prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — Uppfyller då rundradion de här högt ställda kraven? Svaretpå den frågan beror naturligtvis pä vilken ambitionsnivå man har.Vänsterpartiet kommunisterna har satt den nivån högt. Vi anser att radion ochTV:n är alltför viktiga för att hanteras på det sätt som den borgerligaregeringen de facto ger prov pä. En jämförelse med de mål.som satts upp för den statligakulturpolitiken leder till att dessa förvanskas av regeringen. Det viktigasteav dessa mål är yttrandefrihetsmålet och därmed också motverkandet avkommersialismens negativa verkningar. Regeringen har genom omorganisationen ochgenom ändringarna i radiolag och avtal motverkat dessa mål. Omorganisationen har ibland påståtts vara en skenreform -att man ändrade utan att ändra. Så var emellertid inte fallet. I själva verketlämnade reformen fältet fritt för en kraftigare styrning från statsmakternassida. De första tecknen på detta har redan visat sig. Jag tycker i likhet medGeorg att i årets budgetproposition är klåfingrigheten direkt oroväckande.Pekpinnarna är talrika. Utbildningsministern hotar med kvotering av driftmedlen.Därmed lägger han sig direkt i anslagsfördelningen, något som skall ankomma påSR-koncernen att ensam besluta om. Också lokalradions resurser angrips. Denborgerliga regeringen blir ett hot mot radiokoncernens integritet. Utskottet tillbakavisar inte med tillräckligkraft dessa pekpinnar och denna klåfingrighet. Vpk har i sin motion tagit upp en rad väsentliga frågor -jag skall här bara uppehålla mig vid de viktigaste. kommer senarei debatten att behandla lokalradion och . I vår partimotion kritiserar vi för det första skarptuppsplittringen av rundradioverksamheten. Denna uppsplittring har visat sig fåen rad negativa konsekvenser. Omorganisationen har visat sig bli dyr ~ mycketdyr - och Medelsan visningen till radio och television, m. hl. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. priset fårnu tittarna betala genom sänkt programkvalitet, ökad byråkratisering och höjdalicenser. påstår att det inte har blivit någonbyråkratisering. Jag skall inte ta upp personalstatistiken - det finns olikauppgifter på det området. Jag tycker att den statistiken inte är särskiltintressant och relevant i sammanhanget. Vad som är intressant är i stället attgranska den inre organisationen - hur den har förändrats, hur styrmöjligheternahar förändrats, vilka effekter klyvningen har fått ute i distrikten, på personalensarbetsförhållanden, på möjligheterna att arbeta. Det råder ju inget tvivel omatt där man tidigare kunde samarbeta på ett bra sätt har denna uppdelninglett till att det blivit svårare. Beslutsvägarna har blivit längre. Vi kanockså se på programutbudet, programkvaliteten, för att få en uppfattning ombyråkratiseringen. säger att har fått 110milj. i rena reformpengar. herr talman, det är inte rena reformpengar.Omorganisationen har kostat pengar, man har tagit anslag från programmen föratt bekosta uppsplittringen. Det är alltså en skönmålning av verkligheten somJan-Erik ägnar sig åt. Vi tycker att det är orimligt att den borgerligaregeringens politik skall drabba radiolyssnarna och TV-tittarna. Därför har vikrävt att omorganisationen skall stoppas och utvärderas innan ytterligareförsämringar sker. Dessutom har vi krävt höjda anslag för att inte tittarna ochlyssnarna skall få betala priset för dumheter. Utskottet avvisar samtliga våra krav utan närmaremotivering. Därmed sviker utskottet sitt kulturpolitiska ansvar. I vår motion har vi för det andra ånyo tagit uppändringarna i radiolagen och avtalen. De har visat sig medföra minskadyttrandefrihet inom rundradioverksamheten. är detta ytterligtallvarligt. Han skärper t. o. m. dentidigare tolkning som kulturutskottet gav uttryck för i debatten 1978 och somsedan har upprepats av företrädare för den borgerliga regeringen. sade nämligen att varje program för sigbör uppfylla radiolagens krav på opartiskhet och balans. Först om inte ettprogram för sig kan uppfylla dessa krav, så kan det balanseras av ett annatprogram. Detta är en ännu snävare tolkning än man har gett uttryck åt.Vad innebär då denna tolkning? Den innebär att programmen i fortsättningenkommer att bli uddlösa och att, som någon sade, en tystnadens censur kommer attsänka sig över . Den innebär att integriteten kommer i allvarlig fara,eftersom det kommer att bli omöjligt att sända program om en angripen partvägrar att ställa upp. Då kan ju programmen inte balanseras. Självfallet skall sträva efter opartiskhetoch balans. Men det sker genom att mångfalden ökar och inte, som , genom minskar den. Jag har tidigare i kammaren framhållit att Jan-ErikWikström brukar påstå sig värna om mångfajden. har han en väldigt egendomliguppfattning om hur man skall skydda denna mångfald. Han tror att med flerchefer skulle mångfaldenoch decentraliseringen öka. Men den som har läst det allra minsta avorganisationsteori vet ju att om man får fler chefer ökar också möjligheternatill styrning. Det är alltså inte antalet chefer som mångfalden är avhängig av.Mångfalden är avhängig av resurser och av att avtalen och radiolagen ärutformade på ett sådant sätt att de garanterar yttrandefriheten. Vi vidhåller från vpk:s sida vårt krav på att radiolagenskall ändras, att man skall ha ett avtal för hela koncernen med riktlinjer sominnebär att opartiskheten i programverksamheten skall gälla hela utbudet, attyttrandefriheten i rundradion skall gälla lika för alla och attdemokratiparagrafen skall återges sin hävdvunna innebörd. Dessa krav avvisarett enhälligt utskott - dock den här gången med en motivering. Det var något avsamma motivering som här gav uttryck ät. Ut.skottet skriver att de nya riktlinjerna för rundradionsverksamhet så nära sammanhänger med själva omorganisationen att en ändringförutsätter en ändring av hela organisationen. En sådan ändring är förvissoönskvärd men inte nödvändig för att ändra avtal och riktlinjer. På vilket sätthänger opartiskhets- och balanskravet så nära samman med uppsplittringen? Omman förutsätter att bolagen planerar sin verksamhet - och så sker de facto - ärdet också fullt möjligt att låta opartiskhets- och balanskravet gälla utbudet idess helhet. Det är först med en oplanerad verksamhet-och det tror jag inte ensJan-Erik strävar efter - som man kan anlägga den här snäva tolkningen. Jag frågar mig också: På vilket sätt hängerdemokratiparagrafen så nära samman med uppsplittringen och omorganisationen?Det är inte svårt, herr talman, att med nuvarande organisation genomföra deförändringar som kommunisterna kräver. Beklämmande i sammanhanget är också attsocialdemokraterna, som tidigare slogs för yttrandefriheten, nu accepterar denborgerliga regeringens attacker på programverksamheten. Vad nuvarande ordning har haft för effekter har vi fåttalltför många talande exempel på nu under folkomröstningen. Utbudet har stryptsoch gjorts harmlöst. Jag tycker att det kan finnas anledning att upprepa vadjag framhöll , att detta med något slags balanserad neutralitet i deflesta fall är detsamma som den etablerade åsikten - den härskande värderingen.Vilka gynnas av det? De som vill att skall speglaockså missbruk av makt eller de som vill förkväva kontroversiella åsikter? - för att återknyta till vad jag sadeinledningsvis - något om framtid och dess ansvar har programutbudet vid rundradion de facto utarmats. Andelenegenproduce-rade program har inte ökat. som inköpen från utländskabolag främst i och har ökat. har i allt störreutsträckning fatt framstå som en filial till kommersiella underhållningsbolag,vilkas produkter präglas av underhållningsvåld, kommersiellt tänkande ochreaktionära värderingar. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Medelsan visningen till radio och television, m. m. Nyhetsinformationen, främst frän tredje världen men ocksåinom landet, har försvagats. Det krävs avsevärda resursförstärkningar för attmöjliggöra en förbättring av programutbudet, som avtalen föreskriver, omallsidighet, information om nuets och framtidens händelser, kultur ochförströelse, demokratiska värderingar, beaktande av minoritetsintressen osv. Vi lever i ett"informationssamhälle", och detta informationssamhälle växer sigallt starkare. har vi ingen beredskap inför hur detta sanrhälle serut och kommer att se ut när det gäller en rad relevanta faktorer såsomfördelningen av kunskaper, tillgången till information inom olika grupper,makten över informationen. Genom att en rad nya media kommer att fåsitt kommersiella genombrott, såsom video, kabel-TV, data-TV osv., blirrundradions uppgifter än väsentligare. Kunskapsförmedlingen och vaktslagningenom demokratin innebär en utmaning för radio och TV - en utmaning som måste taspä allvar också av den borgerliga regeringen. KARL-ERICNORRBY (c): När nu behandlar kulturutskottetsbetänkande /80:24 rörande anslagsfrågor m. m. för radio och television villjag inledningsvis uttrycka min förvåning över att dessa frågor inte har väcktstörre uppmärksamhet i våra massmedia. Det är ju ändå så att dessa frågor berör så mångamänniskor i vårt land. Det torde vara få som inte serpå TV eller hör på någon aV radiokanalerna eller närradion - förutsatt att manbefinner sig på någon av närradions försöksorter. Det kan vidare konstateras att i budgetpropositionen, somligger till grund för kulturutskottets betänkande, finns redovisningar ochframförs förslag som borde väcka intresse i stora kretsar. Jag tänker i förstahand då på betänkande som behandlar TV-avgifternasinkassering, kontrollen och avgiftsskolket. Utredningen har räknat fram att caen halv miljon hushåll inte betalar rätt avgift, och av dessa betalar nära 400000 ingen avgift alls. Radiofonden går med nu gällande avgifter miste ominkomster motsvarande ca 200 milj. kr. Det här är ett förhållande som är upprörande och som intekan tolereras, utan här måste åtgärder sättas in som leder till en förbättringav situationen. Vidareförs i propositionen fram förslagom en höjning avTV-avgifterna med . - den höjningen skulle kunna reduceras om bara allabetalade sin licens. Även om alltså de här frågorna inte har uppmärksammats inågon högre grad av massmedia så har propositionen orsakat en stor aktivitethos ledamöterna av denna kammare. Sålunda har inte mindre än ett fyrtiotalmotioner väckts med anledning av budgetproposition. Det torde vara onödigt att utförligt motiverautskottets ställningstagande i alla de frågor som tas upp i de olikamotionerna. Utskottets betänkande ger ju här de bästa upplysningarna. långttiden medger gå in på några av de frågor som vi har haft anledning attbehandla. Först måste det konstateras att utskottet i stora delar ärhelt enigt. Till betänkandet är fogat endast två reservationer och tvåsärskilda.yttranden. Då hör det emellertid till saken att vpk :s uppfattningoch förslag får vi ta ställning till först häri kammaren, vilket givetvisorsakar en hel del meningsutbyte och också voteringar. Den fråga som har orsakat de flesta motionerna är hurlokalradion skall utvecklas i fortsättningen. har i anslagsframställningen redovisat ettomfattande reformprogram för lokalradion. Enligt planen skalllokalradiostationernas bemanning öka till i genomsnitt 39 personer,från 21 personer och ursprungligen 14 personer. Med anledning av den framlagda planen uttalas ipropositionen att det är angeläget att ambitionshöjningarna i radio- ochTV-verksamheten inriktas pade mål som har angivits i riksdagsbeslutet. Då dettauttalande kan tolkas-och av många motionärer har tolkats - så att man skallåtergå till ursprungliga ställningstagande, har utskottet funnit detnödvändigt att understryka att utskottet upprepade gånger gjort uttalanden omden fortsatta utvecklingen av lokalradion. Sålunda framhöll utskottet i betänkande1977/78:24 att det är angeläget att lokalradioverksamheten tillförs personellaoch ekonomiska resurser som gör det möjligt att successivt förverkliga de målsom sattes upp för lokalradion i proposition 1975:13 och genom detefterföljande riksdagsbeslutet. I betänkandet KrU 1978/79:20 uttalade utskottet attlokalradion har en väsentlig uppgift att fylla när det gäller att vidgayttrandefriheten och bredda den politiska debatten. Det är angeläget, framhöllutskottet, att lokalradion inte av brist på resurser hindras att pröva olikavägar att nå det mål som gäller för verksamheten. Önskvärt är att den fårmöjlighet att genom olika åtgärder förbättra bl. a. den lokala bevakningen. Vad som anförts i motionerna ger utskottet anledning attunderstryka att utskottet alltjämt har den uppfattning om betydelsen avlokalradions utveckling som kommit till uttryck bl. a. i de nu nämnda bådabetänkandena och i beslut som fattat pä förslag i dessa betänkanden.Utskottet anser att som sin mening bör ge till känna för regeringenvad utskottet med anledning av propositionen och motionerna 188, 373, 503, 652,1233, 1242, 1250. 1259 och 1676 anfört om tilldelningen av medel till lot:alradion. Utskottet har ocksä-haft att ta ställning till flera andramotioner vari har krävts ökade resurser till lokalradion och en omprioriteringav anslagen inom . Med hänvisning till att det är Radiosuppgift att besluta om fördelningen av medel mellan programföretagen harutskottet avstyrkt dessa motioner. Många motioner har väckts som tar upp rena program.frågort. ex. när det gäller speglingen av bruket av alkohol, förekomsten av svordomari programmen, andelen kristna program, kvinnlig tävlingsidrott osv. Medelsan visningen till radio och television, m. m. Medelsan visningen till radio och television, m. rn. Då det är programföretagen ensamma som har att utformaprogramverksamheten inom givna ramar - radiolag och radioavtal - sä anserutskottet att inte skall göra några uttalanden i dessa frågor. Detbetyder dock inte att utskottet saknar synpunkter i dessa frågor - utskottetvill här hänvisa till de uttalanden som gjordes i utskottsbetänkandet1977/78:24. Utskottet vill erinra om att dessa uttalanden fortfarande äger fullgiltighet. När det gäller våldsinslagen så kommer attberöra detta i sitt inlägg. Jag avstår därför från att här göra någonkommentar. beslut om radion och televisionen innebär bl. a.att försök med s. k. nårradio skulle inledas. Så har också skett, ochförsöksverksamheten leds av närradiokommittén. Kommittén har sökt kontakt medSveriges Lokalradio för att undersöka möjligheterna till samarbete. Icentermotionen 1273 uttalas nu att det uppdrag som närradiokommittén fått avregeringen förefaller vara så snävt att det är svårt att förverkliga ettsamarbete mellan kommittén och lokalradion. bedriver sin verksamhet enligtriktlinjer som godkänts av vid /78. Bestämmelser omverksamheten har meddelats i lagen om försöksverksamhet med närradio. Ensamverkan mellan närradion och lokalradion enligt de modeller som redovisats imotionen måste föregås av ett klarläggande av vilka regler som skall gälla fördenna nya verksamhet. Även finansieringsfrågan måste övervägas, eftersomlokalradion och närradion finansieras på helt olika sätt. Utskottet finner det önskvärt att förutsättningar skapasför en verksamhet av den art som avses i motion 1273. bördärför ges vidgade direktiv och försöksperioden förlängas. Vad utskottet nuanfört med anledning av motion 1273 bör som sin mening ge till kännaför regeringen. Jag har tidigare kort berört Radiosanslagsframställning och de kostnadsberäkningar som företaget gjort förreformverksamheten. Om man tar hänsyn inte bara till de reala kostnaderna förreformerna utan också beaktar en väntad prisutveckling, kommer TV-avgiftenenligt dessa beräkningar att /86 vara . Motbakgrund av denna redovisning har föredragande statsrådet i propositionenframhållit nödvändigheten av att inför nästa årsanslagsframställning gör en noggrann genomgång av olika reforminsatser ochsärskilt undersöker kostnader för dessa och deras konsekvenser för TV-avgiftensutveckling. Statsrådet har också funnit det angeläget att inskärpa att styrelserbch företagsledningar i de olika bolagen har ansvaret för att de medel somerhålls för att bedriva radio- och televisionsverksamheten används mediakttagande av god hushållning. Dessa uttalanden markerar både det ansvar för godhushållning som vilar på styrelser och företagsledningar i de olika bolagen ochbolagens skyldighet att i samband med sina anslagsframställningar redovisa hurtillgängliga resurser har använts. Med dessa uttalanden anser utskottet därförinte det vara erforderligt med någon sådan särskild granskning som harföreslagits i motion 1678, utan motionen avstyrks. Utskottetssocialdemokratiska le"da- möter hardock reserverat sig mot denna motivering. De socialdemokratiska ledamöterna har också reserverat sigmot utskottets skrivning när det gäller de uttalanden som görs i propositionenangående en eventuell kvotering av driftmedelsanslaget för att på så sättgarantera en rimlig omfattning av frilansmedverkan. Utskottet anför i denna fråga att det vill i likhet meddepartementschefen understryka att det är angeläget att en ökadfrilansmedverkan i radio och television kommer till stånd. Vad som i åretsbudgetproposition anförts i fråga om en kvotering av driftmedelsanslaget börenligt utskottets mening inte få uppfattas som uttryck för en ändradprincipiell inställning i denna fråga och inte heller som någon uppmjukning avhuvudprincipen att det är som fördelar driftmedelsanslaget.Utskottet anser det inte erforderligt att gör någon hänvändelse tillregeringen i enlighet med yrkande 1 a i motion 1233. Detta yrkande avstyrksalltså. När det gäller vpk-motionen nr 509 har utskottet - jagvill poängtera för att det är ett enigt utskott - inte på någonpunkt kunnat tillstyrka de förslag som framförts. I motionen framförs förslagom att regionaliseringen eller decentraliseringen av programproduktionen inteskall genomföras- sändningstid får alltså inte minskas. Mångaförslag är också gamla vpk-krav, t. ex. förslaget om utträde urSvenska arbetsgivareföreningen. Utskottet har som sagt inte på någon punktkunnat tillstyrka vpk-förslagen. Avslutningsvis kan konstateras att utskottet på grund avsvårigheter när det gäller att införa öresbelopp i telefaktureringen föreslagitatt mottagaravgiften i förhållande till propositionens förslag höjs med 2 kr.per år. Denna justering av den allmänna mottagaravgiften kan beräknas medföraen ökning med 6 milj. kr. av radiofondens inkomster. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill kulturutskottets hemställan på alla punkter. Medelsanvisningen ull radio och television, m. m. Tredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats omsammanträdets fortsättande . EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: förklarar attkulturutskottet inte pä någon punkt kan tillstyrka vpk-förslagen. Det ärbeklagligt att kulturutskottet på det sättet sviker sitt ansvar, inte minstansvaret för yttrandefriheten, som verkligen borde vara en angelägenhet förutskottet att värna om. Sedan tog upp medelstilldelningen, precissom gjorde tidigare. Faktum är att den omorganisation som denborgerliga regeringen har genomdrivit och som till stor del har genomförtshar kostat pengar - pengar som kunde ha gått till att förbättraprograrnut-budet, pengar som kunde ha inneburit att människorna hade fatt tillgångtill bättre program. säger sig kulturutskottet värna om exempelvislokalradion, och det är naturligtvis positivt och bra - återkommertill detta. Medelsan visningen till radio och television, rn. värna omnågonting utan att ge de resurser som krävs innebär att de vackra orden stannarpå papperet. Sä till det här med regionaliseringen. Vi har sagt att manbör ta hand om de barn man fött innan man skaffar sig fler. Regionaliseringenav TV kommer att kosta hemskt mycket pengar. Innan man sätter i gång detta istor skala bör man se till att de målsättningar man gav för lokalradionuppfylls. När det gäller regionaliseringen har man dessutom heltplötsligt i propositionen brutit ordningen för utbyggnaden. Vi anser att Örebrobör få de resurser man därifrån har krävt. KARL-ERICNORRBY (c) replik: målade i sitt första inlägg enväldigt mörk bild av läget när det gäller och programföretagensmöjligheter att sköta sin syssla. Jag delar inte uppfattningen att tillståndetär sä bedrövligt som hon vill ge sken av. I andra sammanhang talar vackert ommöjligheterna att skapa program inom även utanförStockholmsområdet. Därför blir jag betänksam när hon nu klart uttalar sig föratt man i fortsättningen inte skall gå fram efler decentraliseringspolitiken.Man skall inte låta sändningstiden från gå ner och lägga utmotsvarande sändningstid på distrikten runt om i vårt land. Vi måste ändå komma ihåg att det finns utmärktaproducenter och utmärkta möjligheter ute i distrikten i hela förprogramproduktion. Den tillgången vill vi ta vara på och även förstärka. Jagtycker som sagt att det är beklagligt att inte ställer upp bakomden principen och därigenom breddar möjligheterna för att få ettbra utbud inom televisionen. (vpk) replik: Det är en helt felaktig beskrivning somKarl-Eric nu ger av vpk:s motion och inställning i dessa frågor. Det ären svartmålning av vad vi har sagt. Visst skall vi decentralisera och visst krävs ökaderesurser ute i distrikten. Utöver detta måste man i alla fall ha ökade anslag,och det är den borgerliga regeringen uppenbarligen inte beredd att ge. Det ärskäligen meningslöst att diskutera decentralisering och säga att man skall göraen mängd bra program ute i distrikten, när man inte kan ge pengar,ateljéresurser eller annat att göra dessa program med. Det är den borgerliga regeringen som står förcentraliseringen, inte vpk. säger att det är en dyster bild jag målarupp. Ja, herr talman, efter att ha hört första inlägg ,där han förklarar helt frankt att varje program för sig skall balanseras, såtycker jag att bilden verkligen är dyster. Det kommer att innebära att vi fårharmlösa, uddlösa, utslätade program och inte de samhällsengagerande.debattstimu- letande, känsloupplevande program som allmänheten, som jagtidigare framhöll, de facto har rätt att kräva. Herr talman!Låt mig först framhålla följande. står bakom ett enhälligt tillkännagivandeatt innebörden av tidigare riksdagsbeslut fortfarande gäller, nämligen attlokalradion behöver förstärkta resurser för sin verksamhet. Detta är viktigtatt fastslå mot bakgrund av vad utbildningsministern anför i sin proposition.Det han där skriver har i den allmänna debatten och bland massmedias folk medviss bestörtning tolkats så att utbildningsministern vill stoppa lokalradionsutveckling. Detta är förvånande mot bakgrund av att framstående borgerligaledamöter i kulturutskottet redan när beslutet om lokalradion fattades 1975sade att resurserna var otillräckliga och möjligt borde förstärkas föratt man över huvud taget skulle få lokalradion att fungera. Utvecklingen skulleföljas noggrant, uttalade utskottet enhälligt. Det är vidare rätt märkligt att utbildningsministernsätter sig över parlamentet och nonchalerar de senaste årens riksdagsbeslut,som klart kräver förstärkta resurser till lokalradion. Här kan framhållas att förra årets utskottsuttalande, somantogs av en enhällig riksdag, fick till följd att iden slutliga fördelningen av pengarna anslog relativt sett mer medel tilllokalradion av den höjning av anslaget som kom till på initiativ.Det är intressant att en rad ledamöter - ett sjuttiotal, även borgerligasådana, en del representerande utbildningsministerns eget parti - känt sigtvungna att motionera med anledning av propositionens negativa behandling avlokalradion. Lokalradion har höga lyssnarsiffror. a. i Jönköpingslän kunde man redovisa lyssnarsiffror som gav vid handen att av invånarnadagligen lyssnade på Radio . Det är en viktig princip förstatsmakterna att hålla fast vid att radion förblir ett levande och vitaltmedium. Målet, som vi senast angav i det stora riksdagsbeslutet i maj 1978rörande utvecklingen inom radio och TV, var att lyfta framradion ur TV:s skugga. Radion har i sin helhet fått kännas vid sjunkandelyssnarsiffror- lokalradion kan, som framgår av lyssnarstatistiken. i hög gradbidra till att hålla kvar intresset för detta medium.