prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Och vad har f ö. de en och en halvmiljon människor som bor i de sydligaste landskapen över huvud tagel föranknytning till de kungliga hjältar som gäng efter annan gåtl sina härjariåg ideras bygder? 1809års författning antogs , sägs det. Det var den författning som tregenerationer i den svenska arbetarrörelsen fick ägna sina Ii v ät alt bekant pa-en författning, som tillhörde de mer efterblivna i pä sin lid, som medsina urmodiga rösträtisbestämmelser ända fram lill 1918 l.o. m. fick del gamlapreussiska treklassystemei atl förblekna. Vad har delta för positiv anknytningtill folkets liv och folkfriheten? Ingen, såvitt jag kan se. Årtalen1523 och 1809 har inget med folkets historia alt göra. Det är därför som den 6juni inte har någon bred känsloanknytning och inte heller relevans för folketsverkliga upplevelser och föreställningsvärld. Jag kan se lill mina egnaförfäder bara två generationer tillbaka. En av dem föddes i en syskonskara på14. Fem av dem dog innan de blev sex är gamla - det blev deras upplevelse avfosterjorden. Fyra emigrerade till , för de kunde inte klara sig här ilandet. En emigrerade lill okänt land och har aldrig återfunnits. En drunknadetill sjöss. Tre av de 14 blev kvar och fick se Den6 Juni som nationaldag Den6 Juni som nationaldag fosterlandetförändras till det bättre. Meddenna lilla skildring försökerjag inte vara patetisk eller kokettera, ulan jagvill bara erinra om att folkets historia är en annan än den officiellanationalromantikens. Det är i denna folkels historia man måsle söka anknytning,om man vill nå den äkta patriotismen. Vivet alla atl del ligger en symbolik i musiken. När folk i svensk arbetarrörelsehar demonstrerat första maj har det av olika omständigheter inte fallit signaturligt atl spela svenska nationalsånger. Men del finns en annannationalsång, som alltid har spelats där, nämligen Marseljäsen. Jo, därför att den har anknytning till en folkfrihetens fyrbåk -denfranska revolutionen. Därför atl , Bastiljdagen, i firastill minne av politiska fångars befrielse i kamp för folkfriheten. Därför attBastiljdagen är ett exempel på en äkta patriotisk anknytning utan någrakonstlade inslag. Jag tror atl det är dags att söka helt nya hållpunkter för detnationella och del patriotiska. Den nattslåndna nationalromantiken har ingenuppgift atl fylla längre. Vi måsle börja värdera historiska bakgrunder ochrötter pä ett nytt sätt. Vi måste försöka erinra oss att vi har en miljonmänniskor i landet som har silt ursprung i andra länder. De är våra landsmänoch våra landsmaninnor. Del är därför nödvändigt atl ge en helt ny innebörd ätbegreppet patriot. Kanske kan den innebörden bäst hittas i kampen fördemokratiska fri- och rättigheter, för folkfrihet och för nationell befrielse ivärlden. Lyckas man inte med del, kan man kanske göra som österrikarna. De hardragit den lätt desillusionerade konsekvensen av sin växlingsrika historiagenom alt inte ha någon nationaldag alls. i (m): Man kan vara emot nationaldagar av fiera skäl. Ett skäl är all man äremot sädana över huvud taget, och del var väl egentligen den ståndpunkten somJörn allra sist kom fram till. Jag har undersökt vilka länder som harnationaldagar, och jag har då kunnat finna alt sädana firas i bl. a. ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , och . Del finns alltså länder, ivarje fall inom det socialistiska blocket, som anser atl det kan vara värt atlha en nationaldag. Enannan orsak till all man inte vill ha en nationaldag eller lill att manpolemiserar mot del förslag som framlagls är all man ansett att fel dag harvalls. Om man försöker se vilka motiv olika länder haft för valet avnationaldag, kan man finna att elt sådant motiv är befrielse- eller självständighetsförklaringar,ett annal motiv är antagande av författningar och ett tredje motiv är kungarsoch drottningars födelsedagar. Kungars födelsedagar firas nämligen i ,och . Drottningars födelsedagar firas i , ochEngland. Närdet gällerden 6Juni-del ärden jag här talar om, inte begreppet Svenskafiaggans dag- sä förenas i faktiskt två av de nämnda tre motiven,nämligen nationell befrielse och antagande av författning. Vi kan nog intekomi-na ifrån all insatser innan han blev vald till kunginnebar en befrielse frän det danska väldet. Närdet gäller det konstitutionella elementet kanjag hänvisa till delssom dagen för antagandet av regeringsform, dels som den dag dä denförfattning vi nu arbetar under antogs vid riksdag. Jaghar velat anföra dessa synpunkier för atl i någon mån belysa varför man bådetidigare och har samlat sig kring . Etttredje skäl atl vara emol förslaget att göra till nationaldag kanvara att fel person har lagt fram delta. Jag vill då erinra om alt den sommotionerade i frågan första gången, 1948, kom från samma för 300 år sedanerövrade provins som här representerar. Motionären i fräga vardärtill socialdemokrat och kvinna, - en radikal person som Jagi min ungdom hade förmånen atl få träffa. Det är hennes initiativ jag nu följtupp, om än i blygsammare format. Jaghar inte, som doktor påstod, framfört önskemål om att nationaldagenskall vara helgdag. Tvärtom står det i min motion: "Enligt min mening ärdet alldeles onödigt alt göra nationaldagen arbelsfri." Konslitutionsutskottetanför nu - efter det att frågan först logs upp-att den 6juniskaraktär av nationaldag är så etablerad all den åtgärd som min moiion syftadetill, nämligen elt formligt beslut av , inte kan anses behövlig. Jaghar accepterat della konstaterande och anslutit mig till ulskottels enhälligaskrivning. Jag yrkar således bifall till utskottets hemställan ikonstitutionsutskotlets betänkande nr 25. Den6 Juni so/n nationaldag (vpk): i vill inte riktigt förstå vad jag menar. Han harinte förstått del djupa främlingskap som finns och som alllid har funnits hosden svenska arbetarrörelsen och hos breda skikt av det svenska folket gentemothela den falska nationalromaniiska hislorieskrivningen och den politiskatradition som det speciella svenska nalionaldagslänkandet har varit anknutettill. Del är vad del handlar om. GunnarBiörck vill inte heller förstå de problem som ligger i att vi i värtmoderna inte kan åberopa en sådan nationalistisk historieskrivning närvi har över en miljon människor som har sitt ursprung i andra länder och förvilka det patriotiska begreppet framtonar påetl helt annat sätt. Jag kan inteförstå alt det skall vara i enlighet med modernt länkande och med demokratiskaprinciper atl insistera pä att en ovetenskaplig historieskrivning, som blåstsupp lill falska proportioner av punschpatrioter och ultranationa-lisler påhögerkanten i det här landet, skall få vara vägledande för hur svenska folketskall uppfatta sin patriotism. Jag kan bara säga, professor , att på detsättet härden svenska folkmajoriteten aldrig uppfattat begreppet patriot, ochman kommer heller aldrig att göra det. Däri ligger främlingskapet inför 6juni-firandet. protokoll 1979/80:467 Den6 Juni som nationaldag Däremot ärdet möjligl-vilket jaghar försökt attantyda-alt pä en helt ny grundval, med en helt ny tolkning av begreppet patriotoch patriotism, skapa en äkta anknytning mellan firandet av en nationaldag ochfirandet av folkfrihetens tradition och folkfrihetens principer. Men i ingen sådan anknytning, och då skall man inte försöka atl sätta framskyltar genom att motionera om all skall bli helgdag. Enliten detalj i sammanhanget, eftersom ändå talet faller pä den svenskanationalsymbolen. Halvt pä allvar, halvt på skämt vill jag fästa uppmärksamhetenpä det moderata energimärkel, som i sitt sätt atl framställa nationalsymbolenfaktiskt strider mol författningsbestämmelserna, vilka säger att sådananationalsymboler skall ha bestämda proportioner och framställas pä ett bestämtsätt. Sä är inte fallet med det här lilla märket. Jag finner inte saken värd något yrkande. Jag har bara genom altframföra mina synpunkter velat understryka för i och förandra här i kammaren atl det finns en annan nationell och patriotisk traditionän den som är den officiella här i landet. Vi borde kanske under historiensgång och i synnerhet i lyssna mer pä den. Överiäggningen var härmedavslutad. 1979/80:26 med anledning av motion om en översyn avlagen om rikels vapen 1979/80:7 med anledning avmotion om inrättande av musikpluloner inom försvarsmakten1979/80:8 med anledning av motion om övergångsbestämmelser för vissa 1979/80:9 med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /80 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §9 På förslag av förste vice talmannen beslöts att behandlingen av påföredragningslistan återstående två gånger bordlagt ärende skulle uppskjutastill ett senare sammanträde. vice lalmannen övertog härefter ledningen avkammarens förhandlingar § 10 Omregeringsåtgärder med anledning av vissa krigshandlingar av ochSydrhodesia Utrikesministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara följande frågor, nämligen 1979/80:119, anmäld den 14november, av Axel (), 1979/80:122, anmäld , av PärGranstedt (c), och 1979/80:173, anmäld , av (vpk), och anförde: Axel har frågat mig om regeringen avser att inom den närmastetiden uttala sitt fördömande av de övergrepp mot civilbefolkningen i de s. k.frontslaterna som och intensifierade terrorattackerinnebär. PärGranstedt har ställt en annan fräga - om vad regeringen planerar göra för attöka det svenska stödet till fronlstaterna och för att få till stånd en massiv,internationell insats för atl avvärja den hotande hungerkatastrofen i . har slutligenfrågat vilka initiativ regeringen vidtagit med anledning av ochSydafrikas terrorbombningar mot civila mål, och vilka ytterligare ålgärderregeringen anser nödvändiga. Axel fråga ställdes den 14 november.Den 9 november fördömde jag med skärpa i ett ullalande de rhodesiska ochsydafrikanska angreppen mot , och . Nusynes dock en ny ulveckling vara pä väg. kom beskedet om att parternai om kommit fram till en principöverenskommelseom eld upphör. Vi hoppas alla alt härigenom ett vikligt steg tagits mot fred,majoritetsstyre och självständighet för . Vadbeträffar försörjningssituation är den, som framhåller,mycket oroande. Dålig skörd har ökat behovet av import av livsmedel samtidigtsom importvägar avskurits eller skadats. Alla de s. k.frontslaterna, däribland , bär en tung börda på gmnd av konflikterna isödra . har därför också kraftigt ökat biståndettill , , , och . Utöver det reguljärabiståndet, som uppgår till sammanlagt 720 milj. kr., har lämnatell omfattande katastroföiständ. uppgick detta till sammanlagt 76,5milj. kr., varav 26 milj. kr. till och 14,5 milj. kr. Efter den senaste tidensrhodesiska attacker har vänt sig till bl. a. med begäran omytteriigare katastroföiständ. Framställning om katastrofbistånd har ocksåkommil från . Regeringen kommer att behandla dessa framställningar ipositiv anda. Med det anförda harjag även besvarat fråga. Omregeringsåtgärder med anledning av vissa krigshandlingar av ochSydrhodesia 0/7?regeringsåtgärder med anledning av vissa krigshandlingar av ochSydrhodesia AXEL (): Jag ber attfä tacka utrikesministern för svaret. Detär nog inte alldeles vanligt - om det ens har inträffat - atl någoni den här kammaren har fått svar på en fräga redan innan den är ställd. Men denhär gängen har det hänt. Egentligenborde jag i dag- med skammens rosor brännande på kinderna -så tyst och obemärktsom möjligt ha försökt dra tillbaka min fråga. Attjag i stället framhärdar beror på att säkert många med mig har missatutrikesministerns fördömande av och det vitaRhodesias angreppskrig mot de s. k. frontslaterna , ochZambia. Vad var det vi såg och hörde om detta i svenska massmedia? Ja, efterenergiskt letande sedan jag hade ställt frågan - då jag upplystes om atl utrikesministernhade uttalat sig - hittade jag i en en litennotis om fördömandet. Det var allt. Fördömandet passerade obemärkt förbi intebara flertalet svenskar utan också den internationella pressen, därjag intehittat någol om delta fördömande. Motden bakgrunden ansägjag att frågan ändå kunde ha sitt berättigande ur renopinionsbildningssynpunkl, inte minst därför alt agerande i sådana härfrågor spelar stor roll när det gäller den internalionella opinionsbildningen. Någraord om sakfrågan - och det vita fleråriga och systematiskaangreppskrig på frontslaterna. Den förhandlingsuppgörelse som träffades iLondon i miuen av november överträddes . Redan den 19 och 20 novemberanföll och förstörde rhodesiska och sydafrikanska commandos tre huvudvägar inmol huvudstad . a. sprängdes flera broar. om eld upphör som har träffats vilar pä mycketbräcklig grund. Den sydafrikanska regeringen har under hela den Smilhska eran-så gott som 14 är- olaliga gånger visat alt man inte tvekar atl med vapenmaktuppehålla sin närmast totala dominans i området. Detär därför min förhoppning all utrikesministern med uppmärksamhet följerhändelseutvecklingen i södra och snabbt och med kraft reagerar molfortsatta övergrepp, om sådana återigen iscensätts från sida. Enbarti uppgår antalet zimbabwiska flyktingar nu till drygt 150 000. 1hela området är det minsl en kvarts miljon flyktingar. Normaliseringen kommeralt ta tid. 1fjol lämnade 76 milj. kr. i extra bistånd för stöd till flyktingarna,som utrikesministern informerade oss om. Om en begäran om sådant extrastöd kommer hoppas jag atl beredskap finns och att en sådan begäran ocksåbifalls. Om behovet av svenskt stödråder minsann ingen som helst tvekan. Jag ber alt få tacka utrikesministern för svarel pä min fråga. Delråder som vi vet en myckel svår situation i alla frontsialer och kanskesärskilt i , där något av en hungerkatastrof hotar. Det är resultatet aven medveten politik från det vita eller övervägande vita sida. Manhar valt att föra ett krig mot civilbefolkningen inte bara i utanockså i grannstaterna. Och syftet med den krigföringen har naturligtvis varitall försvaga frontslalernas stöd till Patriotiska fronten. Zambiaär särskilt utsatt på grund av sitt geografiska läge. Man är i hög gradberoende av territorium för tillförseln av livsförnödenheter. Ävenom det också har öppnats förbindelsevägar via är det mycket svårt atlden vägen få fram förnödenheter i tillräcklig omfattning. Dettagör att stöd just till har dubbel motivering, dels genom synpunkten attdet stärker möjligheter lill en oberoende position, dels genom det renthumanitära motivet alt undvika mycket av mänskligt lidande. Vivel att situationen i Just nu är kritisk, att landetstillförselvägar-precis som det slår i utrikesministerns svar - är blockerade påolika sätt. Därför behövs kraftfulla insatser för all hjälpa jusl . Detär riktigt och värt all notera alt har en läng tradition när det gällerstöd lill frontslaterna och att vi alltsedan den första regeringen 1976 har vidareutvecklat detta stöd. Det är därför naturligt för ossatt agera så positivt som möjligt också här. Dethade naturiigtvis varit värdefullt att få ett mer preciserat svar frånutrikesministern,ett något klarare beskedom vilka slags svenska stödinsatsersom är tänkbara. säger utrikesministern all framställningarna om biståndkommer att behandlas i positiv anda, och det uppfattar jag naturligtvis somvärdefullt. Vi fär väl avvakta och se vad den positiva andan kommer attinnebära i mer konkreta termer för den lidande befolkningen i . 0/7?regeringsåtgärder med anledning av vissa krigshandlingar av ochSydrhodesia EVAHJELMSTRÖM (vpk): I likhet med Axel hade inte heller jag upptäckt attutrikesministern besvarat min fråga redan innan den var ställd och fördömt detterrorkrig som och bedriver mol frontslaterna. Här fårmassmedierna ta på sig en stor del av ansvaret, lyckerjag. Massmediernaharockså påstått atl bombningarna av fronlstaterna skulle rikta sighuvudsakligen mol gerillan och mot militära mål, vilket inte är riktigt. De harframrör allt riktats mot civilbefolkningen, mot kommunikationerna, molförsörjningssituationen såväl i och som i . skall jag inte förlänga diskussionen, för jaguppfattar utrikesministerns svar som myckel positivt. Där utlovas ytterligarestöd till de här länderna i en för dem väldigl svår situation. Jag vill alltsåtacka utrikesministern för svaret. Jag har heller inget otalt med dem som ställt frågorna, men lål migkomplettera svaret på det sätt som ville atl Jag skulle göra. 0/77upprättande av diplomatiska förbindelser med regeringen i Han undrade vad vi görmera konkret för . Sverigehar under det här budgetåret redan satt av 20 milj. kr. till katastrofbiståndtill , 15 milj. kr. för alt avhjälpa elt stort underskott i betalningsbalansenoch 5 milj. kr. till inköp av majs. har därutöver 6 milj. kr.lämnats för upprusining av den del av som går genoi-iiZambia. Sedanhar alltså nya framställningar gjorts om svenska insatser. Vi behandlar dem ipositiv anda, och jag tror atl jag vägar säga all de kommer all bli bifallna.Vad som redan hänt är att SIDA har sänt ner en transportkonsulent till områdetför att närmare pröva vilken lyp av insatser som behöver göras. Detär riktigt som har sagt att vi har en gammal fin tradition närdet gäller atl hjälpa och de övriga s. k. fronlstaterna, och dentraditionen tänker vi vidmakthålla. Jag är medvelen om att redan har gjort betydande insatser föratt stödja såväl som övriga frontsiater, precis på det sätlel somutrikesministern beskrev här. Det är naturiiglvis värdefullt. Behovet har varilstort under en mycket . Minfråga gällde närmast del konkreta resultatet av den nu aktuella förfrågan frånZambia och de övriga frontslaterna. Jag tolkar utrikesministerns svar sä altförfrågningarna i praktiken kommeratt bli bifallna. Jag förstår atlutrikesministern inte kan uttrycka sig mera definitivt innan några beslut ärfattade, men jag tolkar hans svar så alt allt talar för att framställningarnakommer att bifallas. Det noterar jag som någonting myckel posiiivt och mycketglädjande. Överläggningenvar härmed avslutad. §11 Om upprättande av diplomatiska förbindelser med regeringen i Utrikesministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:131,och anförde: har frågat mig om jag är villig att medverka lill allåtgärder vidtas för atl upprätta fulla diplomatiska förbindelser med regeringeni . Sånyligen som svarade jag på en liknande fråga av OswaldSöderqvisi att del enligt den uppfattning inte fanns någonregering som legalt kunde sägas representera . Jag finner inte att detsedan dess inträffat något som skulle ge anledning lill en ändrad bedömning. (vpk): Jag tackar utrikesministern för svarel på min fråga. Del är alldelesrikligt att vi hade uppe samma sak, men utvecklingen går snabbt iSydöstasien f n., och det finns anledning att hålla frågan levande och aktuell.Jag tror all vi kommer alt bli tvungna atl ta ställning till denpå ett nier besläml säll. Allarapporter som vi får och har fått talar entydigt omatt den regim som har kontroll över det kampucheanska området, som förmår atladministrera hjälpverksamheten och som är i färd med alt fl i gångadministrationen i övrigt och bygga upp landet är regimen Heng Samrin i PhnomPenh. Allarapporter som vi får talar också om all inflytandet för den lidigare regimenPol , både när det gäller kontroll över territoriet och kontroll överbefolkningen, blir allt mindre och mindre. Man kan väl säga att de senasterapporterna tyder pä att den regimen inte upprätthåller någon kontroll längre.Det gör att det härar högaktuellt. Vi vel alt Svenska kommittén för ,och Cambodja, som haft en delegation där, har lämnat sammauppgifter. 1 morse hörde jag i min radio alt har sagl uppförbindelserna med . Del är intressant i sammanhanget om det är pä del sättet. Jag skulle vilja ställatvå följdfrågor lill utrikesministern. Denförsta är om utrikesministern är beredd att medverka till atl som eltförsta steg bryter förbindelserna med . Denandra frågan avser ytterligare en sak som kommit fram efter den svenskakommitténs besök. Del gäller frågan om att bereda den nationella enhetsfrontenför ställning, FUNSK, möjlighet all öppna elt informationskontor häri . Deföljdfrågor jag vill ställa lill utrikesministern gäller alltså frågan om allbryta förbindelserna med och om att inrätta ett informationskontor häri . 0/7?upprättande av diplomatiska förbindelser med regeringen i Det hördes också i min radio atl engelsmännen hade om inte, som OswaldSöderqvist uttrycker saken, "sagt upp sig hos ", så i varjefall i formell mening brutit förbindelserna. intar nu alltsåsamma position som vi när del gäller diplomatiska förbindelser med . OswaldSöderqvist sade vidare att det blir lid att ta ställning. När den tidenkommerskall den också ta ställning. Vi kommer dä atl göradel enligt gammal hävdvunnen praxis, dvs. vi skall hälla oss lill principen atterkänna stater och upprätthålla diplomatiska förbindelser med de regeringar sompå rimlig grund kan sägas ha kontroll över det territorium som de gör anspråkpå. 0/77verksamheten vid i (vpk): Vad beträffar det sista är det väl ganska klart att regimen Heng Samrinhar rimlig kontroll över territorium. Sä långt är väl kriteriernauppfyllda. Vaddet gäller den andra saken så är den ändå en ganska tydlig markering. Jag villdä fråga: Vilka slags förbindelser har den med ?Vilka kontakter kvarstår där? Jag kan svara på samma sätt somjag gjorde förra gången som OswaldSöderqvisi och jag pratades vid på kammarlid, nämligen alt vi upprätthåller deförbindelser som vi anser oss behöva för atl kunna göra en rejäl insats i dethjälparbete som pågår och som skulle behöva bli av större omfattning. Överläggningenvar härmed avslutad. §12 Om verksamheten vid i Utrikesministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:132,och anförde: har frågat mig om verksamheten vid iStockholm - särskilt den registrering av chilenska flyktingar som uppges ägarum där - kan tolereras som normal diplomatisk aktivitet och, om inte, vad jagtänker göra åt saken. Jagär medveten om de klagomål som riktats mot vissa delar av verksamheten vid Chilesambassad. har kallat upp den chilenske beskickningschefenoch fäst hans uppmärksamhet pä saken. Vi har därvid framhållit att vi förväntaross att ambassaden bedriver sin verksamhet på sådant sätt atl den inte stridermot svensk lag och folkrättens regler. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret även pä denna senare fråga. Jagär myckel nöjd med del svaret. Det är bra att den har gjortdetta påpekande och på det sättet visal silt missnöje med de här tendenserna,som vi har sett exempel på tidigare på andra ambassader och även då ingripitmol. Jaghoppas självfallet också att regeringen även i forlsällningen kontrollerarverksamheten vid ambassaden och har kontroll över atl sådan verksamhet intefortsättningsvis kan bedrivas. Jag tackar än en gång. Överläggningenvar härmed avslutad. §13 Om situationen i Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:133, ochanförde: har frågat mig hur jag bedömer situationen i ,och vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att snabbi bistå folk. Aminregimensfall innebar för slutet pä en period av brutalt förtryck, då ävenekonomin vansköttes och en stor del av samhällsfunktionerna lamslogs. Dekrigshandlingar som föregick Amins fall åtföljdes på många häll av omfattandekaos och brottslighet. Ugandasnya regering såg som sin första uppgift att återställa säkerheten i landet. Manhåller nu på att inleda ett program för att på nytt bygga upp Ugandasadministration, industri. Jordbruk och transportapparat. Denna återuppbyggnadkräver naturligtvis sin tid i det illa sargade landet. Ugandasregering har utlovat demokratiska val inom tvä är. Till dess styrs landet avett nationellt råd, där representanter för olika befolkningsgrupper ingår. Detär min förhoppning att del i skall komma till stånd en politisk, socialoch ekonomisk utveckling lill gagn för folkfierlalet. Sverigehärefter Amins fall lill anslagit nära 8 milj. kr. i humanitärt bistånd.Dessa medel har lämnats via Röda korset, , FN:sflykiingkommissarie. Frikyrkan hjälper, ochSjundedagsadventisterna. Vidett av Väridsbanken ordnat möte om ekonomi framhölls särskiltlandets mycket stora behov av stöd för betalningsbalansen.