prot · G309118 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:118 §1 Justerades protokollen för den 26, 27 och . Omförsvarets försörjning med läkare 2 Om försvaretsförsörjning med läkare FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet för att besvara i (m) den 12mars anmälda interpellation, 1979/80:163, och anförde: i har frågat mig vilken bedömning jag gör och vilkaåtgärder som kan förväntas beträffande den framtida försörjningen med läkareinom försvaret samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rättamed den brist på sjukskötarutbildade värnpliktiga som kan bli aktuell. Försvarsmaktenbehöver ca 4 500 läkare i krigsorganisationen. Av dessa är tre fjärdedelarkrigsplacerade, medan resten finns i en personalreserv. De läkare som ingår ipersonalreserven tjänstgör i den civila krigssjukvården till dess vakanseruppstår i krigsorganisationen. Detta behov av militärt utbildad läkarpersonalbedöms förbli oförändrat in . Försvarsmaktensbehov av läkare utgör ungefär en fjärdedel av dagens drygt 17 000 manligaoch kvinnliga legitimerade läkare. Antalet läkare i landet beräknas på1990-talet uppgå till ca 30 000. Somherr säger har försvarets läkare tidigare rekryterats från den gruppunga medicine studerande som vid fullgörandet av sin värnplikt har placeratsvid speciella enheter för värnpliktiga läkare och där fått en för derasframtida krigsplacering tillrättalagd utbildning. Enligt har dessaförutsättningar förändrats genom det nya intagningssystemet vid högskolan.Många manliga medicinare har fullgjort sin värnplikt på annat håll inomförsvarsmakten innan de påbörjar sin medicinska utbildning. Följden av dettakan enligt bli en brist på specialutbildad läkarpersonal inom försvarsmaktenoch avsevärda utbildningsmässiga felinvesteringar. Dessutom har andelenkvinnliga studerande ökat. Beträffandeantagningen till högskolan vill jag erinra om den proposition om ändradetillträdesregler som regeringen har förelagt . a. åtgärder i syfte att öka direktövergången från gymnasiet till högskolan. HerrBiörcks oro för att försvarsmakten skulle åsamkas avsevärda utbildningsmässigafelinvesteringar delar jag inte. Enviss militär "överutbildning" förekommer. Den är dock ofrånkomlig, dåett inte obetydligt antal läkare redan före värnpliktsålderns utgång måsteöverföras till den civila delen av totalförsvaret. En sådan överföring medges Om försvarets försörjning med läkare endastefter prövning i varje enskilt fall. När det gäller läkare som inneharnyckelpositioner inorn fredssjukvården, exempelvis klinikchefer, medges i regelöverföring. Enligt min mening behöver det inte vara en nackdel attvärnpliktiga läkare har gjort sin grundutbildning i vanlig ordning och förstefter genomgången läkarutbildning samt militärmedicinsk fackutbildning under 43dagar (en krigsförbandsövning och en särskild övning) tas ut och krigsplacerassom läkare. Miljökunskapen och den militära användbarheten blir därigenomstörre, särskilt för dem som tidigare genomgått utbildning till värnpliktigtbefäl. tids utveckling rnot strid över ytan innebär på ett annat sätt äntidigare större krav på alla kategorier av chefer inom krigsorganisationen. Kvinnliga läkare kan krigsplaceras inom försvarsmaktenssjukvårdsorganisation, där deras avsaknad av militär utbildning inte har någonnämnvärd betydelse. Av legitimerade sjukskötare/sköterskor är försvarets behovca 7 000 varav 600 i personalreserv. För ca 3 000 av dessa fordrasmilitärmedicinsk utbildning, och de kommer med nuvarande värnpliktsförhållandenhuvudsakligen att rekryteras bland manlig personal. Viss brist på rattutbildade sjukskötare/sköterskor kommer att råda. Dessafår därför till dels ersättas med kompanisjukvårdare, som har en kortaremilitär sjukvårdsutbildning. En utbildningsgång för manliga sjukskötare, somfullgjort värnpliktstjänstgöring i annan ordning, har tagits fram. Dennaförväntas leda till en något bättre situation. uppgifter att vapenfria endast iundantagsfall fär utbildas.och användas i sjukvård, även om de i det civila ärverksamma inom detta område, stämmer inte med de uppgifter jag har inhämtat. Sammanfattningsvis synes f. n. och inom överskådligframtid tillgången på militärt utbildade läkare vara tillräcklig. Däremotföreligger f. n. en brist på legitimerade sjuksköterskor/sjukskötare. GUNNARBIÖRCK i (m): Tillåt mig att framföra ett tack tillförsvarsministern för det utförliga svar som han har givit på mininterpellation. Min fråga föranleddes av uppgifter som lämnats mig frånaktivt militärlä-karhåll.Det framhölls bl. a. att man måste övervägaatt antingen ändra personalrekryteringen till sjukvårdsuppgifterna i detmilitära eller ändra intagningsbestämmelserna till de medicinska fakulteterna. Sedan min interpellation framställdes har regeringenföreslagit åtgärder i det senare hänseendet, som försvarsministern ocksåerinrade om. Jag vill inte se något orsakssamband i detta tidsmässigasammanträffande, men jag hoppas naturligtvis att regeringens proposition ifrågan också skall vinna bifall. Jag delar för egen del och av egen erfarenhetförsvarsministerns uppfattning att en militär befälsutbildning alls inte ärtill skada för de läkare som i krigsfall måste tjänstgöra vid fältförband och imotsvarande befattningar - tvärtom. Av de siffror försvarsministern lämnadetycks det ännu finnas etttillräckligt antal läkare att disponera för sådana uppgifter. Man kanemellertid inte enbart se på det totala antalet, utan man måste naturligtvisockså ta hänsyn till fördelningen på åldersgrupper. Jag föreställer mig att detär läkare i åldern som har de största förutsättningarna att kunnauthärda fältlivets strapatser och prestera en snabb och effektivsjukvård. Det är dem vi fått färre av till de medicinskautbildningsanstalterna. Jag konstaterar att det ur försvarets synvinkel tydligeninte spelar någon roll om till plutonbefäl och motsvarande tjänst utbildadevärnpliktiga senare i stället krigsplaceras som läkare. Jag tolkar detta så även på den kanten anser sig ha erforderliga personalreserver. Vad försvarsministern slutligen anför om bristen pålegitimerade sjukskötare och sjuksköterskor inom försvaret är naturligtvisinte bra. Med hänsyn till det ökade intresse för rnilitärlivet bland ungakvinnor, som massmedierna burit vittnesbörd om. förefaller detsom om man kanske här skulle kunna finna ett vidgat rekryteringsunderlag. Ellervilka andra förslag anser försvarsministern vara möjliga? Sammanfattningsvis vill jag alltså, herr talman, tolkaförsvarsministerns svar så, att vår personella beredskap på sjukvårdsområdetär, om inte god så i varje fall någorlunda tillfredsställande. Det är atthoppas att detsamma gäller den materiella beredskapen och inte minst denorganiserade samverkan mellan den militära sjukvården och den civila, på vilkenframtidens krigssjukvård skall bygga men av vilken vi som arbetar i den aktivasjukvården på den civila sidan kanske ännu inte har sett så mycket i praktiken. Om försvarets försörjning med läkare Jag konstaterar med tillfredsställelse attGunnar och min bedömning till stora delar sammanfaller. Det är ju välkänt att sjukvården är ett av problemområdena inom försvaret. Situationen förjust läkarutbildningen är kanske inte den mest alarmerande. Jag vill upprepaatt jag inför 1990-talet inte ser några allvarliga problem på det området. Jag kan meddela att överbefälhavaren så sent som den 21mars har givit anvisningar för utbildningen av sjukskötare för att klaradenna bristsituation. Vi gör alltså ansträngningar för att rätta tillförhållandena på detta akuta bristområde. Därutöver finns det en utredning omsjukvården i krig som f. n. utreder bl. a. hur man skall utnyttja den civilasjukvårdsorganisationen även i krigstid och där man bl. a. skall engagera decivila huvudmännen på ett helt annat sätt . Det är helt och hålletenligt den princip vi har att de personer och myndigheter som har ansvaret ifred i största möjliga utsträckning också skall ha samma ansvar i krig. Dettainnebär ett ganska komplicerat arbete som kommer att ta avsevärd tid, men vi ärändå i gång med att tackla de här problemen. Sedan vill jag lämna en kort komplettering till det GunnarBiörck tog upp i slutet av sitt anförande, nämligen problemet när det gällerden materiella beredskapen. Också på det området finns det som vi vet rättstora brister, och Om försvarets försörjning med läkare viförsöker rätta till även dem. För att få ett effektivt militärt försvar i dethär landet måste vi ta med i bilden att sjukvården utgör ett område som har enutomordentligt stor betydelse. Vi kan nämligen inte räkna med att svenskamedborgare skall ställa upp i de här sammanhangen om vi inte kan erbjuda demden grundtrygghet som utgörs av en effektiv sjukvårdsorganisation. Vi ärmedvetna om att det finns brister på det här området, men de bristerna skall såsnart som möjligt rättas till. i (m): Jag ber att få tacka försvarsministern fördekompletterande uppgifter som han lämnade. Från den synpunkt som jag som läkarehar att företräda är det mycket tacknämligt att försvarets ledning har en såpositiv inställning till detta frågekomplex. Det är naturligtvis bra att saker och ting befinner sigunder utredning, men jag är litet oroad över det uttryck som försvarsministernanvände i sammanhanget, nämligen att arbetet kommer att ta avsevärd tid. Jagtror att omständigheter i vår omvärld gör att det finns skäl att raska på, därsom annorstädes. Vad som avses med avsevärd tid är ju endefinitionsfråga. Här kommer såväl den statliga byråkratiska apparaten somlandstingens byråkrati och kommunbyråkratin in i sammanhanget. Jag vill bara påpeka att även om det finnsbristförhållanden, så har vi en organisation på sjukvårdens område somfungerar. Den är inte modern, och den fungerar inte bra, men jag vill ändå göradenna komplettering för att det inte skall uppstå en felaktig bild. Det är inteså att vi har ett totalt bristområde, utan vi kan, vågar jag säga, klarasjukvården på ett tillfredsställande sätt om vi anstränger oss. Men vi måstegöra sjukvården bättre. Detta kan ta , och det är då fråga om år somjag hoppas kan räknas på ena handens fingrar. De ekonomiska resursernamöjliggör dess värre inte någon omedelbar satsning. i (m): Jag tror visst, herr försvarsminister, attvår organisation fungerar mycket bra. De katastroftillfällen vi har haft har juvisat att den akuta utryckningsberedskapen är mycket god, i varje fall försådant som inträffar i någorlunda befolkade delar av landet. Vad som bekymrar mig litet mera i det här sammanhanget ärdet som försvarsministern en nämnde, nämligen frågan om den materiellaberedskapen, och jag tänker då på uthålligheten i denna vid mycket storaskadetillfällen. Jag vill emellertid inte ta upp tiden med detta, utan ärmycket nöjd med de svar jag har fått och med den anda i vilkenförsvarsministern har svarat. Jag hoppas att det skall bli möjligtatt i praktiken visa hur samarbetet mellan militär och civil sjukvård fungerar.' Överläggningenvar härmed avslutad. § 3 Föredrogsoch hänvisades Nr 118 1979/80:143 och 144 till lagutskottet jggQ § 4Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställning 1979/80:176 § 5 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 09.15att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. § 6 Förhandlingarna återupptogs . § 7 Anmäldes och bordlades 1979/80:158om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning 1979/80:162om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1979/80:166om sjöfartspolitiken m. m. § 8 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:1963av m.fl. med anledning av proposition1979/80:152 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. § 9 Anmäldes och bordlades 1979/80:44 med anledning av dels ipropositionen 1979/80:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1980/81 under huvudtiteln och dess verk m. m. jämte motioner, delsmotioner angående arbetsformer m. m. 1979/80:39 med anledning avmotioner om kostnader för arbetsresor m. m. 1979/80:14med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslag för /81 till bidrag till sjukförsäkringen,järnte motioner 1979/80:15 med anledning av motioner om vissa sjukpenningfrågor 1979/80:33med anledning av en motion om viss översyn av semesterlagen 1979/80:34 medanledning av motioner om vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet 1979/80:25med anledning av proposition 1979/80:100 såvitt gäller anslag till kyrkliga ändamål jämte motion 1979/80:27 med anledning avproposition 1979/80:100 såvitt gäller den för avsedda medelsanvisningen till radio ochtelevision jämte 1979/80:36 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1979/80:22med anledning av proposition 1979/80:100 såvitt gäller vissa anslag till bostadsbyggande m. m. jämte motioner1979/80:23 med anledning av motioner om priserna vid överlåtelse av bostadsrätter, m. m. 1979/80:24 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till allmännasamlingslokaler m. m. jämte motioner § 10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:177av () till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden i Norsjökommun: kommun i hardrabbats mycket hårt av arbetslöshet och varsel om nedlagda arbetstillfällen. Ikommunen, som har ca 10 000 invånare, finns nu 330 helt arbetslösa, 150 iberedskapsarbete och nära 250 som är varslade om uppsägning från sina arbeten.Särskilt har ungdom och kvinnor drabbats av sysselsättningsproblemen. Hårdast drabbat är samhället , där samtligaanställda i ortens tre industriföretag nu är varslade om uppsägningar från sinasysselsättningar. Betong-Sänder, som sysselsätter nära100 personer, har försatts i konkurs och samtliga anställda är varslade. med nybyggda industrilokaler om 10 000 m- har varslat om uppsägningav nära 100 anställda i och i i samma kommun. Båda dessaföretag har uppburit betydande lokaliseringsstöd. Det tredje företaget i ,charkuterifabriken , med 26 anställda har också varslatsamtliga anställda om uppsägning. Ett försök att få lokaliseringsstöd förbehövlig nybyggnad har försvårats på grund av bl. protester från konkurrenter. Om denna utveckling inte stoppas innebar det att samtligatre industriföretag i läggs ned och ortens ca 130industrisysselsättningar upphör. I har också ett planeratavloppsreningsverk stoppats på grund av att tolkat möjlighetenatt få bidrag från statsstödet till Vindelälvsområdet så, att det inte kundeutgå till detta projekt. Därmed har också arbetslöshetsproblem skapats förbyggarbetarkåren. kommun har tidigare fått vidkännas svåraarbetslöshetsproblem bl. a. i samband med nedläggningen av gruvdriften i ,där samhället hade utlovat viss kompensation. Problemen i kommun och särskilt i Bastuträsksamhälle år nu så allvarliga att de måste uppmärksammas i regeringen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern: Avserregeringen att vidtaga några åtgärder för att trygga de inångauppsägningshotade arbetstillfällena i kommun? Tänkerregeringen med särskilda åtgärder medverka till att den höga arbetslösheten ikommunen nedbringas? 1979/80:178av () till industriministern om åtgärder för att tryggatillgången på råvara till skogsindustrin: I samband med att staten blevdelägare i skogsägarföretaget ingicks en överenskommelse om att skogsägarnaskulle trygga industriernas försörjning med skogsråvara. Det kan nu konstaterasatt man från skogsägarnas sida inte fullföljt åtagandet. Bolaget har en akutvirkesbrist, vilket fått till följd att industrierna måste stå eller köra medmycket reducerad kapacitet. I har 375 rnan fått varsel om permitteringarunder en månad . Flera permitteringsperioder kommer om inte lägetförbättras. Detta händer mitt i en högkonjunktur, när möjligheterfinns för en välbehövlig konsolidering för företaget. För deanställda betyder det otrygghet och ekonomiska problem. Från socialdemokratiskt håll har vi pekat påvad som kommer att hända med produktion och sysselsättning om inte tillräckligtmed råvara kommer fram. Regeringen har uppmanats att ageraför att man skall komma till rätta med virkesbristen. En beredskapslag harföreslagits, som skulle ge regeringen större möjligheter att ingripa. Men ingethar hänt. Jag vill med anledning av vad sorn nu sker inom NCB frågaindustriministern: Vilka åtgärder avser industriministern att vidta för attfå skogsägarna att avverka och därigenom trygga råvaran till fabriker inomskogsindustrin? Nr 118 S 11 Kammaren åtskildes . Il I" "em