prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — Påtal om vad jag vågar göra i försäkrar Jag atl ävenom det här arbetet i stor utsträckning kräver min närvaro i , så ärjagnog oftare i och än vad är. Och detråder inget tvivel: Jag vågar åka hem. Kvarslår alt om man inte går vägen över alt disponera mera el för bostädernasuppvärmning, vilken kan ske med enklare energislag, uppstår inte denna brist påel i industrin som kärnkraftsanhängarna talar om. Får jag sedan göra en liten bemärkning. Kjell-OlofFeldt tar stöd av konsekvensutredningen och säger alt han hämtat sina uppgifterdär. Finns det någon annan ulredning som är beredd att svärapå har träffat rätt? Den här utredningen är inte remissbehandlad. Delförekommer där motstridiga uppfattningar om de avgörande punkterna, vilketframgår av reservationen. Jag tillåter mig alltså ha denna uppfattning om vadsom händer i det svenska samhället, om vi väljer en tryggare energiförsörjningän kärnkraften. Del var ingen garanti, säger nu -jag har inteutfärdat någon garanti. Men vad är innebörden om man, som en sammanfattning,säger sådana här ting som att det innebär ingen samhällsekonomisk kostnad attavveckla den svenska kärnkraften? Statsrninisterns uttalande måste väl ha någoninnebörd, och del måsteju upplevas som atl detta var allvarligtmenat-det upplevdesju så a v Journalisten. flr vi höra att det här var meraen beskrivning av en uppfattning, vars innebörd vi inte skall ta så allvarligtpå. Detär ju så, herr talman, atl regeringens ekonomiminister har en hell annanbedömning av saken. Han liknar kärnkraftens avveckling vid det som drabbadeSverige under digerdöden och 1800-talets massemigration. Jag vill bara konstateraatl större gap mellan landets regeringschef och landels ekonomiminister har viväl inte upplevt, och jag undrar hur herrarna skall kunna samsas omden ekonomiska politiken efter , när den här skillnaden är såenorm. Åkinte bara hem till , ! Åk också hem och lova dem sombor där uppe atl de fär behålla jobben, om kärnkraften avvecklas! Jag tror attde vill ha det beskedel. Omföljderna av kärnkraftens avveckling Ja, det är hell rätt - del är skilda uppfattningar i regeringspartiernaom kärnkraftens roll i del framtida samhället. Delta har vi sagl ifrån iregeringsdeklarationen, och det åberopar jag i mitt svar Mendet är också mycket möjligt atl det finns elt grundläggande gemensamt synsätthos moderater och socialdemokrater, hos och , iden här frågan. Dä fär vi utgå från det och ge svenska folket en redovisning,och så fär folket la ställning i en folkomröstning. Därefter skall vi här iriksdagen följa folkomröstningens utslag. Det är inte svårare än sä. Sedantror jag aU kan vara lugn för attjag och ge/-besked -inte bara i Väslernorriand utan runt om i landet - om det synsätt som vi har idenna fråga. Och än en gäng: Den garantisedel somjag tillskrivs,den tillskrivs Jag ju i ingressen till artikeln. Hur skall jagbehöva upprepa atl det finns inget citat av något uttalande av mig därjag harsagt att jag utfärdar denna garantisedel? Nog kan fattaskillnaden här. Vi har vant oss vid alt när lovar någonting, så ärdet inga löften. När han påstår att någonting skall ske, dä inträffar det inte- dä inträffar motsatsen. Jag lycker atl delta meningsutbyte visar atl det ärprecis vad som kommer alt bli fallet den här gången också. Menvarför då göra så där långtgående utfästelser? upprepade junu till kammarens protokoll genom frågesvaret all han slår fast vid dessauttalanden: Ingen arbetslöshet, inga höjda energipriser, ingen elbrist, ingasamhällsekonomiska kostnader över huvud tagel, om vi avvecklar kärnkraften. Delsenare ärju ett helt orimligt ställningstagande, som intekommer att kunna leva vidare med, och i varje fall kommer han inte atl kunnaäta lunch med , om ni skall diskuiera den frågan. Om ulbyggnad av torrdockan i Guslafsvik Härgäller det Ju inte någon nyansskillnad. säger all det blirett tryggare och rikare samhälle utan kärnkraft. säger att vad sominträffar utan kärnkraft kan närmast jämföras med digerdöden. Hur skall nitillsammans kunna administrera kärnkraftens avveckling, för det är ju detThorbjörn vill uppnå? Och del skall han göra tillsammans med GöstaBohman - den ena med digerdöden i perspektivet, den andra med ett tryggaresamhälle! Det är en omöjlig regeringvi har. Överläggningenvar härmed avslutad. §5 Om utbyggnad av torrdockan i Gustafsvik Industriminisiern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1979/80:137, ochanförde: har frågat mig omjag ärberedd alt medverka lill att den föreslagna utbyggnaden av torrdockan iGustafsvik kommer till stånd. Ifrågan nämns särskilt att utredningsarbetet avseende de mindre och medelstoravarven nu slutförts. Kommissionenöveriämnade sitt betänkande till regeringen . Kommissionensförslag bereds f n. inom industridepartementet med sikte på atl de skallbehandlas i den varvsproposition regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen . Jag kommer i det sammanhanget att ta ställning tillbl. a. behovet av statliga stödåtgärder för de varv som omfattats av kommissionensarbete. Jag är därför inte nu beredd all uttala mig i ärenden som rör dessafrågor. Jag ber att fä tacka för svaret, men det var väl magert.Industriministern borde av fiera skäl ha intresse av att Varv o VerkstadsAB skall få resurser atl möla de tekniska kraven på service åt det tonnage somtrafikerar ostkusten. LundeVarv o är det enda varvet vid kusten utmed . I vår skall offerter avlämnas om underhåll av statsisbrytarna förden kommande treårsperioden. För möjligheterna att klara den uppgiften harredan nu tåget nästan gått. Ytteriigare dröjsmål med utbyggnaden av torrdockan,som ägs av staten, skulle innebära fyra förlorade år. Därför är ett beskednödvändigt . Här kan man tillämpa ordspråket att medan gräset gror dör kon -medan remissförfattarna bryr sina hjärnor finns det risk för all vi föriorarelt strategiskt beläget förelag i branschen. Och som följd därav finns del riskför ylleriigare ell myckel hårt slag för den redan krisdrabbade . Detansvaret kan vi inte ta på oss. Kommitténför de mindre och medelstora varven föreslår klart och entydigt altisbrylarunderhållet föriäggs till Ådalsvarvet. Från det hållet ärdet alltså grönt ljus. Det är,som jag ser det, politiskt omöjligt för regeringen att ställa sig negativ tilldet förslaget. Därför är det min uppfattning att industriministern, trots attremisstiden inte gåtl ut och man alltså ännu inte har bedömt remissvaren, harråd att här avge åtminstone någon positiv meningsyttring. Jag förväntarmig ett sådant uttalande här och . Del är gammal god praxis i vårt arbete att inte föregriparemissbehandling av utredningar och den beslutsprocess som rimligen måste liggatill grund för regeringens åtgärder. Denna ordning måste gälla också i det härfallet. Det finns inte någon anledning alt bryta mol vad som gäller sedan längeför regeringens arbete. Jag kan myckel väl vitsorda atl Varv är av stortregionalpolitiskt värde, men vi får ta ställning till frågan om utbyggnad isamband med varvspolitiken i stort. 0/77nedläggningen av nybyggnadsverksamheten vid AB Varf ROLFSELLGREN (fp): En liten positiv glimt i den här repliken frän industriministern varall han betygade varvets stora regionalpolitiska värde. Av detta vill jag draden slutsatsen att det hos industriminisiern finns tankar i den riktning somJag har talat för här. Det vore emellertid olyckligt om gammal god praxis omhur ärenden skall hanteras med utredningar, remisser och sädanl skulle vara mereller mindre den direkta orsaken till att en verksamhet föriorar sinaframtidsutsikter. Här är del fråga om lidsnöd. Ett besked om ulbyggnad av denstatligt ägda dockan skulle ha kommit månad för atl man skulleha haft möjlighet att konkurrera om underhållsservicen på de statligaisbrytarna. Omindustriministern inte kan ge ett mera entydigt svar utan bara intyga varvelsregionalpolitiska betydelse, hoppas jag att vi gemensamt vid sidan av debattenhär i skall kunna verka för en klarsignal för utbyggnad av lorrdockani Gustafsvik, så att varvet inte föriorar chansen alt konkurrera omisbrylarservicen för den kommande treårsperioden. Överläggningenvar härmed avslutad. § 6 Omnedläggningen av nybyggnadsverksamheten vid AB Varf IndustriminisiernNILS ÅSLING erhöll ordet för att besvara i HJärtum (c) den22 november anmälda fråga, 1979/80:153, och anförde: i har frågat mig om jag medverkat till altLödöse Varf lagt ned sin nybyggnadsverksamhet redan innan kommissionens fördemindre och medelstora varven utredningsarbete var klart. Svaret är nej. 2 proiokoll 1979/80:467 0/77nedläggningen av nybyggnadsverksamheten vid AB Varf iHjärtum (c): Jag ber atl fä tacka industriminister för svaret. Kortare kundedet knappast ha varit - möjligen en bokslav mindre, men jag är tacksam attsvaret inte var ja. Anledningentill min fråga äratt fackordföranden vid Varf enligt en tidningsartikelpåstått alt regeringen med i spetsen sagl åt ägarna att de, om delade ned nybyggnadsdelen vid Varf, skulle få hjälp lill OskarshamnsVarv, som de ocksä äger. Fackordföranden anser sig ha belägg för detta på grundav att kommissionen föreslagit precis de åtgärder för varvet som ägarnadiskuterat fram. Fackel är kritiskt till alt avvecklingen skett innanutredningen är färdig. Industriministern kan kanske ge en kort information omhur kommissionen arbetar. Har man kontakt med företag och fack underutredningens gång? Riksdagensbeslut gick ju emot dåvarande industriminister förslag om enkapaciielsminskning med för de små och medelstora varven under denärmaste åren. Enligt propositionen skulle branschen själv vidta lämpligaåtgärder föratt åstadkomma reduktionen. motsatte sig detta och beslötall en kommission skulle tillsättas som skulle utarbeta förslagom statligt stödoch omfattningen av detta. Vidare skulle varv med en dominerande ställning påorten få statsbidrag lill löner och sociala avgifter lills eltstrukturprogram faslsiällls. Ägarna lill Varf avböjde denna hjälp ochbörjade avveckla nybyggnadsdelen, därför atl man inte kunde få beställning pånågra nya bålar. finns inte ens de 130 man kvar som kommissionen anser börfinnas för att bygga seklionsdelar lill Varv och sedan gä över tilllegotillverkning. LödöseVarf har i motsats till t. ex. Varv gått med vinst och borde därförhaft större chans alt fortsätta om man haft på sig. Kommissionen förde mindre och medelstora varven föreslär att staten skall stå fören del avansvaret vid strukturrationaliseringen. är hela , ditLödöse Varf hör, i en mycket besvärlig situation, sedan styrelsen i SödraSkogsägarna beslöt alt bruk i samma kommun hell skall läggas ned.Tidigare har ca 175 man fått sluta där. Låtmig därför fräga industriministern - även om det delvis går utanför min förstafräga - om och , trots atl ägarna lill varvet gåtthändelserna i förväg, kan räkna med statlig hjälp for atl komma lill rätta medde problem som uppstår för orten och människorna där när förelags-nedläggelsesker? Får Jag först något rekapitulera händelseförloppet när det gällerLödöse Varf Enligt vad jag har inhämtat beslöt ledningen för Varf redani alt ta upp förhandlingar med de anställda om nedläggning avnybyggnadsverksamheten och i samband därmed övergäng till alternativ produktion- vilket också i påminde om. Industridepartementelunderrättades om planerna. fartygsproduktionen vidLödöse Varf skulle ske under socialt acceptabla former beviljadefolkpartiregeringen på min företrädares inrådan beställarstöd till vissanybyggen. Utöverdelta vill jag erinra om alt jag inte har några formella möjligheter attingripa mot beslut som fattas av styrelsen i ett privatägt varv. Relationernamellan samhälle och företag måste skötas på del sättet alt den ansvarigaföretagsledningen tar konsekvenserna och ansvaret för de beslul den träffar. Tillsist vill jag på fråga om möjligheterna för samhället atthjälpa de kommuner som drabbas av sådana här situationer svara att sådanamöjligheter självfallet finns. I första hand blir det fråga om arbeismarknadspolitiskainsatser. Men naturligtvis slår också andra möjligheter till buds tillalternativ sysselsättning och produktion. 0/77regeringens prövning av visst tillståndsärende Överiäggningenvar härmed avslutad. § 7 Om regeringensprövning av visst tillståndsärende StatsrådetGEORG erhöll ordet för att besvara (vpk) den 22november anmälda fräga, 1979/80:154, till justitieministern, och anförde: har frågatjustitieministern om han anseratt regeringens beslut den 5juli 1979 om tillståndtill i att producera bensylprodukier vid en planerad anläggning iStora Viken i Ale kommun vid är lagenligt och, om så ej är fallet,vilka åtgärder justitieministern ämnar vidtaga. Arbetet inom regeringen ärsäfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Detbeslut som frågan gäller är den dåvarande regeringens beslut omtillstånd enligt 136 a § byggnadslagen (BL) för att bygga en fabrik förtillverkning av bensylprodukier i i Ale kommun. Nyanläggning av enkemisk fabrik av det slag som det här är fräga om skall alltid prövas avregeringen enligt delta lagrum, om inte regeringen meddelar särskilt undanlagfrän prövningen. Skall verksamheten prövas enligt 136 a § för miljöskydd inte påbörja den prövning av verksamheten somkrävs enligt miljöskyddslagen förrän regeringen har tagit ställning i ärendet. Isamband med alt för regeringen redovisade sina planerpå att bygga den aktuella fabriken ansökte bolaget i första hand om undantagfrån prövningsskyldighelen enligt 136 a § BL. I andra hand begärde bolaget attfå tillstånd enligt samma lagrum. Regeringenfann i sitt beslut inte skäl alt bifalla bolagetsförstahandsyrkande om undantag från prövning enligt 136 a § BL. Däremot fannregeringen vid prövningen av verksamheten att den kunde bifalla bolagelsandrahandsyrkande. Innan regeringen meddelade sitt beslut, hade yttrandeinhämtats frän Ale kommun, eftersom tillstånd enligt 136 a § BL 0/77regeringens prövning av visst tillståndsärende kan ges endast om denberörda kommunen har tillstyrkt detta. 1 yttrandet tillstyrkte kommunen alttillstånd gavs. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Som jag påpekade redan i frågan harärendet om tillstånd för att få tillverka bensylklorid fått en mycket märklighandläggning i regeringen . I stället för att, som bolaget begärde,pröva frågan om undantag från prövningsskyldighelen enligt 136 a § BL gavregeringen tillstånd för att producera bensylprodukier i anläggningen.Koncessionsnämnden, som skulle ha prövat både tillåtligheten och villkoren fören sådan verksamhet, har alltså kvar bara möjligheten alt pröva villkoren,inte möjligheten att pröva om de klorerade kolvätena skall släppas ut i vattneteller i luften. Jaghar ställt frågan om det beslut som regeringen fattade är lagenligt.Enligt min mening är det inte del. Enligt miljöskyddskungörelsen ärfrågan om produktion av bensylklorid i elt företag en fråga som skall prövasenligt miljöskyddslagen. Den typen av fabriker fär inte anläggas utan tillståndeller dispens. Medtillstånd avses i miljöskyddskungörelsen sådant tillstånd till miljöfarligverksamhet som lämnas av efter prövningenligt miljöskyddslagen. Medgivande av undantag från skyldigheten att sökatillstånd kallas i denna kungörelse dispens. Dispens lämnas av statensnaturvärdsverk eller, i fall som anges i 12 §, av länsslyrelsen. Någonsådan dispens hade inte fått. 1 miljöskyddskungörelsen står inte attregeringen kan sälla miljöskyddslagen ur spel. Jag ställde mig därför tvivlandetill lagenligheten i regeringen beslul av . Menregeringen fattade inte bara beslut man inte skulle ha fatlat. Man förbigickockså vid sill beslut samtliga remissinstanser som kunde ha någon kunskap ommiljön - , , de berördalänsstyrelserna, vattenverket i , osv. Trots detta gav regeringentillstånd för verksamheten. Bensylklorid är mycket miljöfarligt. Det kan bl.a. ge cancer och fosterskador och kan påverka arvsanlagen. Jaghinner inte i det här inlägget gå in på alla miljöaspekterna, men jag vill ändånämna atl regeringen alltså givit tillstånd till denna fabrikation alldeles inärheten av , en av vattentäkter. Del kan få myckelallvariiga effekter på dricksvatten. Jagbeklagar alt jag inte fått ett svar i den riktningen atl regeringen villompröva den här frågan och få en riklig behandling av ärendet. Jag vill ändåfräga statsrådet om man i den nuvarande regeringen verkligen anseratt ärendet är riktigt skött. Jag vill ocksä fråga statsrådet om han anser attsådana ämnen som bensylklorid med lanke på miljöriskerna över huvud laget skalltillverkas. För det första vill Jag konstatera att varje gäng regeringen prövarenligt 136 a § har den i sig att avgöra ärendet. har sedanatl bedöma verksamheten och sätta upp särskilda krav för den. Detta ger enmöjlighet för regeringen att pröva frågan i ett vidare sammanhang än vad somkan bli fallet i koncessionsnämnden. Fördel andra kan man inte med prövning enligt 136 a §, om jag så får sammanfattadenna prövning, ta ställning till produkten i sig. Sådan prövning sker enligtlagen om miljö- och hälsovådliga varor. Vi har vid prövning enligt 136 a § attta ställning till om lokaliseringen av en industriell verksamhet står iöverensstämmelse med de krav som gäller i fråga om hushållning med mark-ochvattenresurserna. 0/77regeringens prövning av visst tillslåndsärende MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Statsrådet säger att regeringen prövat frågan i ett vidare sammanhangän vad koncessionsnämnden kan göra, men jag kan inte finna alt så är fallet.Den enda remissinstans regeringen vänt sig till är Ale kommun. Man har intebrytt sig om att fråga vad andra instanser anser om den här tillverkningen, ochresultatet av regeringens prövning är atl förelaget har fält tillstånd alltillverka bensylklorid i . Jagställde min fråga lill justitieministern. Jag har fält svar frän miljöministerneller vad man skall kalla honom, och därför ställde jag en följdfråga: omstatsrådet anser att bensylklorid över huvud taget skall tillverkas. Jag tänkerpä effekterna såväl på arbetsmiljön i fabriken där tillverkningen sker som fördem som skall använda produkterna men ocksä på bieffekterna för miljön omkring,och jag vill upprepa min fråga till statsrådet : Är del vettigt atltillverka produkter med sä skadliga effekter på miljön som bensylklorid har? Som Jag konstaterade alldeles ligger en bedömning av det slag somMarie-Ann tar upp i del senasle inlägget inte inom ramen för enprövning enligt 136 a §. Jag vill dessutom informera om alt regeringen hadeatt ta ställning lill ell ärende avseende samma företag på samma ort företl ärsedan, alltså 1978. Då gällde del dels en fabriksenhet för tillverkning av enprodukt som kallas fozzil, dels en fabriksenhet för mekanisk blandning avkemiska produkter. Vid prövningen av det ärendet var det en bred remissomgång,som det brukar vara. Delta gör naturligtvis atl underiaget för beslutet 1979var större än bara den remissomgång som begränsades till Ale kommun. (vpk): Alt man remissbehandlat helt andra frågor lidigare behöver inteinnebära all synpunkterna skulle vara precis desamma som belräffande justbensylklorid, som har myckel specifika miljöfarliga effekter. Det verkarirriterande på andningsorgan, hud, slemhinnor och ögon. Motion1979 f 80:136 av m.fl. om åtgärder för atl rädda sysselsättningenvid vissa skogsföretag orsaka förstörelse avlever, njure, hjärimuskulatur och nervsystem. Och det är också urarbelsmiljösynpunkl ell mycket farligt ämne. Jag kan dessutom nämna atl del nui efterhand - när frågan redan är avgjord av regeringen -framkommit attvattenverket i är emot denna industri. Dentidigare remissomgången tycker Jag inte är något all anföra som försvar, ochJag tycker inte attjag fick svar på frågan om vad statsrådet anser omtillverkning av just den här typen av produkter. Herrlalman!Den senare frågan ligger inte inom ramen förden prövning vi nu diskuterar. Beträffandeutsläppen i vattendragen kring anläggningen ärdet angelägel alt konstalera attdet i regeringsbeslutet står: "Från den med tillståndet avseddaverksamheten får inga utsläpp av förorenade vatten ske till ellerNordre älv." Därmed har man - utöver en del andra begränsningar och kravpå verksamheten - beaktat frågan om vatlenutsläppen och föroreningarna isamband med dem. Överiäggningen var härmedavslutad. §8 Föredrogs och hänvisades 1979/80:55 tillkonstitutionsutskottet §9 Föredrogs och hänvisades 1979/80:132-135 tillnäringsulskollel §10 Motionl979/80:136avLarsWernerm. om åtgärder för att rädda sysselsättningenvid vissa skogsföretag Föredrogsmotion 1979/80:136. Motion136 av m. fi. har väckts med stöd av bestämmelsen i 3 kap. 15 §riksdagsordningen om motion med anledning av händelse av större vikt som ejkunnat förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden. Jag finneremellertid inte de av motionärerna åberopade händelserna utgöra grund förmotionsrätl enligt ifrågavarande stadgande. Jag anser mig därför förhindrad atlframställa proposition pä yrkande om remiss till utskott av motion 136 av LarsWerner ra. (vpk): skall uppta sedvanliga förhandlingar om nedläggningav ett antal bruk i , och . Över 1 000 människorberövas därmed sina Jobb. Lägger man till delta de familjemedlemmar som berörsindirekt blir antalet drabbade mångdubbelt större. Dessutom är de flesta brukenbelägna pä sådana orter som är helt beroende av den nedläggningshotade industrinför sin existens. Vidare finns långt framskridna planer om inskränkningar ochnedläggningar hos NCB och Vänerskog, och förhållandet är detsamma vid de storaprivata skogsbolagen. Dettabetyder atl den viktigaste basnäringen i vårt land håller på att halveras närdet gäller antalet jobb. Denborgeriiga regeringen sitter mer eller mindre passiv, somkapitalägarna låter skogsindustrier och bruk falla som käglor runt om i landet. Vadsom nu håller på att ske med skogsnäringen måste anses vara en händelse avstörre vikt, som avses i 3 kap. 15 § riksdagsordningen, om särskild molionsräumed anledning av inträffad händelse. Deanställda på de drabbade bruken och industrierna och människorna pä de drabbadeorterna sätter nu sin lit till . Vi kan ställa upp för dessa tusen ochäter tusen, som håller på att berövas sina utkomstmöjligheter, genom altläta molionen remitteras lill vederbörande utskott och efter utskottsbehandlingfatta beslut om atl inga nedläggningar eller inskränkningar inomskogsindustrin får göras förrän fått möjlighet atl ta ställning tillregeringens aviserade proposition för den svenska skogsindustrins framtid. Mångaär de riksdagsledamöter från andra partier som har åkt omkring på de berördaorterna och lovat att göra allt för alt förhindra nedläggningarna. Låt nu inte parlipresligen styra er! Duperas inte av den kyligaformalismen, som inte vill se arbetslöshet för tusentals som händelse av störrevikt! Låt oss gemensamt göra allt för de berörda människorna och se till attinga blir avskedade förrän har fltt ta ställning till frågan omskogsindustrin i hela dess vidd. Det är nu vi har chansen att göra något - omnågra minuter kan ni vara med och möjliggöra initiativ frän . Menom ni bidrar till att vägra motionen remiss till utskottet, drabbar della intemotionärerna merän möjligen som en liten, formell näsknäpp. Men ni är med omatt utdela härda slag mot sysselsättning och utkomst för tusentals arbetandeoch mol de berörda orterna. Med hänvisning till vad jag anfört och lill 3 kap. 15 §riksdagsordningen yrkar jag atl motionen remitteras till vederbörande UtskoU. Motion1979/ 80:136 av m.fl. om åtgärder för att rädda sysselsättningenvid vissa skogsföretag Förste vice talmannenINGEGERD (): Herr talman! I förarbetena till det stadgande som nuåberopas som grund för motionsrätt hävdades starkt bestämmelsensundantagskaraktär och betydelsen av att stadgandet tillämpas på ett sådant sättatt regeln om Motion19791 80:136 av m. fl. om åtgärder för att rädda sysselsättningenvid vissa skogsföretag tidsbegränsning av rätlenatt väcka fristående motioner inte urholkas. Stadgandet har också i praxistillämpats mycket restriktivt. Avdessa skäl kan de i den föreliggande motionen åberopade händelserna inte ansesutgöra grund för motionsrätt enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen.