prot · G30929 · 1979-12-31 00:00:00 — i och , somägs av del amerikanska bolaget , harhamnat i ekonomiska svårigheter. Omkring 1 000 arbetstillfällen står pä spel. Företagethar gäll med ca 45 milj. kr. Denna föriust har till stor del täckts avmoderföretaget. är man inte längre beredd att skjuta lill mera pengar. Kaninte förelaget på annat sätt klara av ekonomin är risken uppenbar alt del blirfriställningar eller i värsta fall en nedläggning. FörBorås och skulle en sådan utveckling vara ödesdiger. Stora ansträngningarhar gjorts för att få ett mera differentierat näringsliv i denna region.Firestone utgör en viktig del i delta. Medanledning av det anförda hemställer jag om alt få framställa följande frågortill industriministern: Harindustriministern uppmärksammat den prekära situation som iViskafors och hamnat i? Vilka åtgärder avserindustriministern att vidtaga? 1979/80:65 av StinaAndersson (c) till socialministern om åtgärder mot missbruk av alkohol: Bruk och missbruk av alkohol och andra droger harökat kraftigt i , varvid ökningen bland ungdomar ochäven kvinnor är särskilt markant. Våraalkoholseder med smygande missbruk som följd har länge förorsakat stora socialaoch samhälleliga problem, och de förefaller nu bli oöverskådliga. - Det finns ca 300 000missbrukare i . - Det föds 400 barn medgrava alkoholskador. - Var femte sjuksäng i landettotalt och var tredje i större tätorter är upptagen av en alkoholskadad. - Spriten kräver fem gånger såmånga offer som trafiken, dvs. över 5 000 personer eller 15 . - Av de värnpliktiga frikallas 796 på grund av alkohol- eller drogmissbruk. - Utöver allt mänskligt lidandekostar alkoholmissbruket samhället ca . - Om inte denna utveckling brytsär det risk för att vi en bit in har en miljonalkoholmissbrukare. Alkoholbrukethar tyvärr blivit allmänt accepterat, och ett ständigt ökande"småsupande" gör att skadeverkningarna syns oändliga. Ungdomarnaskall inte lastas. Det är vi vuxna som har skapat livsmönstret. Att bryta nerdet finaste vi äger - såväl kropp som själ - med alkohol är så långt från detförnämliga begreppet "livskvalitet" som tänkas kan. Föratt komma till rätta med missbruket fordras något av en "väckelse"som genomströmmar alla och envar, familjer och grupper i vårt samhälle. Vimåste alla hjälpas åt och ändra attityderna. Vimåste erbjuda våra ungdomar alkoholfria miljöer. Del gör vi bl. a. genomgemensamma alkoholfria fester och sammankomster - barn och föräldrar, unga ochgamla tillsammans. Med nuvarande utveckling är det risk föratt föräldrar och ungdomar var för sig blir veckoslutsalkoholister. Sammauppmaning måste riktas till folkrörelserna, idrottsföreningar och andraföreningar och organisationer vid deras sammankomster. Medanledning av det anförda önskar jag ställa följande frågor tillsocialministern: Har socialministern för avsiktatl intensifiera arbetet för atl minska bruket och missbruket av alkohol ochandra droger? Är socialministern beredd attta initiativet till en kampanj för att rikta uppmärksamheten påalkoholproblemen och de skadeverkningar som blir en följd därav? Är socialministern beredd altvidtaga åtgärder i förebyggande syfte och i så fall vilka? 1979/80:66 av GunnelJonäng (c) till justitieministern om kvinnomisshandel: Frågan om kvinnomisshandel har aktualiserats i vårtland. Det finns ingen vetenskaplig undersökning som berör specielltkvinnomisshandel. Vihar i vårt land ungefär 20 000 misshandelsbrott . Av dem är 6-7 96 grovmisshandel. Kvinnomisshandelär mycket speciell - den förekommer i känslomässiga relationer, oftast där ettsamboende mellan man och kvinna är för handen eller när uppbrott sker från ettsådant samboende. KriminologenLeif har mot bakgrund av vissa i sammanhanget aktuella vetenskapligaundersökningar gjort en uppskattning av kvinnomisshandeln till mellan 2 500och 3 000 fall varje är. Del innebär ett stort lidande både fysiskt och psykisktför dessa kvinnor. Det torde också i många fall innebära problem för de män somutövar misshandeln. Mycketav denna misshandel kommer aldrig i dagens ljus genom de åtalsregler somgäller. Omen misshandel ej har förövats på allmän plats och ej äratt beteckna som grov"må brottet åtalas allenast om målsägaren angiver brottet lill åtal ellerock åtal finnes påkallat ur allmän synpunkt". Oftastsker misshandeln i någon av parternas bostad, alltså på enskilt område, och dåkan således inte åtal ske utan all den målsägande - dvs. kvinnan själv - angerbrottet till åtal. Attåklagaren finnet åtal påkallat "ur allmän synpunkt" förekommer nästanaldrig. Oftatar kvinnor tillbaka sin anmälan om misshandel. Olika skäl torde finnas fördetta - ofta utsätts de för hot och vågar inget annat av rädsla förrepressalier. Detkan också vara så alt kvinnan - i likhet med en våldtagen kvinna - kan upplevaatt samhället ger också henne en skuld i det inträffade. Hon känner sig sommedskyldig. I sådana fall lägger samhället en tung börda på kvinnan. En utgångspunkt förbrottslagsliftning måsteju vara att alla brott ligger På vilka grunder har man då undantagit kvinnomisshandel i vissafall? Delkan då först konstateras alt i straffrättskommitiéns förslag lill brottsbalk1953 omfattades även medelsvår misshandel av allmänt åtal, men i propositionenangående gjordes inskränkningar när det gällde den medelsväramisshandeln. Kommentaren i ärföljande: "Syftetmed begränsningarna i den allmänna ålalsrätten är ej blott att lätta åklagar-och polismyndigheternas arbetsbörda ulan även att hindra opåkallad inblandningi enskildas förhållanden. Vad särskilt angår misshandel, kan enligtriksåklagarämbetets remissyttrande förhållandena understundom vara sådana, attåtal för brotten av olika anledningar icke börske. Härvidlag åsyftas i förstahand åtskilliga fall av misshandel mot maka. Ett ingripande med åtal i sådanafall kan ej sällan leda till, alt äktenskapet helt spolieras eller att i varjefall hustruns situation blir ännu svårare än förut." Kansamhället acceptera brott därför atl det sker inom hemmets fyra väggar? Kansamhället acceptera att kvinnor pä detta sätt utsätts för förtryck utan attsamhället reagerar? Kan samhället acceptera en dold brottslighet som inte blirföremål för rättssamhällets åtgärder? Enparallell till ålalsbestämmelserna vid misshandel ärålalsbestämmelser-na omkrav på målsägandeangivelse när det gäller våldtäkt m. fl. Dennya sexualbrotlsutredningen har fått i uppdrag atl överväga "om del ärmotiverat att bibehålla särskilda angivelseregler för sexualbrott".Åtalsbestämmelserna vid misshandel - enligt anförd redovisning - bör ävenutredas. Kvinnomisshandelnär endasi en del av det våld mot kvinnor som förekommer i vårt samhälle. Detfinns en bred katalog över våldshandlingar av olika slag: sexuella övergrepp,olaga hot, hemfridsbrott, skadegörelse etc. Mycket av delta våld sker i detfördolda och kommer aldrig till myndigheternas kännedom. Men det gör livetsvårt för tusentals kvinnor i vårt land. Medhänvisning till det anförda ber jag att få ställa följande frågor tilljustitieministern: föranstalta om åtgärder för att undersöka och kartlägga förekomstenav kvinnomisshandel och annat våld mot kvinnor? medverka till en utredning om åtalsbestämmelserna vidkvinnomisshandel, antingen genom tilläggsdirektiv till sexualbrottsutredningeneller på annat sätt? beredd att verka för atl utsatta kvinnor får vård och stöd och hjälpi sin situation av samhället? §21 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:122av () lill utrikesministern om åtgärder för att avvärjahungerkatastrof i : har beslutat att stängaav alla transporter genom landet till . Detta drabbar bl. a.livsmedelsimporten, som är av avgörande betydelse för försörjning medmajs. befolkning hotas nu av svält till följd av att följer FN:ssäkerhetsråds beslut om sanktioner mol den olagliga Smith-Muzorewa-regimen iRhodesia och stöder befrielserörelsen . Internationell hjälpav betydande omfattning till är nödvändig föratt undvika en hungerkatastrof Zambiaär det land som drabbas hårdast av konflikten i södra . Även de övrigafrontslaterna - , , och -drabbas hårt. Dessaländer tillhör de fattigaste i världen och är i stort behov av fred för altkunna bygga upp sina ekonomier. Det internationella stödet är tyvärr heltotillräckligt. I stället ökar handeln även med , och fleraländer, bl. a. , diskuterar erkännande av den olagliga regeringeni . Mot denna bakgrund vill jagställa följande fråga till utrikesministern: Vadplanerar regeringen att göra för att öka det svenska stödet till frontslaternaoch för alt få till stånd en massiv internationell insats för atl avvärja denhotande hungerkatastrofen i ? 1979/80:123 av LennartNilsson (s) till kommunikationsministern om SJ:s busstaxor; SJ:s lågprissatsning har lett till ett ökal antalresande med tåg samt lägre kostnader för resenärerna. Ettproblem i dessa sammanhang uppslår för människor i glesbygd som behöver användaäven bussförbindelser för au exempelvis resa till . Lågprisetgäller inte SJ:s busstrafik. föreslås även busstaxan höjas med7-8 96, vilket leder till ytterligare kostnader för människor i glesbygd somsaknar tågförbindelse. Motbakgrund av det anförda ber jag att lill statsrådet få ställa följande fråga: Ärregeringen villig att medverka till all människor i glesbygd inte får högrekostnader per mil i samband med bussresor än tågresenärerna? 1979/80:124av (vpk) liU industriminisiern om verksamheten vid mindre ochmedelstora varv: Kommissionen för mindre och medelstora varvföreslår att Varv skall läggas ner. Den tar inte hänsyn till den redanutarmade industriverksamheten i . Utredningen är dessutom kortsiktig.Samtidigt som den föreslår atl staten bör medverka till att utveckla ett systemför svensk kustsjöfart vill den avlägsna resurserna för en sådan ulvecklinggenom nedläggning av och avveckling av nybyggnadssidan vid varven iLödöse och . Yrkeskunnandet i fråga om fartygsbyggen skrotasytteriigare med dessa förslag och kommer att ställa till stora problem iframtiden, då ett ökat behov av varvsresurser kommer att krävas. Defackliga representanterna har visat på alternativ i stället för den föreslagnanedläggningen, alternativ som tar fasta på en mer långsiktig bedömning. Instämmerregeringen i utredningens kortsiktiga bedömning, eller har regeringen föravsikt atl säkerställa och de andra hotade varvens framtid? 1979/80:125av () till arbetsmarknadsministern om det statliga stödet lillarkivarbete hos vissa allmännyttiga organisationer: behandlade under våren 1979arbetsmarknadsutskollets betänkande 1978/79:20 om åtgärder för arbetshandikappadeoch beslutade i samband därmed atl nya statliga bidragsregler för arkivarbeteskulle införas från . 1utskottsbetänkandet anfördes: "Allmännyttiga organisationer avsesövergångsvis till utgången av /83 få bidrag med fullkostnadstäckning för personer som är i arkivarbete hosorganisationerna." Efter nämnda övergångstid reduceras bidraget från 100 %till , men uttalade utskottet och beslöt alt de "ekonomiskaproblem som kan drabba vissa organisationer får tas upp i samband medprövningen av annal stöd från det allmänna". Avuppgifter i massmedia har framgått att allmännyttiga organisationer somexempelvis idrottsrörelsen hyser stor oro för att de på grund avsina små ekonomiska möjligheter får svårigheter atl bereda sina arkivar-belareanställning utan särskilt samhällsstöd utöver lönebidraget. Motbakgrund av vad som här anförts hemställer jag att fä ställa följande frågatill arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder överväger regeringen f n. atl vidtaga för att åstadkommakompletterande statligt stöd utöver lönebidraget för arkivarbetare lill organisationermed svag ekonomi? §22 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1979/80 (Siffrorna avser sida iprotokollen) 2829 Tredje vice talmannen 5 , () 54,56 , () 67 , () 65, 66,67 Berndlson, (vpk) 8 , () 7,11, 12 , ()13 Ekinge, () 60, 63,64, 66, 67 , () 40 Fiskesjö, () 9,11, 12 , () 6 , () 22,28, 31, 41, 42, 43, 45, 50 Kindbom, () 49 , Inga (vpk) 70, 75,77, 78 , () 16,27,31 , (vpk)20, 28 Ollen, () 51,55,57 , () 34,41, 43, 45, 46 , () 37,41, 42, 47 Silfverstrand, ()58, 62, 63, 68 , () 74,76, 77, 78 Tarschys, () 17, 27, 30, 44, 47 , Per (m) 14, 26,29, 43, 45 46 Wennerfors, () 79 Åkeriind, () 32,43, 44 , (vpk)105,106 , () 100,101, 102 Björzén, () 113 Exner, () 118, 119 , ()110, 111 , (vpk)97, 98, 99 , , statsråd87, 88, 89 Krönmark, , försvarsminister93, 95, 96 Mogård, , statsråd90, 92, 93 , Hans, iHallstahammar (vpk) 112, 115, 117 Svartberg, ()107, 108, 109 , () 94, 95,96 , () 91, 92,93 , ,justitieminister 117,119 129 1979/80 ,, arbetsmarknadsminister 96, 97, 98, 99, 100, 101 28-29 , () 89, 90, 103, 104 Åsling, ,industriminister 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 114, 116