prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid en frågestundi måndags redogjorde industriministern för dessa frågor. Han nämndedärvid att de insatser som genomförts med början under den förratrepartiregeringens mandatperiod beräknades kosta . Förall återgå till vägbyggnadssidan vill jag nämna atl påbörjasolika sysselsättningsobjekl i länet, som fram till färdigställande kommerattdra en totalkostnad av ca 126 milj. kr. pågår vägbyggen i AMS regiför totalt ca 21 milj. kr. är säkert lika väl som jag medveten om de satsningar som hittills i århar gjorts för att främja sysselsättningen i . Jag tror också atlBertil är lika medveten om det statsfinansiella läget som Ju fordraren stram prövning av nya åtaganden. 1 interpellationen har lagtfram förslag om ytteriigare vägbyggen för ca 82 milj. kr. Fråganom ytteriigare insatser för atl främja sysselsättningen i olika delar av landetfår naturligtvis övervägas av regeringen när sysselsättningsläget ger anledninghärtill. Som industriministern framhöll följer regeringen nogautvecklingen i länet inte minst i och är beredd atl med de medelsom nu står till dess förfogande stödja projekt som ger nya arbetstillfällen iVärmland. Jag är därvid för min del beredd att pröva de vägobjekt som BertilJonasson nämner i sin interpellation. Jag tackar kommunikalionsministern för svaret på min interpellation.Får jag också säga attjag med hänsyn till förhållandena är nöjd med svaret. Jagfinner del positivt, och det bör öppna goda möjligheter. Bakgrundentill min fråga är den stora brist på sysselsättning som råder i ochsom i stort har sin grund i den lågkonjunktursvacka som drabbat mänga länderoch som genom samtidiga strukturomvandlingar drabbat den värmländska industrinalldeles speciellt hårt. Dentidigare trepartiregeringen ställde sig positiv lill oss värmlänningar genommedverkan lill framskapandel av den s. k. Värmlandsdelegationen. Delegationenhar på olika sätt sökt komma till rätta med problemen i länet. Vihar också fått gehör för många av våra krav, och dessa har såvälindustriminister som kommunikationsminister härredovisat. Det rör sig om 120 milj. kr. för statliga anläggningar ochbyggnadsarbeten. Även om vi ansett att vi borde ha fått mera, vill jag helt klart deklarera atl vi ärmycket tacksamma för vad vi fått. Del har givetvis gett sysselsättning åt mångavärmlänningar i en svår situation. Jag säger della även om jag frän visst hällstundtals blir beskylld för att vara advokat eller ombud förtrepartiregeringen. Men jag är som kommunikalionsministern i svaret förmodar,helt medvelen om att det hårda statsfinansiella läget fordrar en stram prövning,och därför har Jag ej kunnat medverka i den värsta kravdebalten. Det skullekanske inte heller gagna saken. Omvi emellertid ser på möjligheter vill jag påstå att mycket fäsatsningar ger mer av sysselsättning och utvecklingsmöjligheter såväl i nuetsom för framtiden som en satsning på nödvändiga vägbyggnadsprojekt. Vi harmånga som behöver sysselsättning. Vi borde i helt enkelt inte ha rådatt låta dem gå sysslolösa. En produktiv insats ger resurser lillfolkhushållel. Vihar vidare i många anläggningsfordon som inte utnyttjas. Vi bordeheller inte ha råd att låta bli att utnyttja dessa. Jag har, herr talman, enstatistik i min hand som visar del dåliga utnyttjandet av dessa fordon, men Jagskall inte ta kammarens tid i anspråk med alt läsa upp den. Jag skall överiämnastatistiken till kommunikationsministern. Detär mänga företagare och hos dem anställda som genom ell ökat vägbyggande skullefå ökad sysselsättning. Här finns även en annan viktig fråga.Planeringen bör gälla åtgärder som ger en jämn sysselsättning över ,och del bör gälla även maskinsidan. Vägbyggande och underhäll är viktigt. Vårainvesteringar i landels vägnät måste förvaltas så all vägkapitalet inteurholkas. Ett bra vägnät är också grunden för en utbyggnad av näringslivet idess olika former. Minslutsats blir att vägbyggande är en mycket lönande investering för landet ochinte minst för vårt län. Det skulle ge sysselsättning i ochmöjligheter lill nya fabriker och företag för framtida produktion ochsysselsättning. Nuärjag naturligtvis klaröveratl vi inte kan få pengar lill alla defyra vägprojekt som Jag nämnt i min interpellalion. Det skulle dock varatacknämligt om vi kunde få medel för att sälla i gång någol ellerförhoppningsvis några av dem. En sådan satsning är nödvändig, och allaprojekten är mycket angelägna. Totalt skulle de dra en kostnad av ca 82 milj.kr. Enligttilläggspropositionen skulle få 275 milj. kr. till vägbyggnader.Jag motsätter mig naturiigtvis inte delta. Jag är inte på något säll missnöjdmed satsningar för . Sådana är mycket behövliga. Men har dennäst största arbetslösheten i vårt land, och därför behöver vi ocksåi fä i gång ytteriigare vägbyggnader. Kommunikationsministernpekar i slutet av svaret pä industriminister besked atlregeringen noga följer utvecklingen i och är beredd att med de medelsom nu står till dess förfogande stödja projekt som ger nya arbetstilirällen iVärmland, Jag är särskilt lacksam för slutvinjetlen i kommunikationsministernssvar, där han säger alt han skall pröva de vägprojekt som Jag har tagit upp. Omigångsättning av vissa vägförbättringsbyggen i Omåtgärder för att stoppa SAS flygningar på , m. m. Jagvill bara, herr lalman, uttala den förhoppningen att denna prövningockså skall leda lill resultat. Jag vill säga till atl också jag tycker atl del ärviktigt atl vi för framtiden tillser att del inte är helt vattentäta skottmellan och , utan att del skall finnasmöjligheter alt använda AMS-medel för vägbyggnad pä ett kanske mer flexibeltsätt . Det ökar möjligheterna att genomföra vägbyggnader som ärsärskilt angelägna, bl. a. och inte minst i . BERTILJONASSON (c): Jag är särskilt lacksam för den uppfattning som vår nyekommunikationsminister framförde och som jag delar. Jag tror att en sådaninriktning skulle ge oss möjligheter alt åstadkomma betydligt mera på deltaområde. Överläggningenvar härmed avslutad. §10 Om åtgärder för att stoppa SAS flygningar på , m. m. Utrikesministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels de den 19 resp.22 oktober anmälda interpellationerna 1979/80:34 av (), och1979/80:37 av (). dels en den 25 oktoberanmäld fråga 1979/80:72av i (vpk) och anförde: har i en interpellation frågat mig dels vilka åtgärderregeringen kommer att vidta för att förmå SAS att stoppa sina flygningar päSydafrika, dels vilka andra åtgärder regeringen kommer atl vidla för attytterligare isolera regimen i , MargitOdelsparr har i en annan interpellalion frågat om Jag anser all SASSydafrikatrafik och resepropaganda är förenliga med officiella politikmol apartheid och förhållandena i samt om jag är beredd alt lainitiativ för att få till stånd beslul i som leder till alt SASfiygningar till upphör. Slutligenhar i ställt frågan om jag anser all dennaflygtrafik är förenlig med regeringsdeklarationen, där det står att:"Regeringen skall fortsätta arbeta mot rasism och för frihet i södraAfrika," Jag avser att besvarainterpellationerna och frågan i ett sammanhang. Sydafrikafortsätter atl tillämpa det avskyvärda apartheidsyslemel, trots internopposition och trots omvärldens vädjande och varningar, söker genom ettaktivt internationellt agerande f till stånd verkningsfulla åtgärder motSydafrika, Vi har från svensk sida tillhört de ledande i kraven på ökadanvändning av ekonomiska påtryckningar som led i kampen mot apartheid. Enutgångspunkt har därvid varit att sådana åtgärder för att bli verkligteffektiva bör komma till stånd genom bindande beslul av säkerhetsrådet i denordning FN:s stadga föreskriver. Vi har uppmanat atl vidlaåtgärder för atl hindra fortsatta utländska investeringar och finansiella lånlill . Vidare har vi uttalat att säkerhetsrådet bör diskutera åtgärdersom hör samman med oljehandeln och fiygtrafiken med . Densvenska lagen om förbud mot investeringar i och , vilkenantogs , var en undantagsåtgärd i avvaktan på beslut i dennariktning av säkerhetsrådet. Skälenlill detta steg redovisades utförligt vid riksdagsbehandlingen. Denna svenskaåtgärd har visats betydande internationell uppmärksamhet och tjänar därigenomsyftet att vara ett exempel som andra kan la efter. Närdet gäller SAS fiygningar på planerar regeringen inte någol initiativför att stoppa dessa i frånvaro av ett beslut i omflygtrafiken med . En sådan isolerad aktion skulle ha obetydlig elleringen verkan på och dess aparlheidpolilik. Den skulle med allsannolikhet endast medföra atl andra länders flygbolag - och då bl. a.Sydafrikas eget - övertog den trafik som SAS nu upprätthåller. Närdet gäller kritiken mol SAS resebroschyr om så är SAS redan medvetetom denna kritik. Del tillkommer SAS att avgöra om kritiken skall föranledanågon åtgärd. Påfrågan vilka andra åtgärder som vidtas för att isolera regimen i villjag peka på diskussioner regeringen haft med Riksidrottsförbundel om riktlinjerför atl avbryta idrottskontakterna med . Biståndet lill flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer har ökats. har vivisumlvång för sydafrikaner. Sverigebeviljar inga exportkrediter i samband med export till . Inte hellerlämnar finansiella lån till . Regeringenkommer att fortsälta sina ansträngningar mot apartheid enligt de riktlinjer Jagnu har redovisat. Jag vill tackaför alt utrikesministern svarat på min interpellation. Rasistregimensapartheidpolilik i vilar på två förutsättningar. Den ena är enfortsatt utsugning av den afrikanska befolkningen både socialt och ekonomiskt.Den andra är ett fortsall stöd från länder som regimen i älskar attkalla förden fria väriden. Detta stöd sker främst i form av kapital, teknologi,handel och transporter. Utan dessa båda förutsättningar skulle systemet rasasamman. Atl befria den afrikanska befolkningen från utsugningens tyranni är iförsta hand en kamp för afrikanerna själva. Omåtgärder för att stoppa SAS flygningar på , m. m. Omåtgärder fÖr att stoppa SAS flygningar på , m. m. denna kamp borde de fåväridssamhällels fulla stöd. Den andra förutsättningen är det i första handvår uppgift att la oss an. Då måste vi också inse atl ekonomiska förbindelsermed är ett stöd till rasistregimen där. Därför har det beslut somriksdagen fattade varit av stor betydelse. Genom atl stoppa svenskainvesteringar i har riksdag inom ett viktigt område gåttfrån ord till handling. Menvi måste naturligtvis agera på fiera områden och på flera internationella ochnationella nivåer , allra helst som vi befinner oss i en situation därden sydafrikanska regeringen med hjälp av stort PR-maskineri med dolda anslagförsöker ge väriden intryck av att man håller på att ändra grunderna förapartheidpoliliken. Denlagstiftning som arbetas fram i , framförallt gentemot de fackligaorganisationerna, innebär att majoriteten av den afrikanska befolkningenkommer att berövas rätten till facklig anslutning och rätten tillkollektivavtal. Del innebär all oregislrerade fackföreningar kommer alt hindrasalt verka och all den sydafrikanska ställiga kontrollen kommer attöka på alla områden inom den fackliga verksamheten. Fackelshandlingsmöjligheter blir starkt begränsade, beroende på kontroll frånsäkerhetspolisen och beroende på alt man i lagen förvägrats rätten att yttrasig i politiska frågor. Man vågar inte heller offentigt uttala sig ominvesleringsförbudet, eftersom också detta är ett lagbrott enligt sydafrikansklagstiftning. Detär dessa svårigheter som nybildade svarta landsorganisation,FOSATU, slår inför. Därför är det självfallet också viktigt för fackligaorganisationer runt om i världen att visa sin solidaritet med den fackligakampen i . Densvenska och den nordiska fackföreningsrörelsen har, liksom Fria fackföreningsinternalionalenarbetat hårt för att få till stånd både en ökad isolering av Sydafrikasregering och ett vidgat stöd för och fördjupat samarbete med de krafter inomoch utanför som kämpar för demokratiska och fackliga fri- ochrättigheter. Dennordiska fackliga samorganisationen hart, ex, krävt av SAS atl bolaget upphörmed sina flygförbindelser med , Detta gemensamma nordiska fackligakrav har inte gett något resultat, 1 det lägel kan naturiigtvis ingen nordiskregering frånsäga sig sitt ansvar i den här frågan. Del är nu klart att SAS påfrivillig väg inte kommer att avstå från vare sig sina person- eller sinagodstransporter till , SASgör dessutom allt som står i dess makt för att måla i dess regeringsvila färger, 1 den reklambroschyr för fiighten från till Johannesburgsom är aktuell letar man förgäves efter en beskrivning av de villkor som denhelt överväldigande delen av befolkning lever under, 1 den 24-sidigabroschyren lyckas man helt undvika att över huvud laget nämna det som Sydafrikaär mest känt för, nämligen den förhatliga apartheidpolitiken. Istället skriver man om utflykter som kan göras för att studerainfödingsdansersom ägerrum första, andra och fiärde söndagen . Och självfallet gör manreklam för trummor, sköldar, spjut, huvudmasker och annat, som för tanken tilllyckliga infödingar som lyckligt dansar i urskogarna runt ochPretoria. Om hade något rekord för smaklösa reklamfolders, säskulle SAS Sydafrikatblder vara en allvariig aspiranl på del. Broschyrenär intressant främst därför atl den avslöjar hur SAS ser på . Ochförst efter protester överväger man alt ändra på innehållet. Men, herrutrikesminister, man botar inte smittkoppor med kosmetika. Det enda rimliga äratt flygningarna stoppas. Därför är det förvånande all utrikesministern säger:"En sådan isolerad aktion skulle ha obetydlig eller ingen verkan påSydafrika och dess apartheidpolitik." Om delta är utrikesministerns tro,så borde han inte ha varit med om att stoppa nyinvesteringar iSydafrika. Det enda logiska är all fullfölja isoleringspolili-ken från i vårasoch se sloppel för nyinvesteringar i som ett första steg för attisolera regimen i . Nästa steg är att stoppa flygningarna. äruppenbarligen en fråga om ambitionsnivå. Regeringen sitter nöjd med hittillsfattade beslut om isoleringar. Dessutompåstår utrikesministern i sitt svar atl flygbolag skulle övertaflighlerna, om SAS lade ner dem. Så enkla trick som alt påstå något sådanttycker jag utrikesministern borde hålla sig för god för. De nordiskaluftfartsmyndigheterna har självklart alla möjligheter alt förbjuda såväl startsom landning på nordiskt territorium. Också här handlar del om ambitionsnivå. Utrikesministernsäger ju dessutom själv alt vårriksdagens beslut har "visats betydandeinternationell uppmärksamhet" och tjänar som ett exempel för andra att taefter. Varför vill inte utrikesministern vara med om all sätta upp andraexempel som är värda att ta efter? Justnu pågår inom en rad folkliga organisationer och aktionsgrupper i hela Nordenenkampanj under ledning av . Dess mål är, liksomtidigare den nordiska fackliga samorganisationen har krävt, just att stoppa SASflighter pä . Tyvärr tvingas jag konstatera alt denna kamp får manföra utan den borgerliga regeringens stöd. Men regeringens motstånd mot kravetmåste ses som en ulmaning, som måste sporra till än mer intensivaansträngningar för kraven, därför atl del är en sanning alt SAS ger Sydafrikaluft under vingarna. På grund härav blir också dessa flygningar ett indirektstöd för apartheidpoliliken. Jagfrågade även utrikesministern vilka övriga åtgärder regeringen var beredd altvidla för alt isolera regimen i . Del är bra att utrikesministernredovisar några nationella åtgärder som stöd till flyktingar ochbefrielserörelser. Men jag saknar en programförklaring vad regeringen tänkergöra på del internationella planet. är i den situationen alt vårt landhar ganska goda förutsättningar all påverka den internationella opinionen. Dethar också skett i internationella fora som , där 1976 tillsammans med en stor majoritet uttalade sig förjust flygbojkotl mol . Sedan kan vi ju beklaga alt man inte följer uppbeslutet här i . Omåtgärder för att stoppa SAS flygningar på , m. m. Omåtgärder för alt stoppa SAS Jlygningar på , m. m. Menden andra delen, de direk ta kontaklerna med o//Afl regeringar, sak nas ialltför stor utsträckning. Om man undantar de svenska ambassaderna i de s. k.frontslaterna, så finns det åtskilligt alt göra också i andra länder. Regeringenhar tryckt upp beslutet om förbud mot nyinvesteringar, som fållade ivåras, på engelska. Det är bra. Men på vilket sätt tänker man sprida dennainformation? Och på vilket sätt och i vilken omfattning kommer man atl ta egnainitiativ för att förmå andra länder att följa efter? Härhar Ju regeringen alla möjligheter atl inbjuda olika länder till information.Del bör man göra, i stället för all sitta och vänta på att något land skallkomma och speciellt efterfråga en broschyr. Och här vill Jag ställa nästafråga: Vilket departement, herr utrikesminister, är det som är ansvarigt för altinformationen sprids? Är del , där , som gick emol beslutet, är chef? Eller är det ? Jagtror också att det vore värdefullt om regeringen gjorde en ordentliginventering av alternativa marknader för svenska varor som finns iSydafrika. Inte minst på den afrikanska kontinenten skulle en sådan inventeringoch en informatonsverksamhet om beslutet kunna medverka lill att de berördasvenska företagen lättare skulle kunna skapa nya marknader. Exempel på ettsådant land är , Det finns säkeriigen många fier exempel. Del är sådanaaktiva åtgärder som utgör ett viktigt led i uppföljningen av riksdagsbeslutet.Här har regeringen ett speciellt ansvar eftersom riksdagsbeslutet innebar uttalade att ansvaret för de negativa verkningar som beslutet får för deanställda skall bäras av samhället i dess helhet. Om regeringen inget görriskerar vi atl hamna i en situation som innebär att de svenska metallarbetarnavid de berörda förelagen kan få problem, Därförärdet viktigt att regeringenarbetar med ell fullödigt program i syfte att isolera samt för altvisa att man är solidarisk med de anställda som kan drabbas av de negativaverkningarna. Tillslutkanjag inte låta bli alt citera några kloka ord om värt ansvar när det gällersituationen i : "Världsopinionenmåste tvinga de sydafrikanska ledarna atl ta sitt förnuft till fånga om inteutvecklingen obönhörligen skall leda till ett raskrig med omätligt lidande ochelände för alla sydafrikaner, svarta som vita. Vi har en skyldighet och ettansvar atl göra vad vi kan för all sätta aparlheidregimen under ökattryck." Jagkan instämma i varje stavelse. Orden yttrades vid avslutningen av delinternationella antiapartheidårel på . Namnetpå den man som fällde detta yttrande är . Låloss nu gemensamt gå från ord till handling! Lät oss se till all förra vårensriksdagsbeslut endast var ell första steg när del gälleratt vidta en serieisoleringsätgärderoch andra åtgärder mot rasistregimen i ! Även omutrikesministern kan få svårigheter inom regeringen med genomförandel av ensådan politik vågar Jag garantera atl den politiken kommer all få etthelhjärtat stöd av arbetarrörelsen. Jag vill tacka utrikesministern för svaret pä min interpellalion. IFN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna är inskrivet principen om allamänniskors lika värde och rättigheter. Alla människors lika värde ochrättigheter är dock en realitet endast för en begränsad del av Jordensbefolkning. Ingenslanshar denna princip satts åsido på sådant sätt som i . hargenom sin rasåtskillnadspolitik, kallad apartheid, utövat ett legaliseratförtryck av andra raser. Apartheid utgör ett lagfäst system för rasålskillnadoch infördes i och med rasåtskillnadslagsliftningen är 1948, Apartheid äruppbyggd på den förkastliga föreställningen att den vita rasen skulle varaöverlägsen och att människans värde skulle vara beroende av etnisk tillhörigheteller ras. Förtryck av människor på grund av deras rastillhörighet elleråsikter förekommer förvisso på mänga ställen på vår jord men ingenstans genomett så systematiskt och lagfäst system som genom apartheidpoliliken. AvSydafrikas befolkning om ca 26 miljoner människor ulgör de svarta afrikanernaca 19 miljoner. Den s. k. färgade befolkningen, som sydafrikanerna betecknarmänniskor av blandras, beräknas till 2.4 miljoner. Den vita befolkningenuppgår till drygt 4 miljoner eller omkring 15 96 av befolkningen. 1 enlighetmed rasåtskillnadsideologin har den vila regeringen förvisat de olika svartastamgrupperna lill "hemländer", s. k. banlustans. Hemlandspolilikeninnebär att den svarta befolkningen, ca 70 96 av alla invånare, ges hemortsrätttill sammanlagt av landels yta. Hemländerna utgörde resursmässigt sämstaområdena. 1 stället tvingas de svarta arbeta ide vitas industrialiseradeområden som gästarbetare. På della sätt splittras även familjerna, eftersom ihuvudsak endast manlig arbetskraft får tillträde till de vita delarna.Bantustanspoliliken är ett avskräckande exempel på rasförtryck. ISverige betraktar vi apartheidpolitiken i som ett hol motinternationell fred och säkerhet, och den uppfattningen delas också av enmajoritet av världens länder. har även, som utrikesministern framhålliti sitt svar, understött och tagit initiativ lill uppmaningar från FN:sgeneralförsamling till säkerhetsrådet om sanktioner mol . Dethar visat sig svårt atl få lill sländ bindande beslut i säkerhetsrådet. Ettsådant beslul fattades dock av säkerhelssrådel beträffandevapenembargo mol . skedde mol bakgrund av de fredligademonslralionerna i Sharpeville mol passlagarna och i molraslagarna, demonstrationer som slogs ned på det mest brutala sätt och därhundratals människor dödades. Apartheidpolilikenfortgår dock, och den vita regimen verkar okänslig för fördömanden frånomvärlden. Man tvingas tyvärr konstatera att de förändringar som har skett ärobetydliga. Därför är det angeläget att vi från svensk sida med all kraftarbetar för att apartheidpoliliken skall avskaffas. Här i har fråganom ekonomiska sanktioner mol aktualiserats vid ell fiertallillfiillen, och antogs en lag om förbud mot Omåtgärder för att stoppa SAS flygningar på , m. m. Omåtgärder Jör att stoppa SAS flygningar på , m. m. investeringar i Sydafrikaoch . Jag vill uttala min tillfredsställelse över att denna lag harantagils, och jag hoppas att andra länder på liknande sätt skall visa sinsolidaritet med det förtryckta folket i . Föratt lagen skall få avseddverkan är det även angelägel att den ges en restriktiv tolkning när det gälleransökningar om dispens för investeringar. Imin interpellation harjag aktualiserat frågan om en flygbojkotl från SAS sidamot . Tyvärr är inte utrikesministern beredd alt ställa sig bakom minasynpunkter. I och för sig kan jag forslå utrikesministerns motiveringar, menJag tycker ändå atl man kan göra liknande värderingar när del gäller en sådanbojkottåtgärd som när det gäller investeringar i . En nygbojkott anserjag vara ett viktigt inslag i en isolering av den vita regimen i . FN:sgeneralförsamling har även i en resolution uttalat sig för ekonomiskasanktioner, bl. a. genom atl förhindra flyg- och båtförbindelser medSydafrika. Mot bakgrund av delta villjag fråga utrikesministern: planeras från svensk sida, både nordiskt och internationellt, för allåstadkomma ell bindande beslut om ekonomiska sanktioner i ? Jaghar i min interpellation även kritiserat SAS resebroschyrer om , somjag anser inte skildrar de verkliga förhållandena i . Jag hoppasatt statens representanter i aktualiserar frågan för att få enändring lill stånd. Situationen i kräver ökade internalionella pålryck-ningar. Idetta sammanhang har varit ell föregångsland på många områden, och jagvill uttala min tillfredsställelse med utrikesministerns deklaration, attregeringen kommer atl fortsätta sina ansträngningar mot apartheid och fullföljasill i regeringsförklaringen uilalade syfte atl öka respekten för mänskliga fri-och rättigheter i alla länder. HANS iHallstahammar (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga lill utrikesministern. Jagskall börja med atl instämma i beskrivning av de förhållandensom den fascistiska regimen i vilar på. Mot bakgrund av sammabeskrivning vill Jag påpeka hur viktigt det hade varit all stödja vpk:slagförslag till ekonomisk bojkoll av och . Den av riksdagenantagna lagen om förbud mot investeringar är uppenbarligen inte tillräcklig.