetsmarknadsverket ges monopol påvisst slag av konsultinsatser. Formellt kan del synas förhålla sig så, menverkligheten talar ett hell annat språk. Ipraktiken innebär beslulet en socialisering av privata företag, eftersom dessatvingas upphöra. Verksamheten har omfattat nio företag med ca 40lokalkontor, spridda över hela landet och med sammanlagt 300 anslällda. Somjag påpekade i en interpellationsdebatt här i kammaren upphördessa företag alt fungera . All personal är uppsagd. Det är baraatl konstatera detta förhållande. Verksamheten har till 90 96 monopoliserats avstaten. Förelagen kan inte överleva med den korta tidsfrist som står tillbuds. Även den berörda personalen kommer att siå utan arbete om den inte kan fl er, adekvat anställning inom den nya statliga organisationen.Vad som här har hänt står faktiskt i diametral motsats lill intentionerna iGustaf Lindencronas ulredning. Jag har valt att närmare utveckla dessa synpunkter för att ytterligareunderstryka vad vi framhåller i motionen om angelägenheten av att fullföljaarbetet med att i största möjliga utslräckning begränsa statliga monopol ochsärställningar. Del är värdefullt all finansulskollet har gjorl uttalanden idenna riktning i det belänkande som kammaren nu behandlar. Utskottets talesmanBo Siegbahn har bekräftat det förhållandet. Min förhoppning är nu altregeringen lar fasta på dessa uttalanden och beslutsamt fullföljer deambitioner som man trots allt har gett uttryck för i sin proposition. Överiäggningen var härmedavslutad. Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av Kjell-OlofFeldt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkande 6 mom. 1 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Onsdagenden 5 decerriber 1979 Uppbyggnadav ett informationssystem .för samhällsförändringar, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RolandSundgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 170 Nej - 168 §12 Uppbyggnad av ett informationssystem för samhällsförändringar, m. m. betänkande 1979/80:7 med anledning av motioner om uppbyggnadav ett informationssystem för samhällsförändringar och om förbättrat samarbetemellan forskare, politiker och administratörer, m. m. (vpk): kommunisterna har under en följd av år krävtuppbyggnaden av elt informationssystem för samhällsförändringar. Vi anser - somvi ocksä framhåller i våra motioner 1129 och 2467 - att datatekniken skallutnyttjas för kunskapsinsamling i folkflertalets intresse. Med datateknik kanman systematiskt kartlägga viktiga delar av verkligheten som inte ärkända. Exempel på sådana frågor är: Vilkarisker finns på arbetsplatserna? Vilka miljögifter påverkar våra livsmedel?Vilka är de sanna kostnaderna för bilismen? Vilket är det verkliga antalettrafikskadade, osv.? Eller- som framhåller i sitt remissyttrande över bl.a. vår moiion: Förbättras eller försämras befolkningens hälsotillstånd?Förbättras eller försämras arbetslivets kvalitet? Utarmas eller berikasarbetsinnehållet av den pågående tekniska utvecklingen? Förbättras ellerförsämras människors relationer till varandra i familjeliv och i andrasammanhang? Uppräkningen skulle kunnagöras mycket läng av relevant statistiskt 5 protokoll 1979/80:445 Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Detkan ifrågasättas om det inte är mindre lyckade laglekniska lösningar somoavsiktligt har lett fram till de problem som jag här sökt beskriva. Under allaförhållanden finns det inget skäl att upprätthålla kravet på särskildatillstånd för turistresor. Om beställningslrafiktillslånd finns utgör det i sigen garanti för atl företaget i fråga uppfyller säkerhets- och andrabestämmelser. Ytterligare tillstånd bör krävas endast i ren linjetrafik. Regeringenbör därför förelägga förslag till ändringar i resp.trafikförordning, så att beställningslrafiktillständ blir tillräckligt förturisttrafikresor. Detväxande antalet offentliga monopol är mycket oroande. I sammanhanget vill Jagerinra om att och Turistråd har gått in som aktieägarei . Kan det vara lill gagn alt dessa huvudmän ger sig in iytteriigare affärsdrivande verksamhei? Av de privata företag som redan äretablerade i branschen upplevs detta som en snedvridning av konkurrensläget.Man menar atl det inte kommer att bli en konkurrens pä rättvisa villkor. Avslutningsvisvill jag kommentera finansutskottets synpunkter pä vårt yrkande i motionen omde arbetspsykologiska institutens inordnande i de nya arbetsmarknadsinstituten.Utskottet gör gällande att riksdagsbeslutet i fråga innebär att viss verksamhetgörs myndighetsiniernt snarare än atl arbetsmarknadsverket ges monopol påvisst slag av konsultinsatser. Formellt kan del synas förhålla sig så, menverkligheten talar ett helt annat språk.