prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Om motionsbehandlingen i kommunfullmäktige-församlingar inte såolika, och det som med framgång har prövats i borde även kunnaaktualiseras i . Jag hoppas att komrnunrninistern överviiger detta. Jag vill än en gång understryka att visjälvfallet skall följa den tekniska utvecklingen även på detta område och tade nva metoder i anspråk som är realistiska. Men den bedömning regeringenhittills har gjort visar all de kostnader som kan beräknas uppstå vidanvändningen av denna typ av skogsbrandsläckning är stora i förhållande till devärden som - n-red hänsyn till tidigare omfång av skador- man kan förutsättasrädda. Det är självfallet inte möjligt att göra en sådan bedömning, men det ärdetta material som vi har att utgå från. Vi skall aktivt följa utvecklingen. Av alla de handlingar som jag har fått migtillsända om delta ärende har jag ett klart intryck av att även statensbrandniimnd i början ställde sig litet reserverad till dennabrandsläckningsmetod. mycket med hänsyn till kostnaderna. Men jag har klartläst ut all nänniden har tiinkt om. oeh det bevisas av att den fäster stortavseende vid den försöksverksamhet som pågår i . Jag hoppas att sista ordet inte är sagt i denna fråga. Omframgången fortsätter för norrmännen, hoppas jag atl vi kan ta enförsöksverksamhet i under övervägande. Överläggningen var härmed avslutad. §9 Om motionsbehandlingen i kommunfullmäktigeförsamlingar Kommunministern erhöll ordet för att besvara PerIsraelssons (vpk) anmälda fråga, 1979/80:459, och anförde: Per har frågat mig hur jag ser påkommunallagens anvisningar om motionsbehandling inomkommunfullmäktigeförsamlingar och vilka åtgärder som kan vidtas för att vinnarättelse då avsteg görs. Enligt 2 kap. 15 § kommunallagen skall fullmäktige beslutai ärenden som har väckts bl. a. av en ledamot genonr motion. En motion bör.enligt 2 kap. 17 § samma lag, beredas så att fullmäktige kan fatta beslut medanledning av motionen vid ett sammanträde som hålls från det altmotionen har väckts. Om beredningen inte kan avslutas . skalldelta och vad som har framkommit vid beredningen anmälas till fullmäktige vidett sammanträde inom angivna tid. Vid behandlingen av en sådan anrniilan fårfullmäktige avskriva motionen från vidare handliiggning. Föredragande departementschefen uttalade vid tillkomstenav den nya kommunallagen (prop. 1975/76:187 s. 245) atl det enligt hans meningvar angeläget att motioner behandlas så atl de kan tas upp i fullmäktige inomen inlealltför lång lid efter det att de har viiekts. Några instanser hade underremissbehandlingen av kommunallagsutredningens förslag ansett all denföreslagna möjligheten all avskriva r"r"rotiorier kunde lämna viigenöppen för majoriteten att på ett alltför enkelt siitt göra sig av medbesviirliga motioner. Departementschefen ansåg emellertid dessa fiirhågoröverdrivna och framhöll att ett missbruk av riitlen atl avskriva motionerskulle ge upphov till en kraftig politisk reaktion från minoritetens sida. Jag vill framhålla alt möjligheten alt viicka motionerbetyder mycket för den enskilde ledamotens möjligheter all påverkti denkommunala verksamheten. Detta förutsätter emellertid atl motionerna behandlasinom sådan tid att de inte förlorar sin aktualitet. Det är därför angeläget attkommunallagens regler om behandlingen av motioner följs. Syftet med de nyareglerna var alt handläggningstiden skulle förkortas. Reglerna innebäremellertid bara en rekommendation att motioner bereds så att beslut medanledning av motionen kan fattas . Del kan givelvis finnas fall dåen motion kräver så omfattande utredningar att den inte kar'r slutligtbehandlas . De nya besliimmelserna orn behandlingen av motionerhar lett till att handliiggningen har jiåskyndats. Enligt uppgift finns deldock i vissa kommuner motioner som inle har slutbehandlats efter fem . I frågan framhålls att det görs avsteg från kommunallagensregler om behandling av motioner men anges inle niirrnare vari dessa avstegbeslår. Enligt min mening är risken liten atl majoriteten missbrukarmöjligheten atl avskriva besviirliga motioner. Ett sådant missbruk strider motvåra demokratiska traditioner och skulle siikerl också ge upphov till enkraftig politisk reaktion från minoritetens sida. Atl avskriva en motion ulansakbehandling ligger givelvis inte i linje med kommunallagens syfte. Om deltasker finns det emellertid möjlighet all aktualisera frågan i en ny motion.Dessutom vill jag erinra om att en ledamot i fullmiiklige genom eninterpellation eller enkel fråga kan få till stånd en tlebatt i ämnet. Om motionshe-handlingen i kommunfullmäktige-församlingar PERISRAELSSON (vpk): Jag lackar kommiimninistern för svaret, ävenom jag inle kan se atl jag fåll besked om hur man skall virma rirtlelse vidmissbruk av bestämmelserna i konmurnallagen. Bakgrunden till min fråga är molionsbehandlingen i enNorrlandskommun. Där har det förekommit atl motioner inte fiirdigberelts ochförelagts kommunfullrniiklige för beslut inom en lidsrymd på etl år som anges iden nvA kommunallagen. Man har bara hänvisat till atl man fullföljt denredovis-ningsplikt inom ett årsom sägs i lagen och dragit ut påberedningsliden. Delta tycker jag kan försvaras om det giiller enstaka fall.diir man kan ange särskilda skäl för dröjsmålet med beredningeri. men del bliroförsvarligt niir det breder ut sig till all omfatta ett stort antal motioner,som i detta fall. Det miirkliga i del enskilda fall som ligger bakom nur-rfråga är alt missnöjda rnoiioniirer inliirnnal en motion till fullmiiklige, ivilken de kriivl rättelse, och atl fullmäktige diirvid med rnajorileisbeslutförklarat alt man med hänvisning till fullmiikliges arbetsordning fiiljt r-rirgiillande komnumal- Om motionsbehandlingen i koin-munfullmäklige-församlingar lag,Niista drastiska steg var all man gjorde en JO-anmälan av fallet, JO har svaratatt tillsynen över den kommunala självstyrelsen inle faller under honom, varförhan inle tagit upp klagomålet. Huvudsyftet med min fråga har varit att få klarhet i hurman kan vinna rättelse vid uppenbart missbruk av skrivningen i den senare delenav 17 S i 2 kap, kommunallagen, diir det anges atl om beredningen inle ärfiirdig så räcker det med alt redovisa liiget införkommunfullmäktige. Min följdfråga till kommunministern iir: Går det överhuvud taget atl juridiskt vinna rättelse i ett sådant hiir fiill. och hur bärman sig då åt? Det är viktigt alt understryka allmotionsinstiiutet är till för den enskilde ledamoten i kommunfullmäktige niirdet gäller all påverka den kommunala verksamheten. Andemeningen i den nyakon'rmunallagen är därför att man inte skall kunna uppskjuta behandlingen avmotioner alltför länge så alt de mister sin aktualitet. Det är också, tyckerjag. ganska självklart att man inte-det vill jag understryka-kan avskriva enmotion utan att den varit föremål för viss beredning i den beredande instansen.Och om den principen följs är det också sjiilvklart att vid avskrivningen göraden redovisning som jag i svaret angett bör ske. Jag menar att det härar fråga om ett självkontrollerandeinstitut som del är mycket viktigt atl få att fungera i enlighet medanderneningen i kommunallagen. Någon juridisk möjlighet all påannat siitt komma till med en som man tycker felaktig bedömningförutsätter inle lagen. PERISRAELSSON (vpk): fick jag etl besked från komnumministern.Han siiger att det inte går att den juridiska vägen genom överklagning göranågonting åt ett sådant här förhållande. Vad man alltså egentligen kan göra äratt komma igen. Del sägs vidare i det svar jag fick att en kraftig reaktion iden allmänna debatten från den minoritet som motionerat också är vad som kanförekomma. Dagens protokoll kommer att innehålla vad kommunministernsagt. alt det inte skall gå till på del här viset, utan att det bara - som jagockså sade i mitt första anförande - får röra sig om enstaka fall diirberedningen drar ut . Jag vill konstalera att den nya kommunallagenändå är ett framsteg. hemkommun förekom del förr, då jag salt ikonimunfull-mäktige. att molior'rer låg i 20 och t. o. rn. Det stiilldesfrågor, och ordföranden i driilselkarnrnaren, som del då helte, sade altärendet var bordlagt och låg i drätselkammaren. Men kan det inte gå till på samma sålt liingre. Numåste det ske någonting . Det måste åtminstone ske en redovisning,och det iir i alla fall ett framsteg. Jag tackarför det ytterligare svar jag fått. Jag vill bara understryka vad Per Israelssonsade - del var de den här långa dröjsmålen med behandlingen av motioner som föranledde ändringen i den nya kommunallagen. Jagvill också än en gång understryka att det självfallet är möjligt all inom Qm utvidgning kommunallagensbestämmelser låta en motion ligga men atl det strider mot (jv räddningstjänst- Därför är det mycket viktigt atl den princip som jag redovisat kommitténs upp- Överläggningen var härmed avslutad. §10 Om utvidgning av räddningstjänstkommitténs uppdrag Kommunministern erhöll ordet för att besvaraBertil () anmälda fråga. 1979/80:463, och anförde: har frågat mig om jag genomtilläggsdirektiv till räddningsljänstkornmittén vill medverka till att den intebegränsar sill arbete till följderna av naturkatastrofer, utan även får iuppdrag att behandla problem av den art som senast blivit aktuella i sambandmed katastrofen vid bron . skall enligt sina direktiv bl. a.se över frågan om försäkringsskyddet och principerna för sanrhälleis insatservid naturkatastrofer med främsta syfte att pröva om det är möjligt atl skapaett mer heltäckande försäkringsskydd och ett mer enhetligt ersättningssystem.Vidare skall kommittén söka åstadkomma en mera exakt definition av begreppetnaturkatastrof. Kommittén bör också enligt direktiven söka åstadkomma enlämplig avgränsning mot sådana särskilda ersättningssystem som finns för vissatyper av skador, t. ex. skördeskadeskyddet. De ersättningsfrågor som kan aktualiseras med anledning avAlrnöbro-olyckan tangerar naturligtvis de problem som räddningstjänslkommitténhar att överväga. Kommitténs arbete är emellertid viisentligen inriktat påfrågan om former för ersättning till enskilda människor för direkta skador. kommer fram till mer allmängiltiga principer, kan naturligtvisövervägas, om de kan vara tillämpbara även i andra fall än vid naturkatastrofer.Mycket talar emellertid för att skadeverkningar av den tvp som Almöbr-oolyckanhar lett till måste bedömas från fall till fall. Regeringen har i beslut uppdragit åtlänsstyrelsen i att i samarbete med berörda statligamyndigheter och kommuner samt näringslivet i området skyndsamt göra denutredning som behövs för alt bedöma ekonomiska konsekvenser förnäringslivet på och och för de berörda kommunerna. Genom dennautredning kan statsmakterna få underlag för ställningstagande angåendeomfattningen av och formerna för ett stöd. Mot denna bakgrund anser jag att det inle f, n, börutfärdas sådana tilläggsdirektiv till räddningsljänstkornmittén som tas upp ifrågan. Om utvidgning av räddningstjänstkommitténs uppdrag BERTILHANSSON (fp): som jag tackar för svaret vill jagsiiga atl del uttryck som komrnunmiriistern anviinde oroar mig med tanke piisådana katastr'ofer som , Det står niimligen i svaret:""Mycket talar emellertid för att skadeverkningar av den typ somAlmöbroolyckan har lett till måste bedömas från fiill till fall," Det iir på dettti sätt som vi har behandlatnaturkatastroferna under . Från fall till fall har viförsökt att skaffa oss ett underlag för de principer efter vilka man bör triidain för att motverka skadeverkningarna och ersiitta skadorna. Så var det vidSurtekatastrofen 1950, Under 1950-talel utvidgades försiikringsskyddet till attexempelvis omfatta inte bara. som tidigare, åskslag utan även jordskred,jordras och jordbävningar. Storrnskadeskyddet kom till liksomersättningsskyddet vid skyfall. Damm-katastrofen i väckte fråganom inte också översvämningar borde inbegripas i försäkringsskyddet. Samhiillets insatser har ofta präglats av improvisationerjust från fall till fall. enligt min mening, eftertryckligtvarnat för från-fall-till-fall-principen. Niir Tuvekatastrofen inträffiide1977. blev vi påminda om hur svårt det är att tillämpa denna princip.Samhällets brist på beredskap vid Tuvekalastrofen var en av drivkrafterna bakomtillsiittningen av den utredning som tyviirr - oeh diir har jag personligen ettvisst ansvar - kom atl begriinsa sig till skador på grund av naturkatastrofer, I vårt lugna hörn av världen är vi förskonade från storanaturkatastrofer, liksom också från katastrofer sådana som olyckan vid Tjörnoch Almöri, Jag skulle emellertid vilja fråga kommunministern; Skulle imekommunministern se med tillfredsställelse, om räddningstjiinstkommittén, medden sakkunskap som den har med avseende på och liin. utnyttjadetillfället att dra mera allrniingiltiga slutsatser av denna olycka och dessföljder, eftersom sådana olyckor ju också kan intriiffa i framliden? Del är nödviindigt att man har klart för sigalt räddningstjänstkommitténs primära uppdrag iir att utreda principer förersättningar och skydd vid naturkatastrofer. Sedan kommer det in en bedömningav vad som är naturkatastrof. Olyckor av den här refererade typen iirsjiilvfiillet oeriiörl kännbara för enskilda människor, och jag vill för säga alt samhället givetvis rent allmiint har ett ansvar för att snabbtkunna åstadkomma den ekonomiska hjälp som behövs i enskilda fall, då skador påegendom uppstår och även andra svårigheter kan finnas med i bilden. Men iindå iir varje olycka som ligger i gränsområdet tillnaturkatastrof-om vi använder det uttrycket-unik på sitt siitt för den bygd ocht, o, m, fcirde människor i bygden som drabbas, är det. som jag villunderstryka, viktigt alt man också för annan bedömning skall kunna använda deallmiingiliiga principer som riiddningsljiinsikommiltén konuner fram till vadgäller naturkatastroftillfällen. Jag tror att de principerna skall kunna varaett gott underlag för de enskilda undersökningar och bedömningar som alltid måstekonnna till i varje siirskilt fiill, då olyckor av större omfatlning '56 inträffar.Det är en positiv bedömning från min sida i detta avseende. menar attvi hiir har oeh måste ha en hög beredskap och en mycket positiv inställning till det fortsatta arbetet. Jag tackar för den positiva tonen i slutet pådelta kompletterande svar. Jag tolkar också slutraderna i ilet skriftligasvaret på samma siitt. när kommunministern säger atl det ir'rte f. n. bcirutlärdas tilliiggsdirektiv till riiddningstjiinstkommittén. Jag tolkar del pådet siitlet atl det finns en öppenhet inom departementet och att denna öppenhetockså bör kunna utnyttjas av räddningstjiinstkommittén. Den kan således anse sigoförhindrad att göra reflexioner också utanför det striingl avgriinsadebegreppet naturkatastrof, niir den - med sin eminenta sakkunskap i fråga cn denjust nu aktuella olvckari - kan ha anledning att göra såilanastiillningstaganden och dra sådana slutsatser som går litet utanför de f. n.utfiirdade direktiven för konunitténs arbete. skall ju se (iver ochbedöma innebörden av begreppet naturkatastrof, och det iir sjiilvklart all manmåste tangera de här problemen och frågestiillningarna. Såsom jag underströktidigare kan de allmiinna riktlinjer som då kan komma fram anses giltiga ochanvändbara i fiill av den här tvpen. Överliiggningen var hiirmed avslutad. § 11 Ny utlänningslag Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /80:27 om en ny utlänningslag. I proposition 1979/80:96() hade regeringen efter föredragning av statsrådetKarin föreslagit att skulle 1. antaav lagrådet granskade förslag till A. utlänningslag. B. lagom ändring i . C. lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall. D. lagom iindring i riittshjälpslagen (1972:929), 1. godkänna deriktlinjer i fråga om prövningen av ansökningar om uppehållstillstånd somförordats i propositionen. 6, till : Förvaltningskostnader för budgetåret 1980/81under andra huvudtiteln - utöver i proposition 1979/80:100. bil. Nr 156 föreslaget förslagsanslag - anvisaytterligare , den '''" Polisverkei: Inköp av motorfordon för /81under 29 maj1980 andra huvudtiteln - utöver i proposition 1979/80:100, bil. 5. föreslaget reservationsanslag - anvisa ytterligare . Ny udänninaslag ' '" Lokala polisorganisationen: Utrustning för /81 underandra huvudtiteln - utöver i proposition 1979/80; 100. bil. 5, föreslagetreservationsanslag - anvisa ytterligare , 6. till för /81 undertolfte huvudtiteln - utöver i proposition 1979/80:100, bil. 15, föreslagetförslagsanslag -anvisa ytterligare . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att den nuvarandeutlänningslagen (1954:193) ersätts av en ny utlänningslag, 1 sakligt hänseendeinnehåller lagförslaget en rad nyheter. De bestännnelser i den nuvarande lagensom inte iindras i sak har i samband med att de förts över i den nya lagenöverarbetats i språkligt och redaktionellt hänseende. Enligt propositionen bör successivt införas den ordningen,att en utlänning som avser att bosätta sig i skall ha sittuppehållstillstånd ordnat före inresan. Undantag görs för bl, a, flyktingar oehvissa andra skyddsbehövande samt för nära anhöriga. Skyddet för flyktingar förstärks. Den definition avbegreppet flykting som finns Genévekonvention om flyktingarsrättsliga ställning föreslås införd i lagen. En asylsökande som får stanna här,därför att han är flykting, skall få ett dokument som utvisar hansflyktingstatus. En polismyndighet har rätt att avvisa den somåberopar förföljelse, om påståendet härom är "'uppenbartoriktigt"". Denna ordning behålls. Enligt propositionen skallemellertid ett sådant beslut anmälas till statens invandrarverk, som har altomgående ta ställning till vad utlänningen har anfört. fårbeslutet inte verkställas. skall överta iirendet. om verketanser alt utlänningens påstående inte är uppenbart oriktigt. Särskildjourverksamhet inrättas vid verket för dessa ärenden. I fråga om andra skyddsbehövande grupper än flyktingarföreslås, alt nuvarande bestämmelser behålls i avvaktan på att principerna förinvandringen till särskilt utreds. Möjligheterna att avlägsna en utlänning i samband med atthan eller hon döms för brott begränsas. bosättning här fordrassynnerliga skäl för en sådan åtgärd. För nordbo föreslås gälla av tvåår. är tidsfristen , om inte utlänningen sedan viss tidhar permanent uppehållstillstånd. Även möjligheten att utvisa en utlänning pågrund av asocialitet inskränks. Benämningen av avlägsnandeinstituten förenklas.Endast begreppen avvisning och utvisning behålls. Nuvarande bestämmelser medger att en utlänning i betydandeutsträckning kan få ett lagakraftvunnet avlägsnandebeskit upphävt avregeringen. 1 fråga om avvisning samt utvisning på annan grund iin brott ellerasocialitet 30 begränsasdenna möjlighet. Omprövning av invandrarverket och regeringen blirenligt förslaget möjlig, endast om det visar sig föreligga hinder avpolitisk f 156 art mot verkställigheten eller om annat allvarligt verkställighetshinder den Möjlighetinförs all i ringa fiill underlåta lagföring av en utliinning, som återvänderhit trots förbud mot detta i utvisningsbeslutei. Straffansvar införs för den som hjälper en utlänning idennes försök att illegalt ta sig in i , även om försöket misslyckas. Även i övrigt föreslås vissa rTrindre ändringar iförhållande till gällande regler. Smärre ändringar föreslås även i , lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall ochrältshjälpslagen (1972:429). Den nyautlänningslagen föreslås träda i kraft ," I detta sammanhang hade behandlats dels de under allr-nänna motionstiden vid 1979/80 årsriksi'r'röte viickta motionerna 1979/80:196av (). 1979/80:325 av m, fl, (vpk), vari yrkats attriksdagen hos regeringen hemställde om åtgärder så att utländsk medborgare somerhöll uppehålls- och arbetstillstånd genom s, k, anknytning gavs rätt tillfortsatt uppehålls- och arbetstillstånd oavsett om anknytningsförhållandelupphörde, 1979/80:987av m, fl, (m), 1979/80; 1030 av m, fl, (s) såvitt nu var ifråga (yrkandena 1 och 2). 1979/80:1121 av m, fl, (c) såvitt nu var ifråga (yrkande 1), vilken motion remitterats till justitieutskotlet ochsedermera i denna del överlämnats till arbetsmarknadsutskottet, 1979/80:1470av (). 1979/80:1798 av oeh (båda s),vari yrkats atl skulle anta av motionärerna framlagt förslag tilländrad lydelse av 21 § första stycket i utlänningslagen, innebiirande attregeln som förbjöd avvisning på formell grund senare iin efterinresan skulle upphävas, 1979/80:1803av oeh (båda m), dels de.med anledning av propositionen väckta motionerna1979/80:1926 av rn, fl, (m). vari yrkats att beslutadeatt 41 S i förslag till utliinningslag skulle erhålla av motionärernaföreslagen lydelse i motsvarande del, innebiirande att utlänning, som hadepermanent uppehållstillstånd när åtalet väcktes eller som dåvar bosatt i , fick utvisas endast om det förelågsynnerliga skäl, 1979/80:1927 av m, fl, (vpk), vari yrkats attriksdagen beslutade 31 Nr 156 I. att avslå propositionen 1979/80:96, den ~' ''" '" regeringen hemsiiilla om all nytt liuslag tillutliinningslag 29 majyW) framlades, där a) riitlen till ålerbrylning av beslut hos regeringen bibehcills. Av titlänniimslai' ''" ''" Jiiiililt bitrirde infördes för alla som påstod sigvara flyktingar vid allatyper av avvisningar, c) nöjdförklaring ej fickske i de fall som avsågs i den nu föreslagna 37 S. d) alla flyktinggrupperskulle behandlas på likformigt siitt. och där diskrimineringen av vissa folkgrupper bortle upphöra, e) tvångsåtgärderna enligtulliinningslagen blev föremål för en genomgri pande översyn som syftade till en kraftig begriinsning av desamnia. f) de nu föreslagnabesliimmelserna om familjeanknylning. som uppkom mit i , avvisades, där ulliindsk medborgare i dessa fall liksom nuskulle få söka uppehålls- och arbetstillstånd medan han vistades i och diir rätt till fortsatt uppehålls- och arbetstillstånd skulle ges oavsett om aiiknytningsförhållandet upphörde. a) alt uttala alldel fortsatta lagstiftningsarbetet på området borde ske med hiinsynsiagandctill molsvaraiule arbete i de övriga nordiska kinderna, b) att hosregeringen hemställa om åtgärder för atl FN;s flyktingkommissariat skirlleinbjudas atl uppriitta lokalkontor i Stockholr-n, 1979/80:1935 av i Röslånga (båda fp), vari yrkats atl medanledning av proposition 1979/80:96 skulle anta av rnotioniirerna föreslagenlydelse av 3 § i förslaget till ny utliinningslag, innebiirande atthomose\iialilet skirlle anges som en grund för flvktingskap, 1979/80:1936 av (c), vari yrkats 1, all riksdageri skirlleanta av motionären föreslagen lydelse av 31 S första stycket i förslaget till ny utliinningslag. innebiirande atl regeln som förbjöd avvisning på formell grund senare iin efter inresan skulle upphiivas, 2, att skulle antaav motioniiren föreslagen lydelse av 37 S första stycket i förslaget till ny utliinningslag, innebiirande att polisen i fiill då avvisning skett senare iin tre niånader efter imesan skulle anmiila iirendettill invandrarverket, soni kunde besluta alt (det. 1979/80:1937 av m. fl. (s). l.attriksdagen skulle anta de iindringar i 31 och 41 SS förslaget till utlänningslagsom följde av vad som i motionen föreslagits under avsnitt 3.1 2. altriksdagen som sin niening gav regeringen till kiinna vad som i motionenanförts om översyn av vissa påföljder (avsnitt 3.2). av vissa regler som syftade till all förhindra kringgåendeav lagstiftningen 32 (avsnitt 3.3). översyn av reglerför utvisning på grund av brott (avsnitt 4) och omjourfunklion vid invandrarverket för att medge en smidigare passkontroll(avsnitt 5), 1979/80:1938 av (m), 1979/80:1939 av (båda m), vari yrkats att beslutade upphävatremånadersgränsen för avvisning av utlänning, vars rätt att resa in i riketinle prövats vid ankomsten, och att lagtexten ändrades i enlighet härmed. 1979/80:1940 av (), vari yrkats att beslutade 1, atl sistameningen i 41 S förshiget till utlänningslag skulle utgå, 7, att den i 41 Sangivna tidsrymden oni skulle ersiittas med , oeh 1979/80:1941 av i (fp), variyrkats 10, att skulle avslåproposition 1979/80:96,