prot · G30916 · 1979-12-31 00:00:00 — Detär gott och väl au man nu har anslagit pengar - och del kan vi kanske göraytterligare - men det är inte enbart en fråga om ekonomi eller om att ställapengar eller livsmedel eller annat till förfogande, utan här kommer vi in påden viktiga frågan om hur hjälpen skall kanaliseras. Då är del förbluffande atthöra utrikesministern stå här och säga att det inte spelar så stor roll vilkenregim man har kontakterna med. Det är väl ändå ganska magstarkt! Jaghar här ett nummer av tidskriften , som har analyserat situationen iKampuchea. Det finns väldigt bra artiklar där av en amerikansk journalist. Detär alldeles klart att Pot-regimen likviderade större delen avintelligentian i . Innan de senaste händelserna inträffade och regimenstörtades hade man genom de åtgärder man vidtagit kraftigt decimerat befolkningen.Då kan det väl inte vara så alt det inte spelar någon roll vilken regim densvenska regeringen har kontakter med, i synnerhet som Heng Samrin har kontrollöver huvudstaden och över större delen av territoriet. Det är ännu ingen somkunnat tala om hur stort område upprätthåller vid gränsen lillThailand. Om det, som det sägs i vissa sammanhang, även ingår vissa delar avThailand, blir området kanske litet större. Medhänsyn till dessa förhållanden borde den ta itu med den härfrågan på ett mer seriöst sätt och sträva efter att utöka de diplomatiskaförbindelserna med HengSamrin-regimen i . Det är den bästa åtgärdenför atl effektivt öka biståndet till hela det kampuche-anska folket. När säger att allt som kan göras inte är gjort skalljag gärna hålla med honom - fast på ett annat sätt än han kanske tänkt sig. Härfinns del - som det alltid är i krig - ett motstånd från de parter som ärinblandade i striderna. Enskilda människors öden väger ganska lätt mol depolitiska intressen som lett fram till den här situationen. Tyvärr är det pådet sättet. Tyvärrär det också på det viset att de internationella organisationerna på grund avsina krav enligt min mening inte kunnat göra en insats tillräckligt snabbi -ännu så länge har insatser gjorts i långt ifrån tillräcklig omfattning. Vadbeträffar frågan om de diplomatiska kontakterna är det avgörande för det vi nudiskuterar att vi har sådana kontakter med parterna i den här konflikten atl vifaktiskt kan tala med dem och göra en praktisk insats. Sådana kontakter har vi- även med Heng Samrin-regimen, som anser att vi bordeupprätta formella diplomatiska förbindelser med, Vi har haft kontakt med dennaregim via dess ambassad i , vi har haft kontakt med dess utrikesminister isamband med ett möte i för sedan med de alliansfria staterna. (vpk): Det är klart alt det finns motstånd - del sade jag redan i milt förstaanförande. Det finns en misstänksamhet hos regeringen i . Det har mansjälv uttryckt i internationella sammanhang. Det har stått i svenska tidningar,och del har kommit fram på annat sätt. Regeringen är misstänksam mol delväldiga uppbåd som framför allt syftar till all stödja motståndarsidan, dvs.Pol Pol. Regeringen är också misstänksam mot , vars regeringnaturiigtvis är utpräglat fientligt inställd mot Heng Samrin-regimen. Detta ärsjälvklart och ingenting att förundra sig över mot den historiska bakgrund somvi alla så väl känner till. Faktumkvarstår emellertid att om man vill nå större delen av befolkning,så måste det ske via regeringen i huvudstaden . Denna har den störstakontrollen över området. Ingen har kunnat visa hur stor del Pol-gruppenbehärskar. Det talas allmänt om att den behärskar gränsområden. VI har settbilder, och vi har hört rapporter. Men ingen har sagt var dessa bilder ärtagna. De kan lika gärna vara tagna i . Hur stor del av Kampucheabehärskas av och hur stor del av befolkningen når den gruppen? Det ärdet som är det viktiga. Här är det inle fråga om två jämbördiga parter, ulanhär finns en regering med kontroll över större delen av landet och en litengrupp som påstår sig ha kontroll över vissa områden. Omden humanitära hjälpen till Jag tycker att det vore bättre om engagerade sig förde människor i som just , när vi står här och talar, dör av svält,i stället för att engagera sig för den ena eller den andra sidan i den militärakonflikt som pågår och där man inte känner någon som helst mi,sskund med demänniskor som utsätts för detta i det här stackars landet. uppgift om att Heng Samrin-regimen- dvs. den regim som har kontroll över huvudstaden - känner misstänksamhet motde här hjälpinsatserna är riktig. Men samma misstänksamhet finns även på denandra sidan - man misstänker att hjälpen skall gå till de människor som finnspå motståndarsidans territorium. Men så är det i alla krig, och i dettaspeciella fall ärdet faktiskt så att huvuddelen av insatserna görs just viakontakter med Heng Samrin-regimen i . (vpk): Det sista var ju eU positivt besked. Det är precis vad jag vill kommafram till, att dessa kontakter måste utökas. Jagtycker det är litet orättvist av utrikesministern alt påslå atl jag inte skulleintressera mig fördel lidande folket i . Det är just därför att Jagintresserar mig fördetta folk som jag har ställt frågan, och jag har framförtvissa synpunkter på hur man skall kunna effektivisera hjälpen. Det sista somutrikesministern sade pekar också på att det är den enda rikliga vägen. Vi kan beskriva lidandet iKampuchea hur mycket vi vill och tala om Omsysselsättningen vid Vanäsverken i Karlsboig humanitet osv., och detskall vi göra. Men det är nödvändigt att vi vidtar praktiska åtgärder, som gördet praktiskt möjligt för oss att nå dessa människor, och inte upprätthållernågot slags partsståndpunkt att dessa två parter är likvärdiga och altregeringen inte kan ta ställning. Jag tror att regeringen kommeratt bli tvungen att ta ställning, om man vill fortsätta med hjälpinsatserna ochnå det lidande folket i - i hela landet och inte bara de grupper somså oerhört tragiskt har fördrivits och lever i djungelområdena vid gränsen tillThailand. Vi måste tänka på alla, och då är regimen i den bästa ochsäkraste länken. Jag kan inte tro annal än att både politik och logik talar för au omman vill uppnå det syfte som pläderar för, nämligen att nå uttill alla människor i , oavsett vilken sida om stndslinjen de befinnersig på, är det en fördel att ha kontakt med båda sidor, framför att -som OswaldSöderqvist säger - bara upprätthålla kontakten med den ena sidan. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det var fel, herr utrikesminister. Jag har inte sagt att vi skallavbryta kontakterna med . De är nödvändiga så länge han behärskartillförselvägarna till flyktingarna i gränsområdet. Jag har bara sagt att om vivill nå effektivitet och få till stånd bra hjälp måste vi odla kontakternabättre med den part som har kontroll över större delen av territoriet. Givetviskan och skall vi fortsätta att stödja flyktingar i och i gränsområdenadär så långt det går och så länge det är möjligt att göra det effektivt. Mendet viktiga är att få utökade kontakter med regimen Heng Samrin som sitter iPhnom Penh och har kontroll över landet. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Omsysselsättningen vid Vanäsverken i FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet för att besvara () den 15 oktoberanmälda fråga, 1979/80:16, och anförde: har frågat om jag är beredd att vidta sådana åtgärder attsysselsättningen vid Vanäsverken i kan tryggas. VidVanäsverken tillverkas främst finkalibrig ammunition. Den ekonomiskasituationen för försvaret har medfört atl behovet av finkalibrig ammunition förutbildning förändrats så att den nu föreliggande planeringen innebär minskadebeställningar från försvarets sida. Delta kan i sin tur leda till en minskningav sysselsättningen vid Vanäsverken. Inomregeringskansliet har därför tillsalts en arbetsgrupp som mol bakgrund avsysselsättningsutvecklingen i Karlsborgsområdet skall överväga åtgärder förVanäsverken på kort sikt. Tillföljd av den ansträngda ekonomiska situationen för försvaret med minskadeanslag till materielanskaffning kan ytterligare medel för ökad anskaffning avammunition inte avdelas inom försvarets ram. Arbetet inom arbetsgruppen är ännuinte slutfört. När underlag föreligger avser regeringen överväga eventuellaåtgärder. Jag tackar försvarsministern för svaret på minfråga. Svaretkan ju tyvärr inte lugna de oroliga jobbarna vid Vanäsverken. Den härarbetsplatsen i har varit hotad till sin existens, ochdet allvarligaste hotet kom väl , då det fanns förslag omalt hela anläggningen skulle läggas ner. Efter ett energiskt fackligt ochpolitiskt arbete beslöt den dåvarande socialdemokratiska regeringen attfabriken skulle leva vidare. Men för jämnt värdet på nytt problemmed Vanäsverken. Det rådde osäkerhet om hur stor del avmaterielbeställ-ningarna man skulle få, och det var konkurrens med den dåprivatägda projektiltabrik. Efter statens köp av Normafabriken i man att läget skulle bli stabilare för båda dessa ammunitionsfabriker.Nu ärdet på nytt kris i Vanäsverken, beroende på-som försvarsministern hurantydde - att man inte har medel för att lägga ut de beställningar som manräknat med för innevarande budgetår. Pengarna är nämligen slut. Vanäsverkenhar f n. Om det värsta skulle inträffa räknar man enligt uppgiftmed att halva arbetsstyrkan skulle komma alt få lämna sitt arbete. Detstår helt klart att arbetsmarknaden i inte tål en sådan åderlåtningav sysselsättningen. Och det är ju så att staten genom sina åtgärderurspruhgligen har byggt upp som ort. Det skedde långt tillbaka ihistorien, då fästningen tillkom. har man lokaliseratytterligare militära anläggningar till del här området. Jag hoppas attförsvarsministern håller med mig om att staten från dessa utgångspunkter barettspeciellt ansvar för att se till atf Karisborg kan leva vidare som ort och somfungerande arbetsmarknad. Denarbetsgrupp som försvarsministern talar om och som skulle se över förhållandenaoch framlägga förslag tillsattes ju av företrädare redan ibörjan av september månad. Man skulle göra en snabbutredning. har del visatsig att denna arbetsgrupp höll sitt första sammanträde , alltsåefter en hel månads stiltje. Jag vill gärna fråga försvarsministern: Vad kandet bero på att man tar så rundlig lid på sig för att titta på problem som ärså akuta som dessa när det gäller Vanäsverken? Omsysselsättningen vid Vanäsverken i Karlsboig De bekymmer som hyser för situationen i delarjag, men som jag framhöll i mitt svar finns det inom försvarets ekonomiska raminga möjligheter att göra några mer radikala insatser för att klarasysselsättningen. Givetvis har staten här ett arbetsgivaransvar, precis somalla andra arbetsgivare, och jag räknar med att när arbetsgruppen är färdig medsitt arbete -jag skall göra vad jag kan för att Omsysselsättningen vid Vanäsverken i skynda på så att man fårfram elt resultat - skall vi försöka vidta vissa åtgärder. Vihar bekymmer i Karisborg just , och jag kan bara säga att även andra orterkommeratt drabbas på grund av det strama ekonomiska läge som vi har inomförsvarets område. Jag är medvetenom att del kan uppslå problem när man tvingas dra ner beställningarna avammunition. Jag är ingen speciell anhängare av att man till varje pris skalltillverka kulor och krut, om jag får uttrycka mig så, och att utgångspunktenskulle vara att man måste ha sådan tillverkning i Karisborg för att gesysselsättning åt människorna där. Vad jag är ute efter är en litet mer positivsyn från regeringens sida på det sociala ansvar som staten ändå måste ha förKarlsborgs kommun och dess existens. Jagskulle vilja veta: Överväger man inte några åtgärder för alternativ produktionexempelvis på Vanäsverken? kostade man ju på fabrikenåtskilliga miljoner och förbättrade lokalerna och arbetsmiljön. Det finns enmaskinpark i företaget som Jag tror kan användas till mycket, inte bara för alttillverka ammunition. Jag tror att vad vi måste efterlysa är en liiei meroffensiv inställning från statens sida för att trygga sysselsättningen iKarlsborg. Denna ort är speciellt utsatt, och skulle de här jobben försvinnavore det nära nog katastrof för kommunen. Jag har i principfrågan ingen avvikande mening mot den som ullryck för. Jag vill bara hänvisa till den arbetsgrupp som landshövdingeni , , leder och som har lill uppgift au läggafram förslag om alternativ produktion vid de försvarsindustrier som råkar ibesvärligheter på grund av den minskade ekonomiska ramen. Helt givet har staten ett ansvar för utvecklingen iKarisborgs kommun liksom på alla andra håll. Jag har bara gett uttryck för debegränsade möjligheter som vi har från försvarsdepartementets sida att vidtaåtgärder. Ansvaret för problemen på de områden som förde framligger på andra departement. Det här är alltså en gemensam uppgift för fieraolika departement. Såviu Jag kan bedöma skall arbetsgruppen inom ett par veckorvara färdig med siti arbete och komma med elt förslag lill lösning. Jag frågadeförsvarsministern vad det kunde bero på att arbetsgruppen vilade på lagrarna enhel månad innan den satte i gång med sitt Jobb. Enligten uppgift i en för försvarsministern icke obekant tidning, LänsAnnonsblad, som lär ha bevakat den här frågan, skall det vid ett sammanträde iKarlsborg ha sagts att valrörelsen kom emellan och att del var därför man intemed en gång kom i gång med arbetet. Då frågar Jag mig: Var utredarna så hårtengagerade i valrörelsen all de inte kunde avsätta för att sköta såhär vikliga uppgifter? Överläggningenvar härmed avslutad. §9 Om den planerade utflyttningen av till Försvarsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:20,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att stå Rist vid hittillsfattade regeringsbeslut om FOA:s flyttning, så att utnytt-ningen kan ske ienlighet med dessa. Överbellilhavarenhar i sin programplan för det militära försvaret 1980-1985 anmält att enomprövning av de lokaliseringspoliiiska besluten om bl. a. FOA:s flyttning lillBotkyrka lill en del skulle förbättra den ekonomiska situationen förförsvarsmakten. Jagser emellertid ingen anledning att ändra på de beslut som fattats. Omden planerade utflyttningen av till Omtidpunkten for flyttning till av arméns tekniska skola MARGARETAPALMQVIST Cs): Jag ber att få lacka för det positiva svar jag har fått avförsvarsministern. Utnyttningenav FOA med 600-700 arbetsplatser från city lill betyder ett mycketgott bidrag till tillgången på arbetsplatser i . Del är en kommun medslor andel småbarnsföräldrar och många låginkomsttagare. För dem betyder detsärskilt mycket att få förbättrade möjligheter till ett arbete i närheten avbostaden eller åtminstone, till att börja med, bättre utrymme på låg ochbussar, om de tvingas pendla. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 10 Om tidpunktenför flyttning till av arméns tekniska skola FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet för all besvara () den 15 oktoberanmälda fråga, 1979/80:23, och anförde: har frågat mig närflyttningen av arméns tekniska skola till beräknas kunna genomföras. a. att arméns tekniska skola i huvudsak skulle vara flyttad till . Överbefälhavarenhar i sin programplan för del militära försvaret 1980-1985 anmält att enomprövning av de lokaliseringspolitiska besluten om Omtidpunkten förflyttning till av arméns tekniska skola a. flytlning av arménstekniska skola till till en del skulle förbättra den ekonomiskasituationen för försvarsmakten. Jagser emellertid f. n. ingen anledning att ändra på nu gällande beslut ochtidsplan. '' STINAELIASSON (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Ärendetangående arméns tekniska skolas lokalisering ar inle precis nytt. Riksdagenbeslöt ' 1971 att ATS skulle föriäggas till , om denskulle organiseras. Den25 beslutade att ATS skulle inrättas. ATS bedömdes vara heltinrättad 1982 och skulle föriäggas till . Enligtbeslut av försvarsdepartementet kommer lokaliseringen av ATS attske senare än vad som föruisaites i beslut . Beslutet innebäratt omflyttningen skall genomföras . Vissaförseningsfaktorer kanjag ha förståelse för-den nyabefalsordningen och ocksåbeslutet om att radar- och luftmekanikerskolan inte skall flyttas tillÖstersund ulan blir kvar i Göteborg- men det har verkligen varit många turerkring försvarsskolorna, och kommun har hela liden fått dra deikortaste strået. Efterriksdagsbeslutet om lokaliseringen till av ATS har det gång på gångcirkulerat oroande rykten av olika slag: flyttningen skulle försenasytteriigare eller helt utebli. Det som har gett mig anledning atl ställa enfråga ar uttalanden av ÖB i pressen, där han säger att han motsätter sigflytlning av ATS till . Sådana uttalanden gör naturligtvis att man iÖstersunds kommun och i oroar sig. Kommunenplanerar för bostäder. Det bostadsprogram som antas är underutarbetande, och där påbörjas byggande för ATS så att bostadsfrågan skall varatryggad. Det är av stor vikt för kommunens hela planering, inte minst denekonoiniska planeringen, att det besked som lämnats tidigare slår sig. Dethandlar om ett gammalt löfte om en lokalisering. Det är enplaneringsförutsättning soin man litat lill. Kommunen planerar att ATS skallkoinma och litar till det. Av stort intresse är det naturiigtvis även förbyggnadsarbetarkåren att fastlagd planering gäller. Dessutom:fördröjningen och oron och osäkerheten som varit förknippade med det härärendet torde inte heller upplevas som någonting särskilt positivt av den personalsom berörs. Vad kostnadsaspekten beträffar torde enligt erfarenhet enfördröjning av ett byggande inte innebära minskade kostnader. Jagtackar fördel svar som Jag har fått, men Jag tycker inte att del är riktigttillfredsställande. Det är begreppet f n. i sista meningen Jag oroar mig för.Vad innebär detta egentligen? Med detla svar har Jag inte fått ett besked sominnebär att "lagt beslut ligger". Mitt besked skall tolkas så, att med de informationer vi har i dagligger beslutet fast. Det som skulle kunna ändra det och eventuellt föranledaoss att titta på frågan är om kostnadsbilden skulle bli helt annorlunda. Jaghar ingen anledning att tro att det skall inträffa, utan jag räknar med attbeslutet skall genomföras. STINAELIASSON (c): Det var ett bra besked! Jag sade redan i milt anförande omkostnadsaspekten alt av erfarenhet är det så, att det inte brukar bli billigareom man väntar. tolkar jag beskedet som positivt: ATS lokaliseras tillÖstersund enligt planerna. Överläggningen var härmed avslutad. §11 Om produktionen av TV-program Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:21,och anförde: har frågat mig om jag har för avsikt att medverka tillatt beslut om elva TV-distriki fullföljs. Somframgår av kuliuruiskottets uttalande i betänkandet KrU 1977/78:24 s. 31 harstatsmakterna inte tagit ställning till exakt var och hur en utbyggnad avTV-distrikten skall ske, utan tvärtom framhållit atl elt ställningslagande idenna fråga måste föregås av en ingående analys av för- och nackdelar. Sedanriksdagen fattade sitt beslut om omorganisation av har detförekommit uppgifterom att just distriktsutbyggnaden, inkluderande en utbyggnadav regional-TV, skulle komma att ställa sig betydligt kostsammare än vadregering och riksdag utgick . Detdirekta ansvaret för förverkligandet av statsmakternas beslut om radio och TVligger hos styrelserna för de olika bolagen inom . Inteminst med hänsyn lill hur styrelserna är sammansatta har jag anledning räknamed att de analyser av olika alternativ för distriklsutbygg-naden som äger ruminom och inom dotterbolaget utgår från riksdagensställningslagande till förmån för en resursförstärkning i de svagt utbyggdadistrikten. Enligtvad jag har erfarit avser att till regeringenöverlämna en skrivelse rörande utbyggnaden av programverksamheten i distrikten.Min förhoppning är att det skall vara möjligt atl budgetpropositionlämna förslag till vi.ssa preciseringar av beslut från våren 1978med ledning av noggrannare kostnadsuppskattningar. Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Också jag ärväl medveten om att en utbyggnad av distrikten, inkluderande en utbyggnad avregional-TV, kommer alt ställa sig kostsammare än vad regering och riksdagutgick . Men jag vill ändå i sammanhanget erinra om vad somframhölls i propositionen, nämligen atl, som vi minns, produktionen skall ökafrån f n. lill . Allavi som representerar de minsta distrikten läser gärna om och om igen följandeformulering av kulturutskottet: "Riktpunkten bör dock vara att möjligaresursförstärkningar i första hand fördelas på de svagt utbyggdadistrikten." Vistår, som jag ser det. Just nu inför elt mycket viktigt vagskäl. Antingen ökarklyftan ytterligare mellan de medelstora och de minsta distrikten eller ocksåfår de minsta distrikten, av typen Värmlandsdistriktet, sådana resurstillskottatt de närmar sig de medelstora. Skulle klyftan nu ytterligare ökas är det nogliktydigt med atl vi allt framgent kommer att förbli alltför små för att varavärda att satsa på, och detta aren utveckling som inte alls rimmar meddecentraliseringen av mediakunskaperna liksom inte heller med det tillgängligaprogramstoffet eller med våra programambitioner. Jagtror i det sammanhanget alt det är enormt viktigt atl vi gör klart för oss vadordet "regional" egentligen innebär. som helhet, exempelvis,är inte ett regionalt område. Inle ens ett och ett halvt län är ett regionaltområde. Det mest regionala jag vet är . Vad som händer på den ön ärnämligen intressant för varenda människa som bor där. Detnäst bästa exemplet tyckerjag faktiskt är mitt hemlän . Det är ettrelativt litet område i , och i det området finns en inte alltför storbefolkning, med gemensamma kultur- och samhällstraditioner. TVVärmland som ett självständigt har siatsrådei som bekant ställt sigmycket välvillig till, bl. a. vid den uppvaktning som företogs från vårlänsbänk. När hela den värmländska länsbänken - med alla partier representerade- uppvaktade utbildningsminister fick vi gehör för våra krav på attVärmland skulle få utgöra ett eget distrikt. I samband med en sådan åtgärdskulle antalet distrikt utökas från nio till elva. Jaghoppas att statsrådet , med stor säkerhet, vill slå fast att dennamålsättning kvarstår och att beslut till alla delar kommer atlfullföljas den dag resurserna medger detta. Överläggningen var härmedavslutad. § 12 Om åtgärder föratt förbättra de studerandes ekonomiska situation Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:26, ochanförde: har frågat mig om vilkaåtgärder jag tänker vidta för att förbättra de studerandes ekonomiskasituation. Enligtvad jag inhämtat avser siudiestödsutredningen att avlämna ett delbetänkandeunder forsla halvåret 1980.1 avvaktan på utredningens förslag är jag inteberedd att föreslå några större förändringar av de studiesociala stöden. Jagavser att återkomma till dessa frågor i den kommande budgetpropositionen. Omåtgärder för att förbättra de studerandes ekonomiska situation INGA (vpk): Jag skall beatt få lacka för svaret, fast det var magert. Ekonomiskaförhållanden påverkar både valet av utbildning och studietakten. Det visar enenkät som universitets studentkår har gjort. Studiemedlenräcker inte till. Över två tredjedelar av sludiemedelstagarna tvingas attarbeta extra under terminerna. Extraarbetena går ul över studieresultaten ochleder till förseningar i studierna. Ienkäten visas också atl trots att många av ekonomiska skäl tvingas att arbetaextra, så har de svårt att klara ekonomin. Det gäller särskilt studerande somhar barn. Avde aktivt studerande är det som har studiemedel. De övriga, alltså 6596, har valt att finansiera studierna på annat sätt. Bland de vuxenstuderandeär denna andel inte mindre än 80 96. Det visar att det nuvarandestudiemedelssystemet inte är ett realistiskt finansieringsalternativ. Destuderande som gör studieavhopp eller uppehåll i studierna säger att det är dendåliga ekonomin som är orsaken lill studieavbrottet. De arbetar för att komma ikapp ekonomiskt. Delvanligaste är att man läser på halvtid och förvärvsarbetar på heltid. Mångasäger i enkäten att de skulle minska på förvärvsarbetet om de hade ekonomiskmöjlighet till det. Detär inle första gången det konstateras att många studerande lever i en ohållbarekonomisk situation.