prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — Merparten av den kommunala verksamheten äravhängig av statliga direktiv, initiativ och finansiering. Eftersomutlandssvenskarna har rösträtt i riksdagsvalen är det ren logik att äveninvandrarna får det. Ca 250 000 invandrare saknar rösträtt iriksdagsvalen. De har av skilda skäl ej sökt svenskt medborgarskap. Dettafaktum skall enligt reservanterna inte belasta dessa människor ochdiskvalificera dem frän vad svenskar i allmänhet betraktar som mänskligrättighet. De praktiska lösningar som krävs för att utöka rösträtten till ickesvenska medborgare vid riksdagsvalfordrar en utredning. Därför yrkar jag bifall till reservationen, som innebärbifall till motionen 1978/79:817. Under detta anförande, i vilketIngegerd () instämde, övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar, (vpk): finns i flera hundra tusen människor som ärinvandrare. De allra flesta av dem kom hit när vi behövde dem som arbetskraft.De utgör en del av den internationella arbetarklassen, som tvingats bort frånsina hemländer, från sina kulturer, från sina hembygder. De har tvingats bortav de omänskliga utvecklingslagar som finns inbyggda i det kapitalistiskasamhällssystemet. De har tvingats av svält, arbetslöshet och misär. De harfunnits i och de finns häri dag. har de kallats"de nya svenskarna". Invandrarna utgör en del av den svenska arbetarklassen, endel som drabbas hårdare än andra av det kapitalistiska systemets återkommandekriser. De drabbas hårdare av arbetslöshet, prisstegringar och socialutslagning. De bor i de dyraste och sämsta bostäderna i stadsdelar med storsocial förslumning. Deras barn blir utslagna i skolan eller redan påförskolestadiet. Invandrarkvinnorna lever ofta i total isolering. De har svårtatt hävda sig på den svenska arbetsmarknaden på grund av språksvårigheterna. Invandrarna deltar mindre än andra i samhällsdebatten. Deär i mindre grad politiserade. De deltar i tnindre utsträckning än andra iarbete inom facket, hyresgästföreningar och andra organisationer. De förtryckspä två sätt - både som invandrare och som arbetare. Invandrarna håller på att utvecklas till ettunderproletariat. Denna utveckling kommer, om den tillåts fortsätta, att haförödande konsekvenser för den svenska samhällsutvecklingen och kommeratt påverka demokratins utvecklingsfnöjligheter. Invandrarna har alla de skyldigheter som de svenskamedborgarna har. Men de saknar möjligheter att påverka sin egen_situation. Deär helt utestängda från det svenska samhällets beslutsprocess och kan intepåverka den. De saknar den mest grundläggande rättigheten - den som är grundsteneni vårt demokratiska system, nämligen rösträtten. Vårt parti anser att var och en som bor ocharbetar i vårt land skall ha lika rättigheter och skyldigheter. Somgrundläggande demokratisk rättighet bör rösträtten tillfalla alla människor iSverige på lika villkor. Det var ingen tillfällighet att just frågan om allmän ochlika rösträtt togs fram som en av de stora och centrala frågorna närarbetarrörelsen började formera sig. Och alltsedan dess har kampen för attutvidga demokratin och försvara den mot varje inskränkning varit huvudfrågorför arbetarrörelsen. Låt mig citera inledningen till en resolution som antogsvid en extra partikongress med socialdemokratiska partiet 1902, dvs. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare kampen omden allmänna rösträtten stod som hårdast mot högerkrafterna: "Inför en situation, då och riksdagän en gäng synes iimna undanskjuta eller förfuska rösträttsfrågan, denna helasvenska nationens livsfråga, har kongressen tagit del av den undersökning, somverkställts angående stämningen bland de organiserade arbetarna, rörandepåtryckningsåtgärder, samt av det resultat, vartill insamlingen för enstorstrejksfond lett." Detta citat har en klar aktualitet . Man villundanskjuta och förfuska rösträttsfrågan för invandrarna. Stämningen bland deorganiserade invandrarna är sådan, att denna fråga om rösträtten framstår somcentral. Om förhalningstaktiken drivs längre, blir också frågan ompåtryckningsåtgärder aktuell. Jag vill också citera ett par avsnitt ur en resolution somantogs vid en förstamajdemonstration i , som ytterligareunderstryker den vikt som arbetarrörelsen alltid lagt vid den allmännarösträtten. Där står att läsa: "Men icke mindre verksamt och klart hävdar densvenska arbetarklassen sin samhörighet med och sin ställning i deninternationella arbetarrörelsen därigenom att den som förnämsta föremål fördetta års majdemonstration ånyo uppställer och understryker sin storanationella fordran, hörnstenen för all demokratisk utveckling i detta land: denallmänna och lika rösträtten." Det andra avsnittet, ur samma resolution, som jag villcitera är direkt tillämpligt på den omröstning som kommer att ske här ikammaren om . Där står att läsa; "Vi står inför , då detskall visa sig, om de klasser, som sitter inne med makten, förstår sittansvar inför nationen, förstår att rösträttsfrågan blott kan lösas genom enreform, som gör hela folket meddelaktigt i rätten till och ansvaret för gestaltningenav vårt samhälles utveckling och dess framtida öden." Det är nämligen justdetta som kommer att visa sig, när skall ta ställning till vpk:smotionsförslag att rösträtt för invandrare till riksdagsval skall införas. Utskottet har uppenbarligen inte förstått detta ansvar.För det första har man förhalat frågan så att kommer att gåinnan rösträtten kan förverkligas, och för det andra har utskottet yrkat avslagpå vår motion. När utskottet skall stötta upp sitt avslagsyrkandehemfaller man åt den mest märkliga och reaktionära argumentering. Låt migcitera: "Utskottets majoritet erinrade därvid om att i så gott som allaländer är medborgarskapet en grundläggande förutsättning för rösträtt vid valpå den nationella nivån." Man anstränger sig här inte ens med att förnyasin argumentering, utan nöjer sig med att hänvisa till vad som sagts tidigare.Detta innebär att utskottsmajoriteten i sin bedömning om demokratins utvecklingi utgår ifrån förhållandena i andra länder. Jag vill påminna utskottetom att invandrarna som det här gäller faktiskt lever här i . tillriksdagen gäller också . Och utskottets ledamöter är själva valda av detsvenska folket för att fatta beslut som utgår ifrån de förhållanden som råderhär och där en av uppgifterna är demokratins utveckling och fördjupning i dettaland. Det är förbluffande att ett utskott i den svenska använder sigav en argumentering som i princip innebär en reaktionär likriktning som göralla framsteg och all utveckling på demokratins område omöjliga. Vidare säger utskottet; "Detta samband" - dvs.sambandet mellan medborgarskap och rösträtt - "hade motiverats med attrösträtt inte borde tillkomma den som inte känner sådan samhörighet med landetatt han vill förvärva medborgarskap." Utskottet ser alltså samhörighetenmed landet som en känsla som bevisas genom medborgarskap. Samhörigheten med ett land är inte någonärftlig egenskap, som man får genom att man råkar vara född i ett eller annatland, eller att man får det eller det medborgarskapet. Invandrarnas samhörighetmed landet är något som naturligt växer fram genom att de arbetar och bor här.Den växer fram på arbetsplatserna, i skolorna och i kontakt med arbetskamrateroch grannar. Den växer fram i gemenskapen, i massorganisationer, ifackföreningar, i intressegemenskapen och i känslor av glädje och sorg. Denväxer fram i kampen för gemensamma intressen. Att förneka invandrarna rösträttär ett sätt att försvåra att samhörigheten växer fram. En konsekvens av utskottsmajoritetens ställningstagande nuoch den ställning man tidigare tagit till frågan om utvidgning avutlandssvenskarnas rösträtt är att man uppenbarligen menar att allskönsskattesmitare som har funnit för gott skudda fosterlandets jord av fötterna,liksom valutasmugglare och kapitalexportörer som av likartade skäl flytt landetoch olika slags landsförrädare känner samhörighet med landet, eftersom de ärsvenska medborgare. Däremot känner inte invandrarna som bor, arbetar ochbetalar skatt här denna samhörighet. Detta hyckleri är kännetecknande för denborgerliga uppfattningen om demokrati. Genom att krypa bakom luddiga fraser somupphöjts till konstitutionella begrepp inskränker man den reella demokratin ochgör nära nog en halv miljon människor rättslösa. Vidare sägerutskottsmajoriteten: "Ett brytande av sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap skulle leda till att innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltförhög grad." Utskottet menar alltså att om invandrarna får rösträtt såskulle det innebära att det kvalitativa innehållet i begreppet medborgarskapskulle urholkas. Förutsättningen för demokratins utveckling ivarje land är att de som bor och arbetar i landet deltar i samhällslivet, tardel av den politiska debatten och medverkar efter förmåga i den demokratiskabeslutsprocessen. Detta är också en förutsättning för att de beslut som fattasskall ha en förankring i folkets rättsmedvetande och kunna förverkligas. Därförmåste också alla som besitter en demokratisk grundinställning uppfatta detallmänna deltagandet i beslutsprocessen som något positivt. Utskottsmajoritetendelar förhoppningsvis den uppfattningen, eftersom man inte på något ställe i betänkandettar upp frågan om invandrarnas rösträtt ur demokratisk Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare synpunkt.Man kan tolka detta som att utskottsmajoriteten visserligen uppfattar rösträttför invandrare som något positivt i sig, men de ser att denna fördjupning avdemokratin kommer i konflikt med vad man kallar medborgarskapets innehåll ochkan komma att urholka detta. Därav skulle man kunna dra slutsatsen attutskottet anser att det finns en motsättning mellan demokratins utveckling ochmedborgarskapets kvalitativa aspekter. Och när denna motsättning uppenbararsig, så är det demokratin som får vika. Argumenten är slående lika dem sommötte rösträttskämparna från den tidens reaktionärer ochpunschpatrioter. De kräver därför en förklaring. Och det är viktigt att förklaraför alla de människor som tror på och vill slå vakt om demokratin: På vilketsätt kan medborgarskapet urholkas genom att invandrarna får rösträtt iriksdagsval? På vilket sätt kan de rättigheter som svenska medborgare har ochsom finns inbegripna i begreppet medborgarskap bli lidande, urvattnas ellerminskas genom att invandrarna får rösträtt? De frågorna vill jag gärna ha svarpå och tillsammans med mig hundratusentals människor som diskrimineras ochomyndigförklaras av utskottsmajoriteten. Jag yrkar att med anledning avmotion 1978/79:409 och med avslag på motionerna 1978/79:817 och 1978/79:2149yrkande 2 hos regeringen begär att förslag om rösträtt för invandrare iriksdagsval skall föreläggas under innevarande . BENGTKINDBOM (c): Både och en bred beskrivning av invandrarpolitiken, av invandrarnas förutsättningaroch villkor. Det kunde också vara en debatt att föra, men jag vill peka på måste hålla isär begreppen invandrare och invandrarfrågor i allmänhet ochdet vi nu diskuterar, nämligen rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare. Invandrarnas allmänna villkor regleras ju i både grundlag och övriglagstiftning. Jag anser inte att det finns någon grund för AlexanderChrisopoulos påstående att invandrarna skulle vara rättslösa - i rättshänseendeär alla jämställda. Frågan om rösträtt för invandrare som inte har svensktmedborgarskap diskuterades även vid förra . Utskottsmajoritetenvidhåller de ståndpunkter som dä togs och pekar på sambandet mellan rörsträttoch valbarhet. Invandrarnas rösträtt vid kommunala val är också knuten tillvalbarhet i de beslutande församlingarna. Reglerna för erhållande av svenskt medborgarskapförändrades 1976, då kvalifikationstiden för förvärv av svenskt medborgarskapavkortades. Härigenom kan utländsk medborgare snabbare förvärva svensktmedborgarskap och därmed också få möjlighet att bli vald samt utöva sinrösträtt och de övriga politiska rättigheter som är förenade medmedborgarskapet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. LAHJAEXNER (s) replik: sade att jag har hållit enföreläsning i invandrarpolitik, men det har jag inte gjort. Vad jag har talatom är de demokratiska rättigheterna för en stor del av den svenskabefolkningen. Rösträtt och levnadsvillkor är faktiskt beroende av varandra. Omdet inte vore så, skulle väl inte en stor del av den svenska befolkningen ibörjan av detta århundrade ha kämpat för genomförandet av allmän rösträtt. Här hänvisas också till den förkortadekvalifikationstiden. Men det är faktiskt ca 250 000 invandrare som enbart harrösträtt i. kommunal- och landstingsval. Då kan man utan överdrift säga att detär ca en halv miljon människor som ställs utanför den demokratiskabeslutsprocess som riksdagsarbetet innebär. Jag vill inte gå in på skälen till att man låter bli attsöka svenskt medborgarskap - de har ventilerats så mänga gånger tidigare här ikammaren. Det kan vara känslomässiga och sentimentala skäl som det är onödigtatt här ta upp. Men när man räknar medborgarskap som den enda egenskap värd attbeakta vid bestämmande och fördelning av demokratiska rättigheter, så är detett slag i ansiktet på alla redbara och hårt arbetande invandrare som det ärfråga om här. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare (vpk) replik: har sagt att man måste hålla isär invandrarfrågori allmänhet och rösträtt för invandrarna. Då menar han naturligtvis att när detgäller alla dessa problem som invandrarna berörs av - arbetslöshet,prisstegringar, utslagning av olika slag - förbehåller sig rättenatt bestämma själv. Däremot skall invandrarna inte ha rätt att delta i debeslut som berör deras egna problem. Det är någonting som är frapperande för enmänniska som har demokratisk utgångspunkt för sitt resonemang. Sedan vill jag ta upp en annan sak.I er motivering för att invandrarna inte skall ha rösträtt ingår - det harframkommit i utskottet - att medborgarskapets innehåll skulle urholkas ochurvattnas om invandrare skulle få rösträtt. Det återstår för er att förklara påvilket sätt de svenska medborgarnas rättigheter, som är inbegripna imedborgarskapet, skulle urholkas om invandrarna får rösträtt. Det är en viktigfråga som ni måste besvara, och jag väntar på svaret. BENGTKINDBOM (c) replik: Jag sade att gjorde en beskrivningav både förutsättningar och villkor, och jag pekade på att det är saker attdiskutera i annat sammanhang. Med anledning av inlägg vill jagpåstå att invandrarna inte är rättslösa, eftersom det finns en reglering både iregeringsform och i övrig lagstiftning. Vad vi diskuterar är alltså rösträttför de invandrare som inte har svenskt medborgarskap. Jag har inte vänt mig motatt invandrare - om vi använder detta begrepp - deltar i besluten och har Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare möjligheteratt påverka samhället. är ju själv ett exempel på attdet är möjligt. (vpk) replik: säger att innehållet i medborgarskapetskulle urholkas. Detta är en mycket viktig fråga, och jag vill ha klarhet i hurman motiverar det påståendet. Jag skall citera ett flygblad, fru talman, som getts ut avmoderata samlingspartiet i , Rubriken lyder; Utländsk medborgare kan blisvensk riksdagsman! "Om socialdemokraterna vinner valet innebär det,enligt () och LO att alla invandrare får rösträtt även iriksdagsval. Detta betyder alltså att en politiskt aktiv chilenare ellerjugoslav med en helt annan politisk bakgrund och tradition ska kunna väljas ini vår riksdag och kanske till och med ta säte i utrikesutskottet. Detta menarsocialdemokraterna ska kunna ske utan svenskt medborgarskap. Vi motsätter oss detta med all kraft och frågar ossnaturligtvis vad det då fortsättningsvis är för mening med att vara svensk medsvenskt medborgarskap och vart egentligen är på väg." verkardet som om halvfascistiska tankegångar när det gällermedborgarskapet har vunnit gehör i utskottet och anammats av hela utskottet.Man använder exakt samma argumentation för att avstyrka rösträtt förinvandrare. () replik: flygblad har inte varit föremålför behandling. Det får stå helt och hållet för dem. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. DANIELTARSCHYS (fp): Jag vill börja med att helhjärtat instämma i på invandrarnas betydelse för det svenska samhället. Det är ocksåenligt rnin och mening mycket viktigt att invandrarna har storamöjligheter att ta del i politiken. Vi har en positiv inställning till attinvandrarna lar rösträtt. Men för oss är frågan inte otn invandrarna skall fårösträtt - den frågan besvarar vi med ja - utan frågan är hur de skall fårösträtt. Svaret på den frågan är att det bör ske genom medborgarskapet.Hundratusentals invandrare har redan rösträtt till riksdagsvalen, därför att dehar blivit svenska medborgare. Åter hundratusentals kan redan nu bli ellerkommer inom några fä år att kunna bli svenska medborgare. Medborgarskapet kanses som ett knippe rättigheter och skyldigheter, och vi kan för vår del inte senågon fördel i att bryta ut t. ex. rösträtt och valbarhet ur det knippet ochdärmed göra medborgarskapet mindre eftersträvansvärt. Den rätta metoden för att vidga invandrarnas rösträtt iriksdagsval är i stället att förkorta kvalifikationstiden för medborgarskapet.Förslag i den riktningenhar länge framförts från sida. Vi har i upprepade motioner yrkatpå att kvalifikationstiden för utonniordiska invandrare skulle sänkas till fyraår, men vi har inte fått gehör för den tanken i den här kammaren. Vi är bereddaatt föra fram den tanken igen. Till sistett par frågor till . Om jag förstod rätt sade hon attutlandssvenskarnas rösträtt var ologisk. Avser socialdemokraterna att ta initiativtill att upphäva utlandssvenskarnas rösträtt? Min nästa fråga lyder: Är det också ologiskt medutlandsrösträtt för finländska invandrare i ? I den finländska riksdagenhar socialdemokraterna medverkat till att ge utlandsfinländarna rösträtt, tillskillnad från vad socialdemokraterna har gjort i . Tycker det är fel att de finländska medborgarna i har möjlighet att deltai de finländska riksdagsvalen? Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare har sagt att för folkpartietär inte frågan om invandrarna skall ha rösträtt utan när. Då borde folkpartietockså ta steget fullt ut och inte komma med det gamla argumentet om attförkorta kvalifikationstiden. Sedan ställde en fråga omsocialdemokraterna anser att utlandssvenskarnas rösträtt är ologisk. Det harjag inte påstått, utan jag menade att införande av rösträtt för icke svenskamedborgare är en logisk följd av utlandssvenskarnas rösträtt. När det gäller Sverigefinnarnas rösträtt i de finskariksdagsvalen vill jag säga att vi inte heller har någonting emot den. Justdetta med dubbel; 'isträtt och eventuell dubbel valbarhet har ju nämnts i densocialdemokratiska motionen, där vi har föreslagit en utredning. Efter vad som har hänt i årets val- det har cirkulerat uppgifter om sjunkande valdeltagande bland invandrarna häri - finns det ännu större anledning att tillsätta en utredning. Detmåste ju finnas en anledning till att invandrarnas valdeltagande har sjunkit.Kan det möjligtvis vara så att invandrarna har genomskådat sambandet mellan destatliga och kommunala besluten? DANIELTARSCHYS (fp): Det gläder mig att socialdemokraterna har lagt ned sittmotstånd mot utlandssvenskarnas rösträtt. Men vad sade var att detvar mera logiskt att ha rösträtt för invandrare utan medborgarskap. Får jag dåställa frågan: Finns det något land i världen som har insett den logiken? Finnsdet något land i världen som har omsatt den logiska tanken i praktiken? Såvittjag vet finns det inte något land som har den typ av rösträtt som de svenskasocialdemokraterna eftersträvar. Jag sade inte att frågan är när utan att frågan är hur manskall införa rösträtt för invandrare. Vi har en helt positiv inställning tillatt alla som kommer till får rösträtt, bäde i kommunalval och iriksdagsval. Nr 51 vi menar att den rimliga metodenatt förverkliga detta mål är att den enskilde Torsdagenden ansöker om svenskt medborgarskap.Och vi är beredda att underlätta sådana ansökningar genom att sänkakvalifikationstiden. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare LAHJAEXNER (s) replik: Det här är så kluvet som det kan vara. Likakluvet är betänkandet. Utskottsmajoriteten säger att det självfallet är avvärde att på olika sätt försöka stärka invandrarnas deltagande i den politiskabeslutsprocessen i vår( land. Man vill alltså både äta kakan och ha den kvar. Visserligen är det sant att rösträtt för icke medborgareännu inte införts i något land. Men varför kan vi inte tillsätta en utredningoch utröna vilka möjligheter det finns att införa det? Det finns ingenting somsäger att inte kan vara ett föregångsland i den här frågan också. (vpk): säger att det inte finns något land ivärlden där det här har genomförts. Och det använder han som argument för attinvandrarna inte skall få rösträtt här! Jag får påminna om atthan är vald till för att självständigt delta i beslut om förhållandenhär i landet. Invandrarna finns i . Frågan om demokratin skall fördjupashandlar också om förhållandena i . bör alltså användasitt självständiga tänkande för att fördjupa demokratin i och intehänvisa till förhållandena i andra länder för att hindra en fördjupning avdemokratin i . En motivering för att geutlandssvenskarna rösträtt har varit att de är svenska medborgare. Utskottetsargumentation går ut på att medborgarskapet är något slags bevis för attvederbörande har en samhörighet med landet. Jag vill då fråga hans parti ser på det. Har alla skattesmitare som bor utomlands, allavalutasmugglare, alla potentiella landsförrädare, som har svensktmedborgarskap, den naturliga samhörigheten med landet, medan invandrarna sombor här, arbetar här och betalar skatt här däremot inte skulle känna den naturligasamhörighet med landet som skulle göra det möjligt för dem att rösta iriksdagsvalen? Det vill jag ha ett svar på. DANIELTARSCHYS (fp): Jag tror att och jaghar samma uppfattning om brott. En gång i världen lät vi inte dem som satt ifängelse delta i valen därför att de hade begått brott. Den regeln äravskaffad. Får jag tolka senaste yttrande så att hanvill återinföra en regel om att den som begått brott inte skall ha rätt attrösta? Jag ser inget hinder för att blir ettföregångsland, om vi verkligen hittar en ny modell för att utvidga rösträtten.Men är det så att vi har en fungerande modell för att ge rösträtt tillinvandrarna, och det är förvärv av medborgarskap. Både är exempel på att den modellen fungerar. Dä tycker jag inte viskall behöva ställa till oreda idet internationella systemet genom att införa en princip som skapar problem förolika länder, nämligen dubbel rösträtt. Just för att vi skall kunna finna den svenskamodellen i denna fråga föreslår vi en utredning. Vore det tillräckligt att deinvandrare som redan har svenskt medborgarskap fick sitta i denna kammare,skulle vi aldrig föreslå denna utredning. (vpk): Det är just den modell som vi nu diskuterar som intefungerar. finns det 500 000 människor i detta land som inte har rösträtt,dvs. som inte kan påverka sin situation genom att delta i den demokratiskabeslutsprocessen. Det är detta det är fråga om. Sedan vill jag få svar på en fråga. I argumentationen motkravet på att invandrarna far rösträtt betonas att om invandrarna skall harösträtt innebär detta att medborgarskapets innehåll kommer att urholkas. Detåterstår för er att förklara vilka kvalitativa försämringar av medborgarskapetsom skulle inträffa om invandrarna får rösträtt. Pä vilket sätt skulle svenskamedborgare förlora de rättigheter som ligger i medborgarskapet genom attinvandrarna får rösträtt? Medborgarskapet skulle givetvis vara mindre eftersträvansvärtom det inte innehöll rösträtt och valbarhet såsom två väsentliga komponenter. Det är riktigt att många har bott här länge men inteblivit svenska medborgare.