prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Han redogjorde för hur CampDavid-förhandlingarna avbröts, hur gjordes lill huvudstad,hur den israeliska regeringen tillkännagav planer på alt under loppet av någrafå år fyrdubbla den judiska befolkningen på och för hur israeliskabomber vräktes över städer, byar och flyktingläger i södra som hämndför den palestinska aktionen i . Det är mot samma bakgrund jag har ställt min fråga, om delinle kan vara av slort värde att dokumenterar en korrekt bild av hurden israeliska bosättningen går till och vilka mäl den har. Sedan jag skrev minfråga har de båda palesfinska borgmästarna i och KaimKhalaf i svårt lemlästats av israeliska bombattentat som hämnd för attde icke velat samarbeta med de israeliska myndigheterna i fråga om bosättningspolifiken. Jag har här etl dokument som klarlägger att det finnsmiiitärstrategiska avsikter bakom den pågående bosättningspolitiken. Det är erthuvudplan för utvecklingen av bosättningen i och , Upprättadinom bosättningsdepartementet inom den sionistiska världsorganisationen. Därklargörs i planens första punkt atl de principer som varit vägledande förplanen är atl bosättningen inom hela det bibliska är till för atl bévatasäkerheten och att den är grundad på räll. Där sägs också alt en remsa avbosättningar pä strategiska platser har bevarandet av både inre och yttresäkerhet till ändamål och skall konkretisera och förverkliga siönisternas rätttill det historiska . Det är i den andan som bosättningen leds. finns delvisserligen uttalanden av den israeliska regeringen och dess jordbruksministerom att bosättning inle skall upprättas pä exproprierad mark utan endast pästatsägd mark - det sades 1978 -, men enligl tidningsuppgifter sägersamme jordbruksminister alt de israeliska bosättningarnas legala status numåsle ändras, sä att kan expropriera privat mark för bosättningarna föratl uppnå det nu uttalade målet, att på några få är fyrdubbla den israeliskabefolkningen pä . Åtskilliga exempel finns som visar hurbosättningarna verkligen har genomförts ,dä den bosatta palestinska befolkningen drivits bort med militärt våld. Om ett regerings-inidativ för studium av förhållandena iMellanöstern Överläggningenvar härmed avslutad. Om den planerade forskningsgru van i § 31 Omden planerade forskningsgruvan i Industriministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:510, till arbetsmarknadsministern, och anförde: har frågatarbetsmarknadsministern vad som ligger bakom att beslut om igångsättning av denplanerade forskningsgruvan i ännu inte fattats. beslöt (prop. 1978/79:127 bil. 1, NU1978/79:42, rskr 1978/79:326) anvisa ett anslag av 35 milj. kr. till enforskningsstalion i gruvbrytning i . Regeringen har uppdragit ätstyrelsen för teknisk utveckling (STU) att utarbeta förslag till stadgar m. m.för en stiftelse för gruvleknisk forskning. STU skall vidare lämna förslag omverksamhetsplan och organisation för forskningsslalionen, som skall varalokaliserad till Luossavaara i . Vid uppdragets fullgörande skall STUutgå från Norrbottendelegationens förslag till forskningsstalion. Enligl vad jag har inhämtat har STU i samråd med gruvindustrintillsatt en styrgrupp för projektet med representanter för gruvföretagen iNorrbotten, högskolan i , arbetarskyddsstyrelsen,samt STU. Styrelsen i den blivande stiftelsenavses för kontinuitetens skull i huvudsak utgöras av styrgruppens ledamöter. För att möjliggöra en snabb igångsättning av verksamhetenmedgav regeringen genom beslut att STU fick använda högst6 milj. kr. av anslaget för forskningsstationen för att göra sädanaförberedande och inledande insatser beträffande forskningsstationen som inlefordrar slutlig verksamhetsplan. Enligt vad jag har erfarit har styrgruppen sedermera efternärmare utredning kunnat konstatera att etl genomförande av forskningsprogram iLuossavaaragruvan enligt Norrbottendelegationens förslag inte är möjligt inomanslagsramen 35 milj. kr. Totala kostnaden synes i det närmaste uppgå fill detdubbla. Styrgruppen har därför undersökt möjligheterna till alternativaforskningsprogram inom ramen för de medel som ställts fill förfogande. STU har hell under hand meddelat resultatet avdessa undersökningar. Del bästa alternativet förefaller vara att utnyttjagruvan i med en viss modifiering av programmet för verksamhetenjämfört med Norrbottendelegationens förslag. Kostnaderna för verksamhetenkommer förmodligen ändå all översliga de 35 milj. kr. som anslagits, även om deöverskjutande kostnaderna ligger pä en betydligt lägre nivå än vad som blir falletom ursprungsförslaget följs. Frågan får las upp när erforderligt underlag för etlställningstagande kommit in till regeringen. EIVORMARKLUND (vpk): Det var ju folkpartiregeringen som kom meddel s. k. Norrbottenpakelet, och projektet om en forskningsgruva bokfördes på ,om min minnesbild är riktig. Därför ställde jag frågan lill statsrådet ,men jag har naturligtvis ingenting emot alt byta några ord med statsrådetÅsling om den här saken, i synnerhet som ju svaret förefaller vara positivt. Ivarje fall borde väl en del spekulation som har förekommit nu kunna avlivas. Den styrgrupp som statsrådet hänvisar till har ju arbetatganska . Åtminstone enligt de uppgifter som man har kunnat se i pressenhar den haft svårigheter att komma någon vart. Det har dykt upp uppgifter omatt man inte har varil överens om hur verksamheten skall organiseras, och vidarehar det skrivits att inle skulle vara den lämpligaste orten. Det är väldet sista som har väckt speciell oro och som har gjorl atl jag känt behov avalt ta upp saken här i . Inle minst pä kommunall oeh fackligt häll harman uttalat sin oro. Kommunen behöver, som mycket väl vet, allainiliafiv för att den skall kunna se framtiden an med tillförsikt. Forskning omgruvverksamhet är otvivelaktigt etl närliggande initiativ när det gäller en orlsom . När det nu har dröjt med riktigt rejäla besked har oron ökat. Däjag nu utgår ifrån alt får projektet hoppas jag all jag tolkar svaretriktigt. Jag hoppas också alt finansieringsfrågan inle kommer att sätta käppari hjulet. Orden "förefaller vara" med syftning pä Luossavaara-Kirunavaara-gruvankan möjligen betraktas som en osäkerhetsfaktor. Vi har lärt oss där uppe atlinte ropa hej alltför . Men jag hoppas, som sagt, att detta ändå kantolkas som ett positivt och lugnande svar. En mindre bra sak i sammanhanget är ju att inlehar velat tillstyrka motionsvis framförda vpk-krav om statligt palenlägande, såatt nya forskningsrön inte enbart kommer den industri lill godo som tillverkargruvindustriutrustning. Men detta är väl sådant som vi får återkomma till. ärdet viktigt att forskningsgruvan kommer i gäng. Jag hoppas all statsrådetÅslings svar betyder alt den kommer i gäng - i . Om den planerade forskningsgruvan i Jag vill bara bekräfta vad jag sade i mittsvar, nämligen att detta, enligl min mening, är en väsentlig verksamhet inlebara för Norrbollen ulan för hela den svenska gruvindustrin. Innan regeringenhar fåll nödvändigt bakgrundsmaterial har den inle hafl anledning alt laställning i frågan. Som jag anförde i mitt svar förefaller del som om detskulle kunna finnas lösningar inom en rimlig ekonomisk ram. haralltså uppfatlat mitt svar riktigt, då hon upplever det som ett positivt svar. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid A BEisers fabrik i § 32 Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid AB Eisers fabrik i Industriministern ordet för all i ett sammanhang besvara dels () den 28maj anmälda fråga. 1979/80:514, dels 0//e£nA:iion.s (c) anmäldafråga, 1979/80:528, och anförde: har frågat mig vilka initiativregeringen avser att vidta för all uppehålla sysselsättningen vid AB Eisersfabrik i . har frågat mig, om jag ämnar vidta någraåtgärder som kan trygga sysselsättningen för de anställda vid i . Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill till att börja med framhålla att del vidEiserkoncernens införlivande med Statsföretagsgruppen vid årsskiftet 1977-1978förutsattes atl åtgärder skulle behöva vidtas för att göra Eiserföretagenekonomiskt livskraftiga. Enligl vad jag inhämtat har AB Eiser vidstyrelsesammanträde beslutat att la upp MBL-förhandlingar om atllägga ner sin enhet i , eftersom det inte har gått att få denna enhetlönsam. Sådana förhandlingar pågår f. n. Jag vill framhålla atl varken jageller regeringen har några formella möjligheter atl ingripa i frågan. Om enheten läggs ner kommer självfallet samhälleliga åtgärderalt vidtas för att nedläggningen skall kunna genomföras i socialt acceptablaformer. I första hand kommer härvid arbelsmarknadspolitiska insatser i fråga,Men också andra möjligheler fär prövas för alt skapa alternativ sysselsättningoch produktion. Dä är förhindrad alt varanärvarande har jag med talmannens tillstånd tagit över frågan och berföljaktligen att få tacka industriministern för svaret. Allvaret i det här ärendet framgår klart av alt bådariksdagsledamöterna från har ställt frågor i ärendet. Det är ingentvekan om att effekten av nedläggningen blir drastisk i en kommun av Dals-Edskaraktär. I själva verket rör det sig om av de yrkesverksamma.Arbetsmarknaden i hela norra är svagt utvecklad. Möjligheterna allpendla är också begränsade. Del gäller här relativt gamla anställda. Del ärinte möjligt all begära av dem alt de skall resa till Uddevallaför att få arbete. Del är lika omöjligt alt ställa kravet att de skall skaffasig arbete i Östvolds Fylke. Del behövs sysselsättning i . Del förefaller mignågol egendomligt att man inte har skapat elt ålgärdsprogram för Brasonbyxan.Såvitt jag har mig bekant finns det inget sådant. Man föreslår nedläggning aven enhet utan att ha presenterat någol åtgärdsprogram. Och mina frågor tillNils Åsling är; Finns del inte möjligheter för regeringen att få fram etlsådant ålgärdsprogram, så att man kan bedöma denna nedläggelse i hela dessvidd? Kan interegeringen under liden lämna någon form av stöd som gör del möjligt attupprätthålla denna sysselsältning, som man - såvitt jag förstår -inte harkunnat företagsmässigl motivera nedläggningen av, som får farliga socialakonsekvenser och som innebär elt svårt hot mot människorna i en kommun som harbetydande svårigheter? Jag vill lacka industriministern för svaret. Jag vill liksom starkt understryka hurallvarligt vi ser på del här beslutet och jag vill kort beröra några av deallvarliga konsekvenser som en sådan här nedläggning får för de anställda, förkommunen och för regionen. Självfallet drabbar del hårdaste slaget de närmastberörda, de anställda. Och del gäller här anställda som bor i en ort därundersysselsäll-ningen är särskilt stor och där speciellt förvärvsfrekvensenbland kvinnor är mycket låg. Nedläggningen innebär, som , att Eds kommun förlorar av sin induslrisysselsättning. Del äralltför myckel, bl. a. därför alt det inte går att lösa problemen genomarbelspend-ling, då pendlingsavstånden är långa till andra och störrearbetsmarknader. Det nämnda och myckel mer fakta som rör deregionalpolitiska förhållandena på norra är inle främmande för vårastatsråd. Statsmakterna har i föreskrifter och riktlinjer förregionalpolifiken och i länsplaneringen för betonat, atlinsatser i kommunerna på norra borde ges hög prioritet. Stick i stäv moldetta kommer sedan Eiser, ett av statens egna företag, och vill lägga nedprodukfionen vid en av sina anläggningar- och därmed rycka undanarbetstillfällen och sysselsättning där den allra bäst behövs. Del är inle konsfigl att vi som representerar dessa bygderreser olika frågor och sedan vill ha svar - inte bara som tröst för stunden,ulan svar som vi kan la med oss hem och som innebär konkreta initiativ ochöppningar för mer långsiktiga lösningar. I svaret här kan vi bl. a. läsa att det vid Eiserkoncernensinförlivande med Statsföretagsgruppen förutsattes alt åtgärder skulle behövavidtas för alt göra Eiserföretagen ekonomiskt lönsamma. I del här aktuellafallet följer då automatiskt frågan; Räddar man eller gör man merlönsamt genom all flytta över produktionen till fabrik i ?Kommer Brasonbyxan att säljas bättre därför alt den sys i i ställetför i Ed? Inte löser man lönsamhetsproblemet i med attlägga ner företagel i Ed. Del är intressant att la del av den rapport som enlöntagarkonsult avlämnat med anledning av den utredning som en särskildarbetsgrupp utfört. Den i sammanhanget lilla summa man sparar genom altsy kavajer och byxor pä en plats i stället för på två olika tar man inte igenpå flera är på grund av de slora kostnader en nedläggning för med sig. Härvidtar man en stor och drasfisk åtgärd, som i förhållande lill sin storiekkommer all ge alltför litet, och åtgärden är troligen inte heller den rätta föratl rädda i Om åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid ABEisers fabrik i Om åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid ABEisers fabrik i Uddevalla.Den nya förelagsledningen vid , som vidtagit flera positiva åtgärderför lönsamheten, borde ha fått mer tid på sig för ytterligare åtgärder innandel här beslutet kom. Jag tror atl problemet snarare är en fråga om hur viskall fä Brasonbyxan att sälja bällre. Utvecklingsmöjligheterna förBrasonbyxan borde vara den väsentliga frågan. Jag skulle gärna vilja höra industriministerns synpunktersom komplettering lill det svar vi tidigare fält. Jag förstår önskemål omkonkreta åtgärder. Det antydde ju också i silt inlägg här gärna ser. Självfallet är det angeläget, om nu Eiser stannar vid eltnedläggningsbeslut, atl förelagets ledning gör allt vad den kan för att redaupp den situation som de anställda och orten hamnar i efter ett sådant beslut.Men jag vill betona - till både och - att detdå är styrelsens och företagets uppgift; eller ett ansvarigt statsrådkan knappast gå in och detaljstyra vad ett företag skall göra för den händelsedet måsle lägga om sin produktion. efterlyser ett åtgärdsprogram. Jagförmodar alt förelagels styrelse har elt ålgärdsprogram. I förelagets styrelsefinns också representanter för de anställdas organisationer. Det är alltså detorganet som skall hålla i de här frågorna oeh se lill atl en omläggning avdriften företas i socialt acceptabla former. Sedan kommer däremot in på ett områdedär vi här i kammaren och i har en klar kompetens. Det gällerfrågan om stöd för nedläggningen. Men där tycker jag alt HildingJohansson med sitt konstitutionella kunnande också är skyldig mig en informationom vad del är för stöd han avser. Inom den av angivna ramen avstödåtgärder finns inget speciellt stöd i en sådan situation. För attåstadkomma en speciell stödform för detta förelag måste man gå till ,och jag ifrågasätter om det är realistiskt. Här får man alltså lägga ansvaretdär det hör hemma; pä företaget och på styrelsen, och hoppas att styrelsen görvad den kan för atl klara anpassningen lill en ny situation. Frän samhälletssida slär då, som jag anser i milt svar, de arbelsmarknadspolitiska åtgärdernatill förfogande för att göra omställningsprocessen sä smärtfri som möjligt. HILDINGJOHANSSON (s): Det blir svårt om detta förelag läggs ner ochman skall behöva söka sig till arbelsmarknadspolitiska åtgärder i en kommun somser ul som . Men nog skulle man väl kunna resonera i enlighet med denlinje som jag har varit inne på tidigare, nämligen atl del behövs ettålgärdsprogram för Brasonbyxan. Såvitt jag har mig bekant har det inte arbetatsfram något sådant. Jag tog upp frågan i kammaren helt enkelt för alt skapagehör för Och även om inle vill förmedla det förslaget till styrelsen,så kanske styrelsen läser det här protokollet och via den informationen tar uppdet. Men nog tycker jag alt industriministern skulle kunna resonera om sådanating med styrelsen. Därmed tar han inte över ansvaret. Men en industriministerhar faktiskt räll, såvitt jag förslär, att föra resonemang med statligaföretags styrelser. Litet av ägaransvar har ändå regeringen i sädana härfrågor. När del sedan gäller alt sälta in stödåtgärdervill jag framhålla atl det inte finns någon speciell form av stöd för dettaändamål. Det är i varje fall inle under detta riksdagsår möjligt alt gå frammed elt förslag lill kammaren - del är jag hell medveten om. Men nog borde detändå finnas möjligheter för regeringen att finna någon form av stöd för ensådan övergängsälgärd, så atl man kan bedöma ärendet utifrån ett samlatprogram. Om åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid A BEisers fabrik i Det ålgärdsprogram som härefterlyser har även löntagarkonsulten efterlyst. En nedläggning av anläggningen i medför kostnader somtroligen är mycket större än de belopp man får in på en flyttning under deförsta åren. Del blir här fråga om direkta nedläggningskostnader förfabriksenheten, flyttningskostnader, kostnader för lokaliteter på den nya ortenoch kostnader för utbildning av ny personal. Sedan blir del myckel storakostnader genom produktionsminskningar i övergångsskedet. Genom atl flyttaproduktionen lill skulle man tjäna in ca en halv miljon kronorårligen. Det kan man näppeligen göra om man räknar in de slora kostnader som ennedläggning i skulle föra med sig. Det hade därför varit riktigt att ettåtgärdsprogram för Brasonbyxan hade kommit före nedläggningsbeslutet. Eltåtgärdsprogram där bl. a. aktiva marknadsinsalser och en medveten höjning avproduktkvaliteten funnes med. Om det trots allt blir så att Eiserdrar sig ur sitt engagemang i hoppas jag att statsrådet med kraftstöder alternativa möjligheler till sysselsättning som kan uppstå. Jag vet allDals-Eds kommun och i har hög beredskap i den härfrågan. De har vidare kontakter som kan innebära alternativa möjligheter lillsysselsättning -kontakter som också innebär atl ett starkt samhällsstöd kanbehövas. Jag kan försäkra när det gällerhans senast framförda önskemål atl vi självfallet från regeringens sida ärberedda att stödja de alternativa projekt som kan komma fram i händelse av altfabriken läggs ned. tycker att jag borde resonera medEiserledningen. Jag vill klart deklarera atl jag hafl upprepade samtal medEiserledningen om den allmänna politik som Eiserledningen bör följa i sittarbete. Det är också därför som jag här i debatten säger att jag är övertygadom atl förelagsled- 13 protokoll 1979/80:166-167 ningenkänner sitt ansvar och skall göra sitt yttersta för att bemästra svårigheterna.Eiserledningen har mitt hela förtroende i del här avseendet. Sedan vill jag då notera alt krav pä enspeciell stödform reducerats i betydelse eftersom han säger atl han är medvetenom all det är någonting som man fär komma tillbaka lill med och altdelta är av mera spektakulär natur än all knytas upp pä Dals-Edsproblemaliken. Om fabriken i läggs ned utan all manhar formulerat och diskuterat ett ålgärdsprogram, tycker jag atl del är enförhastad åtgärd som man griper till. Och tycker jag faktiskt atlindustriministern skall använda silt inflytande till all övertygaförelagsledningen om att man skall presentera ett åtgärdsprogram. Såvitt jagförstår har del inte kommit fram något sådant på del här området. Sedan måsle jag nog, herr talman, litet dystert konstateraatl besvikelsen i säkerligen blir mycket stor när vi måste rapporteraalt regeringen nu endast kan säga all den inte anser sig ha möjligheler allgripa in men atl den skall föreslå samhälleliga åtgärder om nedläggningen sker.Del är ju denna nedläggning som inle skall äga rum. Överläggningenvar härmed avslutad. Induslriministern ordet för atl besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:518, till jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministernvilka åtgärder denne avser vidtaga för att kartlägga omfattningen avgiftlransporlerna samt få till stånd effektiva kontroll- och säkerhetsåtgärder. Frågan haröverlämnats lill mig. Anledningen lill fråga år bl. a. alldel-enligt hans mening - saknas en myndighet med totalansvar och att det intefinns några som helst uppgifter om omfattningen av giftlransporlerna och omderas innehåll, vilket skulle betyda små möjligheter att upprättaberedskapsplaner vid en eventuell olycka. Jag delar uppfattning all del finnsbrister i del nuvarande kontroll- oeh säkerhetssystemet vad avser transporterav giftiga ämnen och annal farligt gods- även om det inte är sä illa ställt somfrågeställaren vill.göra gällande. Det är bl. a. mol den bakgrunden somregeringen är 1979 lät tillkalla en särskild utredare (1979:01) med uppdragatt utreda vissa frågor om transport av farligt gods. Huvuduppgiften förutredaren är att lämna förslag till mer effektiva kontroll- ochsäkerhetsåtgärder. Jag har här i kamrharen lämnat vissinformation om utredningsarbetet i sambandmed atl jag besvarade en fråga av partikollega lastbilstransporter av miljöfarliga ämnen. Enligt vad jag har erfarit avserutredaren att nu lägga fram ett delbetänkande med förslag lill bl.a. ny organisation av myndighetsansvaret, som syftar lill alt skapa elt merkoncentrerat ansvar. 1 en fortsatt etapp av arbetet avser utredaren atl la uppfrågor som rör räddningstjänsten och informationsbehovet i olika avseenden föratt bl. a. förebygga olyckshändelser. (vpk): Jag vill tacka industriministern för svaret. Jag tycker att det är bra att det pågår en utredning omden här problematiken. Jag skall erkänna att jag fick lag i direktiven till denhär utredningen först sedan jag hade ställt frågan. Jag har läst direktiven,och jag tycker atl de är väldigt ambitiösa. De lar upp praktiskt tagel hela denhär problematiken. Men trots det vill jag beröra ett par frågor, som jaghoppas atl induslriministern kan ge något svar pä. Vi kan vara överens om att vi har en myckelbristfällig statistik när det gäller omfattningen av transporterna med farligtgods, exempelvis hur mycket del kommer in till vårt land via flyg- ochsjötransporter samt via landsvägs- och järnvägstransporter. Vilka typer av godsär del fråga om och pä vilka sträckor sker transporterna? Vilka tätortseenlragenomkorsas med slora lunga lastbilar eller stora tågset fyllda med giftigakemikalier, som om en olycka inträffade skulle få katastrofala följder? En viktig sak när det gäller atl förbättra lagsliflningenoch beredskapen är alt kommuner och länsorgan får helt klart för sigtransporternas omfattning och deras innehåll. Om så inte sker kan rnan, såvittjag förslår, inle upprätta några hållbara beredskapsplaner. Jag kan inle låsaul ur direktiven om det ingår i utredningsmannen uppgifter atlplocka fram det här och presentera det. Sedan skulle jag också vilja ställa en fråga om de s. k.internationella koderna. Det finns ju en kod för järnvägstransporterna - den s.k. RID-koden - och det finns också en internationell kod för sjötransporterna,IMDG-koden. Vi vet alt de här koderna finns bara på språken franska och tyska,men de upptar, såvitt jag förslår, dels uppgifter om vad transporternainnehåller, dels anvisningar för hur man skall handskas med godset vid eneventuell olycka. Det betyder att vårt folk, om jag säger så, som vid landetsgränser skall ta emot det här godset mäsle ha mycket goda kunskaper i franskaoch tyska. Det är oerhört viktigt, för minsta felläsning kan ju få ödesdigrakonsekvenser, och jag ifråga.sätter om man har sådana kunskaper. Jag skulle vilja fråga induslriministern om del ingår iutredningsdirektiven alt de här koderna skall finnas också på svenska. Och omdet inle ingår, är då induslriministern beredd atl vidta sådana åtgärder allkoderna kommer att finnas pä svenska? Får jag svara på den sista frågan först genomalt säga alt utredningens direktiv är, som mycket rikfigtnoterade, ambitiösa och täcker hela området. I utredningens direktiv ingårockså alt överväga det informationsbehov som man självfallet har när del gälleratt översätta internationella koder lill svenska för alt kunna göra dessainternationella transporter mera överblickbara ur svensk säkerhetssynpunkt. Jag vill också peka på all del här är ju inget nyttarbete. På sjölransportområdet har i den utredning som berörde miljöriskernavid sjötransporter och som avkastade betänkandet lur också de här frågornaägnats stor uppmärksamhet.