prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — mer fullständiga genomgångar av bokföring, korrespondens ochliknande handlingar - måste helt enkelt bli avsevärt flera. All erfarenhettalar nämligen för att den s. k. upptäcktsrisken är en mycket vikfig faktor närdet gäller att avhålla människor från att begå brott. Internationellt sett ärantalet revisioner i vårt land uppseendeväckande lågt. Det är mot dennabakgrund som vårt förslag om ökade kontrollresurser för taxeringsrevision ochliknande skall ses. Skatteflykten eller kringgåendet av skattelag är en annanoch alltmer använd metod för att dra undan skatt. Metoden skiljer sig frånskattefusket på så sätt att den skattskyldige inte behöver ljuga för att uppnåsitt mål, nämligen en lindrigare beskattning än vad lagstiftaren trott varamöjlig. Han utnyttjar i stället gällande civillagstiftning på ett"smart" sätt. Ett bra kännetecken på att en otillbörligskatteflyktshandling företagits är att den har kommit till enbart ellerhuvudsakligen av "skattemässiga" skäl. Den s. k. skattevinsten ärdrivkraften för den skattskyldige. Företagsekonomiska och affärsmässiga skälkommer helt i bakgrunden. Jag har inledningsvis talat något om skattefusk ochskatteflykt samt skillnaderna mellan dessa båda metoder att undgå skatt för attmarkera att de delvis måste bemötas med skilda metoder. Det går således inteatt bekämpa dem på samma sätt. Och för min del är jag helt klar på - det kommerf. ö. fram i vår motion - att det på skatteflyktens område i första hand behövsbetydande insatser från lagstiftarens sida. Jag tänker då främst på dengeneralklausul mot skatteflykt som vi socialdemokrater länge har efterlyst mensom tycks dröja. Men jag tänker också på den uppföljning av olika typer avskatteflyktsåtgärder som samhället ständigt måste göra och som är oerhörtvikfig oavsett om en generalklausul finns eller inte. Den ständiga bevakning av skatteflykten som jag nysstalade om förekommer givetvis . Den har undan för undanresulterat i s. k. punktlagstiftning mot vissa bestämda skatteflyktsåtgärder. Inrättande av en skatteflyktskommission Inrättande av en skatteflykts kommission sombedömts som klart otillbörliga. Det kan räcka att nämna lagstiftningen motvinstbolagshandel, partrederiandelar, fåmansbolag m. m. Vi menar emellertid attdenna bevakning måste intensifieras. Det är därför vi föreslår att enfristående skatteflyktskommission skall inrättas. Enligt förslaget skall 1milj. anslås för en sådan försöksverksamhet under /81. Den borgerliga majoriteten i skatteutskottet har intevelat gå på vår linje. Det har skett efter det att och brottsförebygganderådet beretts tillfälle att komma in med yttranden. Båda remissmyndigheterna ärnegativa mot förslaget. Jag hade nog väntat rnig detta. Men frågan är om derasställningstagande vilar på saklig grund. Enligt min mening är det inte så. menar att någon friståendeskatteflyktskommission inte behövs. De arbetsuppgifter som enligt vårt förslagskulle tillföras kommissionen - en ständig bevakning av näringslivets ochandra gruppers skatteplanering, genom verkligt högt kvaliflcerade tjänstemänmed möjligheter till täta utlandskontakter - anser redan ingåi sina arbetsuppgifter. För att effektivisera denna bevakning - vilket ävenriksskatteverket menar behövs - föreslår man att eventuella medel i ställetskall tillföras verket och användas för att bilda en särskild arbetsgrupp inomverket, som uteslutande skall syssla med dessa frågor. En ledamot i styrelsen har reserverat sig motriksskatteverkets yttrande och för sin del anslutit sig till vårtmotionsförslag. Jag delar reservantens åsikter, att förslaget om enskatteflyktskommission givetvis inte skall ses som en kritik motriksskatteverket och andra myndigheter på skatteområdet. I stället är det frågaom en kraftfull markering från statsmakternas sida, att extraordinära åtgärdernu är nödvändiga till följd av den alltmer utbredda skatteflykten och denuppfinningsrikedom som därvid visas när det gäller att dra undanskatteinkomster från det allmänna. Som jag ser det går det helt enkelt inte att rekryteratillräckligt kvalificerad personal för dessa uppgifter och skapa verkligteffektiva arbetsmetoder för sådana här speciella frågor inom ramen för ettbefintligt verk - det må då handla om eller någon annanmyndighet. Den ständiga bevakning av skatteflyktsåtgärderna som här krävs måsteanförtros en relativt liten grupp människor, som kan arbeta under mer friaformer och som har direktkontakt med lagstiftaren på ett helt annat sätt än vadsom eljest kan bli fallet. Om brottsförebyggande rådets yttrande kan jag fatta migkort. Att rådet har en organisation för översyn av lagstiftning mot organiseradoch ekonomisk brottslighet är väl bekant. Organisationen består f. n. av enstyrgrupp, där flera riksdagsledamöter ingår, samt tre arbetsgrupper. Två avdessa sysslar med frågor som rör skattebrottslagstiftningen. Att de därvid-vilket också framhålls i brottsförebyggande rådets yttrande - även kommer attgå in på skatteflyktsområdet ligger i sakens natur, men det innebär inte att defår sådana insikter i skatteflyktens problematik eller kan ges sådanaarbetsuppgifter som vi menar att en fristående skatteflyktskominission skall Dettahar nog BRÅ inte heller menat, men frågan är om dessa Nr 127 arbetsgrupper inte tror att de i samråd med skulle kunna den utgöra en fullgod ersättning för en skatteflyktskommission. Att de idessa sammanhang dessutom hänvisar till bokföringsnämnden förstårjag över huvud taget inte. Brottsförebyggande rådets uppgift är att Inrättande av en bekämpa brottsligheten i dess olika former. Och som jagtidigare framhållit skatteflyktskom-är det fråga om helt andra motåtgärdersom måste sättas in mot dem som mission genom "smarta"civilrättsliga dragningar söker sätta skattesystemet ur spel. Jag har tidigare framhållit att skattefusk och skatteflyktinte är några likartade begrepp, även om båda metoderna syftar till attundanhålla skatt från det allmänna. De måste därför - vilket jag också på nyttvill markera -bekämpas med delvis olika metoder. För skattefuskets del är det viktigt att samhället stärkerskattekontrollen och dess resurser. Främst gäller dettabeskattningsmyndigheterna själva, men de poliser och åklagare som skall ta handom denna brottslighet får inte glömmas bort. Men detta är förhållanden som värtförslag om inrättande av en skatteflyktskommission inte handlar om. Självfallet har ett väl fungerande kontrollsystem ocksåbetydelse för kampen mot skatteflykten. Ju fler ärenden som blir föremål för endjupare analys i form av revisionskontroll, ju fler "smarta"civilrättsliga skatteflyktsåtgärder kommer . Men vad hjälper det omlagstiftning mot skatteflykt saknas och möjligheterna att på ett tidigt stadiumavslöja och analysera sådan otillbörlig skatteflykt inte finns? Det är särskiltdessa senare möjligheter som vi vill förbättra genom en förstaförsöksverksamhet med en självständig skatteflyktskommission. En skatteflyktskommission skulle, enligt vår mening, ha uppgift att fylla som komplement till ochbrottsförebyggande rådets verksamheter. Den skulle ha som uppgift attfortlöpande följa utvecklingen i fråga om olika skattedispositioner som vidtasoch snabbt upptäcka kryphål i lagstiftningen och även snabbt lägga fram förslagtill konkreta åtgärder, bl. a. i form av lagstiftning. Jag vill med detta, fru talman,yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. INGEMARHALLENIUS (c): I skatteutskottets betänkande 1979/80:35behandlas också motionen 1104 av m, fl. om inrättande av enskatteflyktskommission. Låt mig först konstatera att fullständig enighet råderinom utskottet om angelägenheten av att skatteflykt i alla former bekämpas. motionen föreslagna skatteflyktskommissionen anser vi inte bör inrättas, dåde arbetsuppgifter som motionärerna vill att denna skall utföra redan nu åvilarriksskatteverket och brottsförebyggande rådet, I sitt remissyttrande över motionen framhåller RSV dettaoch redovisar hur arbetet sker. Vid skattekontroller ute på fältet upptäcksicke önskvärda skattetransaktioner, som inte kan angripas med stöd av nu gällande Inrättande av en skatteflyktskommission lagstiftning.Dessa erfarenheter har lagts till grund för olika åtgärder. Uppgifter har överlämnats till pågående utredningar, närdetta har varit lämpligt, annars i skrivelser till regeringen eller iremissyttranden. har i samverkan med motsvarandemyndigheter i de nordiska länderna utvecklat ett samarbete och utbyte averfarenheter inom beskattningsområdet. Det gäller både kontrollorganisation ochlagstiftningsarbete. RSV följer också med uppmärksamhet de åtgärder som görs iandra länder för att hindra skatteflykt. Vi har alltså en god information om vad som görs i andraländer för att hindra skatteflykt och som kan utnyttjas i vårt eget arbete påatt förbättra skattelagarna. Det bör också framhållas att RSV är väl lämpat att handhadessa arbetsuppgifter med tanke på den nära kontakt som verket har med dem somarbetar på fältet. Härigenom kan man följa utvecklingen och relativt snabbtföreslå åtgärder. Nya skattetransaktioner av icke önskvärd art vinner oftasnabb spridning, och det är då viktigt att man så fort som möjligt kan gripa inmed lagstiftningsåtgärder mot dessa. Här bör också framhållas att RSV påförslag av brottsförebyggande rådet fått i uppdrag av regeringen att genomföraen studie med syfte att kartlägga och mäta skatteundandragandet. Medel fördetta ingår ju i förslagsanslaget till RSV för nästa budgetår. Men det ärangeläget att arbetet kan inledas redan under innevarande budgetår. påpekar i sitt yttrande att vissauppgifter för den tänkta kommissionen sammanfaller med uppdragen för vissaarbetsgrupper inom rådet. Det är en organisation med en styrgrupp och trearbetsgrupper. I styrgruppen finns ett starkt parlamentariskt inflytande, dåvarje riksdagsparti har ledamöter i denna. Den föreslagna kommissionen skulle huvudsakligen ägna sittintresse åt skatteflykt inom näringslivet. Detta är viktigt, men till viss delkommer här den aviserade allmänna skatteflyktsklausulen att motverkaskatteundandragandet. Utskottet pekar vidare på behovet av ytterligareinsatser av revision och kontroller. Skattefusket är inte heller begränsat tilldet egentliga näringslivet, vilket inte minst belyses av det kvittolösasamhället. Den studie som RSV skall göra beträffandeskatteundandragandet bör kunna ge anvisningar om hur samhällets resurser påbästa sätt skall kunna sättas in. Skatteadministrationen skall utformas så att den blir sålitet byråkratisk som möjligt. Vi anser att en friståendeskatteflyktskommission kommer att medföra ett visst dubbelarbete. En sådanorganisation kan då i stället bli en belastning för de organ som vi nu har föratt bekämpa skatteundandragandet. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till skatteutskottets betänkande och avslag på reservationen. OLLEWESTBERG i (s): säger att vi i utskottet äreniga om att vi måste göra något för att komma åt avarterna och den storaomfattningen av skatteundandragandet. Jag kan konstatera att den borgerligamajoriteten i utskottet ändå inte vill göra någonting. Man kan fundera övervarför ni inte utövar påtryckningar på regeringen för att denna skall kunnalägga fram en lag om en skatteflyktsklausul. Om ni är så intresserade av att komma åt dessa avarter ivårt skattesystem, som många kan utnyttja, varför följer ni då interiksskatteverkets förslag? Ni säger att ni inte vill ha någon skatteflyktskommission.Men läser man förslag finner man att inte heller detta verkkan göra något. Verket skriver bl. - här pekar man på den socialdemokratiskamotionen -att en sådan bevakning kräver "särskilda resurser. Nyaskattetransaktioner av icke önskvärd art vinner nämligen snabbt spridning ochdet är därför viktigt att man så fort som möjligt kan gripa in medlagstiftningsåtgärder mot sådana transaktioner. Om RSV tillförs särskildaresurser kan en arbetsgrupp bildas inom verket med uppgift att svara församordning och redovisning av materialet. Arbetet skulle därvid kunna bedrivasutan att RSV;s övriga uppgifter eftersatts." Om ni är så intresserade av att göra något åt det härproblemet, varför kan ni då t. ex. inte anslå den miljonen tillriksskatteverket? Det nämns inte ett ord i det avseendet. Ni hänvisar till attRSV fått till uppgift att undersöka omfattningen av skatteundandragandet isamhället. Vi vet det, vi kan nästan läsa att sådanaskatteundandraganden förekommer. Det verkar som om de ökar alltmer. Jag trorinte att man behöver invänta den undersökningen för att kunna gå in medeffektiva åtgärder på detta område. Det är bara att handla och göra något, intebara sitta stilla och vänta på utredningar i det avseendet. Inrättande av en skatteflyktskommission INGEMARHALLENIUS (c): Som jag har betygat är enigheten inomutskottet stor om att skatteflykt i alla former skall bekämpas. Och det pågårständigt försök att effektivisera detta arbete, både i fråga om kontroller ochnär det gäller revision. Det har också hänt mycket i just dessaavseenden. Vad som framför allt är viktigt är att vi använder samhälletsresurser så effektivt som möjligt, att vi inte tillskapar sådana nya organ sommedför risk för dubbelarbete och besvärligheter för de organ som arbetar attutföra sina uppgifter. Jag vill ställa följande fråga till iHofors: Hur skall en sådan här fristående kommission arbeta? Skall den byggaupp en egen organisation, eller skall den i huvudsak använda riksskatteverketsresurser för sitt arbete? Om det senare är avsikten, anser vi det vara riktigareatt direkt utför detta arbete. Inrättande av en skatteflyktskommission OLLEWESTBERG i (s): Om hade läst vår motion ochlyssnat på vad jag har sagt hade han vetat att kommissionen skall arbeta direktunder budgetdepartementet. Kommissionen skall inte sitta i riksskatteverketslokaler, utan den skall ha direkt kontakt med budgetdepartementet för attsnabbt kunna föreslå lagstiftningsåtgärder. Kommissionen skall ledas av enparlamentariskt sammansatt styrelse, i vilken det bl. a. skall ingå riksdagsledamöter. Jag tror inte att vi behöver befara att det, som IngemarHallenius framför, skall bli fråga om dubbelarbete. Naturligtvis skall detförekomma ett visst samarbete, och kommissionens arbete kan bli ett brakomplement till och verksamhet. Det gäller att få tagpå verkligt kompetenta skatteexperter och ekonomer, som kan följa utvecklingenhär i landet och inte minst utomlands för att komma på de smyghål som bl. a.smarta skattskyldiga kan finna i den lagstiftning vi har. Vi har föreslagit en försöksverksamhet med en sådan härskatteflyktskommission . Om det skulle visa sig att den typ avskatteflyktskommission som vi har föreslagit inte skulle vara den absolutriktiga, har vi möjlighet att rätta till det. Men vi vill att manpå försök provar denna väg. Vi tror, som jag sade tidigare, att kommissionensarbete kan bli ett mycket viktigt komplement till verksamhet. INGEMARHALLENIUS (c): i säger att det är frågaom en försöksverksamhet . Jag tror att det inte blir lätt att få framverkligt kvalificerade medarbetare för en sådan kommission - och det är ju detsom krävs. Min fråga gällde också hur kommissionen skall arbeta.Vilka vägar skall den gå för att få fram underlag för sitt arbete? Jag harsvårt att tänka mig att den kan gå någon annan väg än via riksskatteverket.Därför anser vi att det är bättre att detta arbete görs direkt avriksskatteverket. i (s): Det finns många vägar att gå, IngemarHallenius. Som jag har sagt skall kommissionen utgöra ett komplement tillriksskatteverket, men det utesluter naturligtvis inte ett samarbete medriksskatteverket. Som jag sade tidigare kan vi nästan i tidningarnaläsa om hur det företas skatteflyktsåtgärder och skatteflyktsdispositioner överhuvud taget. Kommissionen skall naturligtvis ha kontakt med folket ute påfältet, som väl känner till hur det går till vid skatteundandraganden. Ochkontakterna med utlandet skall, som jag nämnde tidigare, ständigt följas upp.Det är alltså fråga om ett samarbete över hela skatteadministrationens område.Kommissionen kan också gå in och läsa domstolsutslag i skattebrottmål. Där kanden få många upplysningar om hur skatteundandraganden kan gå till. Ikommissionen skall givetvis arbeta människor med tidigare erfarenhet från Jag tror inte att det råder någon brist påsådana, utan det bör gå att anställa verkligt skickligt folk att sköta dennaverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m, fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanOlle i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Handel med drycker, m. m. Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 35 punkt 6röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 12 Handel med drycker, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande1979/80:44 med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångeloch byråkrati m. m. såvitt avser ändring i lagen om handel med drycker jämtemotioner. Regeringen ()hade föreslagit i propositionen 1978/ 79:111 bil, 4 bl. a. att skulleanta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1977:293) omhandel med drycker. Detta förslaginnebarbl, a, (34 S) att tillståndstvångetskulle slopas dels för ölservering i personalmatsal, dels för servering avalkoholdrvcker i personalmatsal till slutet sällskap. I detta sammanhang hade behandlatsde under allmänna motionstiden vid 1979/väckta motionerna 1979/80:179av och (båda fp). 1979/80:225 av och (bådafp). Handel med drycker, m. m. 1979/80:598 av (). 1979/80:601 av och (båda s), 1979/80:1019 av m.fl. (c), vari hemställts att hos regeringen begärde skyndsamt förslagtill förbud mot försäljning av s. k. snabbvinsats, 1979/80:1073 av och (bådafp). 1979/80:1079 av m. fl, (c. rn, fp), varihemställts 1. att beslutade att alkoholdrycker icke fickinföras tull- och skattefritt, 2, att skulle anhålla att regeringen i deinternationella kontakterna verkade för att den tullfria försäljningen upphörde, 1979/80:1080 av , (c, m, fp), vari hemställts att beslutade om att förbjudaförsäljning av s. k. snabbvinsatser, 1979/80:1100 av m. fl. (m), 1979/80:1527 av och (bådac). 1979/80:1574 av m, fl,(m). vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om en översynav lagstiftningen rörande drycker i syfte att underlätta tillverkning ochförsiiljning av svensk cider. 1979/80:1586 av m. fl. (c), 1979/80:1596av (). 1979/80:1599av m, fl, (s). 1. att riksdagenbeslutade att beräknade kostnader för vin och spritdrycker ej längre bordeingå i underlaget för de beloppsgränser som gällde vid avdrag förrepresentationsmåltider. 2. att riksdagenhos regeringen skulle anhålla att gavs i uppdrag att utifråndenna nya beräkningsgrund utarbeta nya beloppsgränser att gälla fr, o,m, den 1juli 1980, 1979/80:1860 av (), vari hemställts att beslutade 1, att hos regeringen begärautarbetande av årliga förslag till justering av alkoholbeskattningen i enlighetmed motionen. 2, att hos regeringen begära förslagtill lagändring så att inga alkoholdrycker i fortsättningen fick införastullfritt i , 3, att som sin mening ge regeringentill känna att den skattepliktiga avdragsrätten för alkoholdrycker i representationskostnaderna borde Nr 127 avskaffas, samt den 1979/80:1879 avGabriel och (båda fp), vari hemställts att som sin mening gav regeringentill känna vad som Handel med hadeanförts i motionen om förbud mot försäljning av snabbsatser för drvcker m m 1. beträffandeförbud mot snabbvinsatser att skulle avslå motionerna1979/80:1019. 1979/80:1080 och 1979/80:1879. 2. beträffandeförsäljning av ciderdrycker att skulle avslå motionen 1979/80:1574. 3. beträffande "vita veckor" att skulle avslå motionen1979/80:598. 4. beträffandepartihandel med öl och starköl att skulle bifalla propositionen1978/79:111 i denna del, 5. beträffande systembutikernas öppethållande att skulle avslå mofionerna1978/79:225, 1979/80:1527 och 1979/80:1586, 6. beträffandeobligatorisk legitimering och spärrlistor att skulle avslå mofionen1979/80:1073. 7. beträffande sänkning av inköpsåldern att riksdagenskulle avslå mofionen 1979/80:1100, 8. beträffandeslopande av tillståndstvång för servering av alkoholdrycker i personalmatsalatt skulle avslå propositionen i denna del, 9. beträffandeslopande av tillståndstvång för servering av öl i personalmatsal att riksdagenskulle avslå propositionen i denna del, 10. beträffandeslopande av visst tillståndstvång för servering av alkoholfria drycker attriksdagen skulle bifalla propositionen i denna del. 11. beträffandebegränsning av utsträckt tid för servering av alkoholdrycker att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:179. 12. beträffandekommunal delegation av yttrande i serveringsärende att skulle bifallapropositionen i denna del. 13. beträffandesammanslagning av de statliga alkoholbolagen att skulle avslåmotionen 1979/80:601, 14. beträffandeårlig justering av alkoholbeskattningen att skulle avslå motionen1979/80:1860 yrkandet 1. 15. beträffandeändrad beskattning av lättvin att skulle avslå motionen 1979/80:1596. 16. beträffandeobeskattad resandeinförsel av alkoholdrycker m. m. att med anledningav motionerna 1979/80:1079 och 1979/80:1860 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört. 17. beträffandeföretags rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen av kostnader för vin ochspritdrycker i samband med representation att med anledning avmotionerna 1979/80:1599 och 1979/80:1860 yrkandetsi principskulle besluta att företag inte skulle äga rätt till avdrag för 79 Handel med drvcker, m. m. kostnader för vin och spritdrycker isamband med representation och begära att regeringen lade fram förslag härom iöverensstämmelse med vad utskottet anfört, 18. beträffande författningsförslaget att skulleanta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1977:293) om handel med drycker med den ändringen att den föreslagna lydelsenav 34 § utgick och att ingressen och ikraftträdandebestämmelserna fick denlydelse utskottet föreslagit. /, beträffande förbud mot snabbvinsatser av () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av motionerna 1979/80:1019 och1979/80:1879 och ined bifall till motionen 1979/80:1080 skulle anta avreservanten framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1977:292) omtillverkning av drycker, 2. beträffandeförbud mot snabbvinsatser a\' , förste vice talmannen och (alla m) som ansett att utskottets yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 3. beträffandeförsäljning av cider av . förste vice talmannen och (alla m) som ansett att utskottet under 2 borthemställa att med bifall till motionen 1979/80:1574begärde förslag som möjliggjorde tillverkning och försäljning av cider på sammavillkor som gällde för öl och starköl, 4. beträffandeslopande av tillståndstvång för servering av öl i persoital-tnatsal av KnutWachtmeister (m). (), förste vice talmannen (). (), (), i (c) och () som ansett att utskottet under 9 och 18 bort hemställaatt med bifall till propositionen i denna del skulle anta avreservanterna föreslagen lydelse av 34 S lagen (1977:293) om handel meddrvcker. 5. beträffandeslopande av visst tillståndstvång för servering av alkoholfria diycker av ErikWärnberg, , . och (alla s) som ansett att utskottetunder 10 och 18 bort hemställa att med avslag påpropositionen i denna del inte slopade 35 § och ej heller godkände ändringen av76 § i förslaget till lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker, 6. beträffande obeskattad resandeinförsel avalkoholdrycker m. m. av . förste vice talmannen och (alla m) som ansett att utskottet under 16 borthemställa