prot · G309139 · 1979-12-31 00:00:00 — e. motionen1979/80:679 om elektrifiering av järnvägssträckan f. motionen1979/80:913 om byggande av en bibana Sveg-Hede-Röros, 18. att lämnade utan åtgärd a. motionen 1979/80:920 om återinförande av persontrafikenpå järnvägs sträckan , b. motionen1979/80:1733 om upprustning av Västerdalsbanan, c. motionen 1979/80:543 om återupptagande av trafiken påjärnvägs sträckan , 19. attriksdagen lämnade utan åtgärd a. motionen 1979/80:909 om upprustning av järnvägssträckanVäxjö-Väs tervik, b. motionen 1979/80:1362 om upprustning av järnvägarna iKalmar län, c. motionen 1979/80:295 om planering för en utbyggnad avostkustbanan från över och till , d. motionen 1979/80:681 om fortsatt persontrafik påjärnvägssträckan , e. motionen 1979/80:1.343 yrkandena 2 och 3 om upprustningav järnvägs nätet i m. m., f. motionen 1979/80:1736 om persontrafik påjärnvägssträckan mö-Sjöbo, 20. attriksdagen lämnade utan åtgärd a. mofionen 1979/80:1729 om upprustning avjärnvägssträckan Gård sjö-Håkantorp, b. motionen 1979/80:1342 om bibehållande avpersontrafiken på järnvägs sträckan , 21. att riksdagenlämnade motionen 1979/80:381 om upprustning av järnvägssträckornaOskarshamn-Nässjö och utan åtgärd, 22. att riksdagenlämnade motionen 1979/80:1343 yrkandet 1 om bandelen Karlskrona-Kristianstadutan åtgärd, 23. att riksdagenlämnade motionerna 1979/80:301, 1979/80:531 och såvitt nu vari fråga 1979/80:1329, samtliga motioner om ettstatligt övertagande av NKLJ-banan, utan åtgärd, 24. attriksdagen lämnade utan åtgärd a. motionen 1979/80:674 om anläggande av industrispårmellan sköldsvik och , b. motionen 1979/80:1367 om ett stickspår till Utansjöfabrik i sands kommun, 25. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:297 om upprustning och utbyggnad av ostkustbanannorrut från , 26. att riksdagenlämnade motionerna 1979/80:380 och 1979/80:1744, båda om utbyggnad avvästkustbanan, utan åtgärd, 27. att riksdagenlämnade utan åtgärd a. motionen 1979/80:1025 yrkandet 6 om modernisering ochförbättring av , b. motionen 1979/80:546 yrkandet 2 om upprustning avmalmbanans södra omlopp, 28. att riksdagenmed anledning av motionerna 1979/80:546 yrkandet 1,1979/80:1025yrkandet5,1979/80:1026 och 1979/80:1548 yrkandet2,samfliga yrkandenom avgiftsnivån på och fraktavtalet mellan och SJ, som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 29. att riksdagenlämnade motionen 1979/80:546 yrkandet 3 om sänkning av hamnavgifterna i Luleåmalmhamn utan åtgärd, 30. att riksdagenlämnade motionerna 1979/80:910 om samordning av godstransporterna i Norrlandsglesbygder och 1979/80:911 yrkandet g om förbättrad styckegodsservice samt1979/80:914 om samordning av godstransporterna utan åtgärd, 31. att riksdagenskulle avslå a. motionen 1979/80:379 yrkandena 4 och 5 om ökadtrivsel på tågen, b. motionen 1979/80:911 yrkandena a, b, d,e,f och h omviss upprustning inom SJ, c. motionen 1979/80:678 om automatiskadörröppningsanordningar på obemannade järnvägsstationer, d. motionen1979/80:906 om viss service på , e. motionen 1979/80:1345 om bemanning av vissajärnvägsstationer m. m., f. motionen1979/80:1340 om SJ:s service, 32. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:379 yrkandena 2 och 3 om ökad trivsel på tågen, 33. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:383 om bemanningen av lok, 34. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:903 om åtgärder för att minska sommartrafiken päEuropaväg 6, 35. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:244 om tågresor för barn i kupéer föricke-rökare, 36. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:191 om översyn av sovvagnstaxan för handikappad. Nr 139 37, att skulle avslå motionerna1979/80:245, 1979/80:680 och Tnrsd-ippri den /80:1732, samtliga motioner om SJ:s pensionärsbiljetter, o , 108(1 38, att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på ' motionen 1979/80:210 yrkandet 2 till Ersättning tillstatens järnvägar för drift Anslås statens ''"' lönsamma järnvägslinjer m, m, för /81 anvisade ett ........ anslag av , Följande tre reservationer hadeavgivits av , , , , , och (alla s): 1. vidavsnittet 1 Anslaget Järnvägar m, m., vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa a. med anledning avregeringens förslag och motionen 1979/80:210 yrkandet I samt med bifall till motionen 1979/80:1352 yrkandet 3 till Järnvägar m, m, för /81 anvisa ett reservationsanslag av , b. med bifall till motionen1979/80:1352 yrkandet 1 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om investeringsinriktningen för SJ, c. avslå motionen1979/80:924 yrkandet 2 om att SJ;s behov av materiel ej skulle anskaffas genom långsiktiga hyresavtal, 2. vidavsnittet 1 Anslaget Järnvägar m. m. (byggande av dubbelspår mellan och ), vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med anledning av motionerna 1979/80:536,1979/80:1352 yrkandet 2 och 1979/80:1365 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört om utbyggnaden av dubbelspår mellan ochJärna, 3. beträffandemotiveringen för yrkandet under mom. 14 a och under förutsättning av bifall till reservation 2, vid avsnittet 1 Anslaget Järnvägar m. m. (upprustning och utbyggnad av ), vari reservanterna ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av demangiven lydelse. Till betänkandet hade fogats tvåsärskilda yttranden, vid avsnittet 1 Anslaget Järnvägar m. m., nämligen beträffande statligt övertagande av NKLJ-banan, mom.23, av , , , , , och (alla s) samt 2. beträffande mom. 2, 8-11 och17-26 av , 28 och (alla c). fattade efter inånga årsväntan ett nytt trafikpolitiskt beslut i ganska stor enighet. Vi var då överensom att järnvägen skulle ges en ny och vital roll i trafikarbetet, och viförväntade oss-precis som f. ö. har skett - att det skulle mötas av ett starktfolkligt stöd. Vi har ett bra och effektivt skött järnvägsföretag. Och vihar kvalificerad svensk industri som i internationell konkurrens bygger bra lokoch vagnar. Förutsättningarna är alltså mycket goda för att såväl enskilda somnäringsliv skall kunna betjänas snabbt och effektivt av järnvägen. har stora fördelar ur miljö- och energisynpunkt.Detsamma gäller också trafiksäkerheten. underströk mot den härbakgrunden mycket starkt vikten av att järnvägen ges bättre förutsättningar. Det finns i riksdag en stor tilltro tilljärnvägens möjligheter att ge oss bättre kollektivtrafik och bättregodshantering, bekvämare och snabbare transporter, om man väl definierar deuppgifter som är specifika för järnvägen och ser till att järnvägstrafikensamordnas rationellt med annan trafik. Det mycket stora antalet motioner tilldet här är naturligtvis ett vittnesbörd om det. Med tanke på det eniga och kraftfulla beslut riksdagenfattade , var förväntningarna stora inför årets budgetproposition. Ingenhade väntat sig något våldsamt penningflöde. Vi vet alla att samhällsekonominär som den är - vanskött till stora delar. Nej, besvikelsen inför den torftigabudgetpropositionen orsakades nog mest av att håglösheten var så total.Järnvägsinvesteringarna fors över mycket traditionellt och ytligt.Prioriteringsdiskussionen var ytterst summarisk, och de mödor som SJ ändå gjortför att motivera särskilda krav på förnyelse av vagnpark och service möttes avett ganska trött och uppgivet besked i budgetpropositionen om att det mestafick bli vid det gamla. Det här är en farlig politik. Den är särskilt farlig närdet är ont om pengar. Då behövs den noggranna prövningen och prioriteringen merän någonsin annars. Reaktionen bland de anställda vid har blivit häftig.Det kan man förstå. De har under den mycket föredömliga - det vill jag gärnaunderstryka -lågprissatsning som SJ gjort slitit solidariskt med företaget föratt utnyttja personal och vagnpark till det yttersta i det mycket ansträngdaläge som SJ kommit i genom att folk har svarat så bra på lågprissatsningen. Detär inte för mycket sagt att de anställda har offrat sig för företaget under denhär perioden. Men de har också sagt att sådana insatser kräver ett gensvar frånarbetsgivaren i form av per-sonalutbyggnad och bättre arbetsmiljöer, nya vagnarosv. Det är personalen som får ta emot allmänhetens reaktioner när vagnarna ärnedslitna och tågen försenade. Därför mottog de anställda riksdagsbeslutet med stor entusiasm. äntligen skulle en målmedveten förnyelse avjärnvägen börja. När regeringen bara slarvar över SJ:s investeringsansökanoch kör med rödpennan utan närmare motiveringar så har det därför lett till stor besvikelse och irritation bland de anställda. Det gjordedet nödvändigt för oppositionen att tillsammans med olika sakkunniga gä igenomSJ:s investeringsbehov och föreslå sådana omprioriteringar och tillägg sombättre skulle tillgodose kraven på förnyelse. Vi gjorde det med bl, a, följandeprincipiella utgångspunkter: betonade investeringarnas betydelse föratt höja kvaliteten på järnvägens transporttjänster och därmed ge järnvägenmöjlighet att spela sin centrala roll framför allt i det interregionalaperson- och godstrafiksystemet, SJ måste få ökade möjligheter att ta hand orn långvägagods, där nu inte sjötransporter ter sig naturligare. Det är också viktigt attsamordningen av olika transportmedel inte hämmas av brist på investeringsmedel.Säkerhetsinvesteringar som fjärrblockering och automatiskt tågstopp behöverockså påskyndas. Därtill behövs kontinuerlig förnyelse av lok och vagnar liksomförnyelse av järnvägsnätet på särskilt utsatta avsnitt. Budgetpropositionens investeringsprogram för SJ innebär iflera av dessa avseenden betydande försvagningar. Den ökade efterfrågan pårullande materiel till följd av lågprissatsningen kan inte tillgodoses. Änvärre blir det naturligtvis om de vagnar som anskaffas är av så bristfällig artatt de av personalen ses som en försämring jämfört med de gamla vagnarna. Vi anser därför att beställning av personvagnar bör ske iökad takt. Också lokparken behöver förnyas. I ett besvärligt budgetläge bördärför medel flyttas från vissa fasta anläggningar över till beställning avrullande materiel. Det går också att senarelägga vissa projekt till förmån fören angelägen satsning på nytt rullande materiel. En sådan satsning är viktigockså för att stimulera det utvecklingsintresse som finns inom SJ blandtekniker och personal och inom järnvägsindustrin. har under densenaste tiden i direktkontakt med det utvecklingsarbete som pågår inom SJ ochberörd industri funnit stor och realistisk entusiasm för att till rimligakostnader förnya järnvägstrafiken både i när- och fjärrtrafik. Den entusiasmenmåste mötas med ökad investeringsvilja från statsmakterna. Ett alldeles särskilt bekymmer i det härsammanhanget är spårbygget mellan och . har vi varitmedvetna om att ett nytt spår behövs för att trygga och utvidga tågföringen ifjärrtrafiken. Men det behövs också för att förbättra kollektivtrafiken för destora bostadsområdena söder om . Eländet vid ochHuddinge sjukhus är riksbekant. fattade äntligen beslut om attanvisa medel för att i första hand sträckan skulle kunnabyggas. Men i budgetpropositionen avslår regeringen helt nonchalant SJ:sframställning om anslag för att få börja bygga det nya spåret. Under normalaförhållanden skulle detta kallas trolöshet mot huvudman. Men i dagens läge ärdet inte mycket som är normalt längre. Att, såsom utskottsmajoriteten gör,försöka svepa in sveket mot beslut i en ny utredning är mer äntorftigt. Det behövs inte flera utredningar om det här spåret. Det kan demänniskoi" som bor i denna region vittna om. Det är bättre att koncentreraden utred aingsmödan på den övriga delen av järnvägsverksamheten inom Inte minst viktigt är det att undersökajärnvägens möjligheter att erbjuda bättre transport till . Vi föreslårdärför i vår reservation att nu skall bekräfta sitt beslut från om att man skall börja bygga spåret mellan och . Jag tar förgivet att också de borgerliga ledamöter som har motionerat i samma syfte ärberedda att stå fast vid detta krav. Det svarar mot ett stort och angelägetintresse i denna region. Med dessa ord yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna. Innan jag avslutar mitt anförande, vill jag emellertid göraett par ytterligare markeringar i marginalen. Jag vill understryka vadutskottet säger angående . Det är en segsliten historia som har följtoss länge i trafikutskottet. Trätan mellan SJ och om kostnaderna förrnalrnfrak-ten är ett bekymmer. Vi tror att det är dags att pröva helt nyagrepp för att komma till rätta med problemen, och inga andra än parterna självakan göra den prövningen. Därför bör vi ge dem möjligheter att göra det, och jagförutsätter att alla akfivt medverkar till att så sker. Andra talare kommertroligen att ytterligare beröra det här problemet i debatten. Jag lämnar detdärför med denna allmänna kommentar på hela utskottets vägnar. , fru talman, vill jag framhålla att utskottetockså har uppmärksammat att den lösning av den mycket besvärligajärnvägssituationen på utanför som anvisade ännu inte har kommit till stånd. Vi förutsätter i utskottets skrivning attdet arbetet påbörjas. SVENHENRICSSON (vpk); I mitt inlägg kommer jag att främst uppehållamig vid de frågor som aktualiserats i de kommunistiska motionerna 210 och 924men även beröra de förslag som framförts i motionerna 383. 533 och 546, fattade beslut om en nytrafikpolitik, I själva verket var det inte fråga om någon verklig förnyelse.Den trafikstruktur och den trafikmiljö som utvecklades i och med 1963 årstrafikbeslut bibehålles oförändrad. Det innebär fortsatt satsning på idén omkonkurrensens välsignelser. Kännetecknande för denna politik är den ohämmadesatsningen på privatbilismen och på långtradare, som järnvägen sättspå svältkost, som var i talarstolen, hylladejärnvägsmännen och deras insats, då de med liten personal och dålig materieländå har kunnat klara en betydande topp i trafiken. Som aktiv järnvägsman kanjag bekräfta vad säger - jag har ju daglig kontakt med minakolleger -och man hade faktiskt förväntat sig att de vackra orden som ingick idet trafikpolitiska beslutet från skulle få mera substans iform av rejäl upprustning av , I samband med trafikpolitiska beslut gjordesmånga välformulerade uttalanden om det angelägna i att satsa påjärnvägstrafikens utveckling. Enligt beslutet är det "av såvälsamhällsekonomiska som trafiksäkerhets-. Nr 139 miljö-och energiskäl angeläget attett ökat utnyttjande av järnvägen, framför T . . I allt vid långväga transporter, kommer till stånd," Q - looo Investeringarnasbetydelseframhålls,som man säger, "förattgenom bl. förbättringarav banstandarden, modernisering och utbyggnad av lok- och , , /-III f , vagnpark, godsterminaler m. m. ochökning av trafik-och driftsäkerheten, .. . ytterligare höja kvaliteten påjärnvägens transporttjänster och därmed ge järnvägenmöjligheter att spela den centrala roll den bör ha inom i första hand detinterregionala person- och godstrafiksystemet". investeririgsmedlenville man emellertid "understryka vikten av att SJ erhållerökade resurser för att bygga ut kapaciteten och förbättra servicen. Det gällerbåde på kort och på ." Dessa vackra ord motsvaras dåligt av handling, om manskall se till årets budgetproposition. Hårda nedprutningar av SJ:s anslagskravhar skett. Kommunikationsministerns och utskottets förslag tillinvesteringsanslag slutar på 1 325,5 milj. kr. Men då skall man hålla i minnetatt fr. o. m. nästa budgetår har sådana utgifter som tidigare finansieradesöver driftbudgeten och bl. a. rörde vissa anläggningsarbeten, till ett beloppav 300 miljoner överförts till investeringsbudgeten. Om dettainvesteringsbegrepp gällt 1979/80 skulle investeringsramen, för att beloppenskulle ha varit jämförbara, inte ha varit 910 miljoner utan 910 miljoner plus300 miljoner, dvs. 1 210 miljoner. Det är detta belopp som skall jämföras medårets föreslagna investeringsram på 1 325 milj. kr. Men det är också klart att den av SJ beräknadeprisstegringen sedan förra budgetåret på skall fråndras de för nästa årföreslagna 1325 miljonerna. Då återstår i realiteten ca 1 200 miljoner, vilketbelopp är lägre än det som gäller för innevarande budgetår. Man kan alltsånotera, om man analyserar dessa siffror, att i själva verket har SJ fått mindreinvesteringsmedel att röra sig med nästa budgetär. Hur kan dåkommunikationsministern och utskottet påstå att förslaget i budgetpropositioneninnebär "en höjning av medelsförbrukningen med ca 190 milj. Mangör gällande att SJ:s program "i väsentliga delar kan genomföras, även omen viss omprioritering måste ske". För säkerhets skull räknar man iutskottets skrivning upp alla de investeringar som SJ kan göra med detta irealiteten sänkta anslag: utbyggnad av terminaler och linjenätets kapacitet,standard och säkerhet och fortsatt modernisering av tele- ocheldriftsanläggningarna osv. Den socialdemokratiska reservationen vill höjainvesteringsramen för rullande material med 60 miljoner och dessutom, somBertil pläderade för, påbörja byggandet av dubbelspår -det sistnämnda har även vpk föreslagit i motion 536-till en beräknad kostnad av27 miljoner för kommande budgetår. Det innebär totalt 87 miljoner i ökning avjämförelse med utskottets förslag. Hur vill man då från reservanternas sida finansiera dessa87 miljoner? Jo, man vill höja anslaget med 30 miljoner. Men återstående 57miljoner skaffas - som reservanterna föreslår - genom att omprioritera. Det kan till reservanternas fördel framhållas att deförsöker ange vad man 32 skall pruta på. Man har talat omhusbyggnader, eldrift och inventarier. husbyggnadssidan gäller investeringsbehovet en angelägenutbyggnad av styckegodsterminalerna i bl. a. och samtpersontrafikterminaler i och plus vad man skulle viljabeteckna som miljöinvesteringar, nämligen personal- och arbetslokaler i ,och . Det vore verkligen intressant att här få veta av reservanternavad man vill stryka bort. Är det terminalerna? I så fall stämmer detta dåligtmed SAP:s motion där man skriver att det är "av största vikt att ettfunktionellt terminalsystem byggs upp i landets olika delar." Är detmöjligen personallokalerna som verkligen behövs på berörda platser? Man nämner också eldrift och inventarier som lämpligaobjekt att dra ner pä. Då är frågan den; Vill man stoppa eller uppskjutaelektrifieringen eller den planerade moderniseringen av omformareför säkrare drift? Detta har i hög grad samband med driftsäkerheten. Detstämmer också dåligt med motionens tal om utbyggnad av SJ:s kapacitet och höjdtransportstandard. SJ:s kapacitet lämnar verkligen mycket övrigt att önska. Isamband med lågprissatsningen har det bekräftats att resurserna ärotillräckliga för att ta hand om den ökade trafikström som därigenom uppkom. Eftersom SJ omöjligen kan klara det stora behovet avinvesteringsmedel med det knappa anslaget har man tagit fasta påkommunikationsministerns förslag att SJ skulle hyra utrustning i stället föratt anskaffa densamma över investeringsanslaget. har utskottet ingenting attinvända mot denna nya ordning. SJ har av allt att döma leasingplaner, och det kan enligtVeckans Affärer bli aktuellt med leasingkontrakt på upp mot 1miljard kronor. I samma tidning säger verkställande direktören iSE-bankens finansieringsbolag : "Leasing av godsvagnar förekommer istor skala utomlands, speciellt i där de stora finansieringsbolagen normalthar en stor del av sina portföljer i godsvagnar." Han säger vidare att deti princip inte finns något som hindrar att SJ också leasar personvagnar och lokeller t. o. m. räls och rangerbangårdar. Vpk har i motion 924 föreslagit att skall uttalasig mot att SJ finansierar normala investeringar på detta sätt. Det är nämligenenligt vår mening en kortsiktig finansieringspolitik med långsiktigakonsekvenser. SJ-personalen har med oro iakttagit en ständigökning av entreprenadjobben, där specialistfirmor tar över t. ex. deSJ-anställdas reparations- och yrkesarbeten. ser man med växande orotendenser till ytterligare främmande inflytande över SJ:s verksamhet viaprivata finansiella hyresföretag. kommunisterna föreslår i motion 210upprättandet av en tioårsplan för att åstadkomma en kraftig upprustning av SJ.Avsikten är att vårt land härigenom skall få möjlighet att utveckla en ny,ekonomiskt och energimässigt sparsam trafikapparat, där järnvägen skall hahuvudansvaret för i första hand det interregionala person- ochgodstrafiksystemet. Detta är en långsiktig politik med klara fördelar såväl förlandets ekonomi som för miljön i samhället. En upprustning av den spårburnatrafiken blir också en 3 Riksdageiu protokoll 1979/80:139-140 Nr 139 injektion för nya arbeten i svenskverkstadsindustri. Tnrsd-iaende Denna satsning tarvar givetvisanslag. Men den är samhällsekonomiskt A ni'ii1980 motiverad, eftersom den innebär attsamhället får ett betydande realkapital. Och vislår in på en ny linje med en trafikpolitik, som i sin förlängning innebärbättre ekonomi för hela trafiken. SJ:s utvecklingsavdelning har gjort undersökningar sombekräftar att energislöseriet inom transportsektorn är enormt. För t. ex.långväga tunga riktade transporter är energiförbrukningen så stornär inan använder sig av långtradare med släp som när man använder sig avjärnväg. En förutsättning är då att tågen har en returlastfaktor på ochlastbilarna en returlastfaktor på . Kostnaderna för transporter inedlångtradare med släp blir fyra gånger så höga som kostnaderna för transportermed tåg-Allt detta är bekräftat i utredningar och är ettexempel på vad det innebär för landets ekonomi och energiförsörjning om manmålmedvetet satsar på en utveckling av järnvägsnätet. I nära samband med dessa förslag liggermotionerna 533 och 546 som föreslår upprustning av de för näringslivet iNorrland så viktiga bandelarna och södra omlopp.Aktuella utredningar visar att bandelen behövs för att klaravirkestransporter till den kustbaserade industrin men även för att svara förtransporter av sågade trävaror och flis från inlandssågarna i området.Landsvägsnätet är i dessa regioner av mycket låg bärighet och utgörs till stordel av skogsvägar. Utskottet vill ha ytterligare utredningar inom ramen förden fortsatta regionala trafikplaneringen och föreslår att motionerna lämnasutan åtgärd. Vad gäller denna handel har nya omständigheter tillkommit: Förutomatt trafiken har ökat. a. på grund av lågprissatsningen, har samtligaberörda kommuner och länsorgan tagit klar ställning för ett bibehållande avtrafiken på bandelen och därmed för en upprustning av densamma. Det gällerfrämst ett till ökat axeltryck. upprustning i det nedre omloppet är nödvändigför att man skall kunna klara verksamheten vid hamn. En kraftignedskärning eller ett stopp för utfrakterna från malmhamnen skulle drabba såvälLuleå som hela länet. I dessa sammanhang aktualiseras också det omdiskuteradefraktavtalet mellan SJ och . och motionen föreslår ett nytt fraktavtal somär så konstruerat att det inte äventyrar utan tvärtom gynnar deregionalpolitiska strävandena i . I motion 1979/80:383 tar kommunisterna uppfrågan om lokbemanningen. Det är ett faktum att järnvägstrafiken förändras mot allt tyngre tåg, kraftigare lok och ökade hastigheter som andelen nattåg blir större och därmed pressen på lokföraren allt hårdare. En ganska färsk undersökning, genomförd av SJ och , visar att av 850 intervjuade lokförare kan inte sova före en nattur, medan säger att de har "svårt att somna" före de flesta natturer. Undersökningenvisar 34 f. ö. att en betydande andel avlokförarna - jag vill göra er uppmärksamma pådetta-någon gång under nästan varje nattur råkar utförs, k. mikrosömn. de "nickar till" under körningen. Man kan givetvis inte uteslutaatt en Torsdagen den sådan kort sekvens av mikrosömn inträffar vid passerandet av en varnings- o iocq signal, med den ökade risk för olyckor som detta innebär. Vi kan också i vårt land notera ett antaloförklarliga järnvägsolyckor där lokföraren dödats. Det förtjänar i dettasammanhang nämnas att vi ännu saknar det s. k. automatiska tågstoppet, innebärandeatt tåget automatiskt stannar vid stoppsignal. Sådan automatik är redangenomförd i många länder, bl. a. i och . där man för många decenniersedan genomförde ett system liknande det som vår tunnelbana i ärförsedd med.