prot · G309162 · 1979-12-31 00:00:00 — I själva verketskulle 84 en sådan fond inle tillföra nyttkapital eller några nya förutsättningar i övrigt. utan den skulle endast innebära en ytterligareinstitutionalisering av vårt näringsliv. Det är en företeelse som pä senare tidhar blivit alltmer markant och som vi på vårt håll anser att man med skärpamåste reagera mot. Vi har tillräckligt med instilutioner oeh skall utnyttja demvi har. I det här sammanhanget har vi bl. a. Investeringsbanken, som enligt vadindustriministern påpekade kunde få de ytterligare resurser somkan bli erforderliga. I såväl reservation 7 som i dess underlag, motion 1023,kritiserar socialdemokraterna hårt regeringen för att den inte har vidtagitåtgärder för alt inrätta de samhällsägda nationella utvecklingsbolag inomområdena energi, miljövård och transportsystem som harbeslutat om. Beträffande detta vill utskottsmajoriteten framhålla attregeringens uppfattning har redovisats i flera olika sammanhang, bl. a. ikonstitutionsutskottet, där anmärkningarna mot regeringens hantering av de härfrågorna tillbakavisades. De här uppfattningarna har dessutom närmare kommenteratsoch utvecklats av statsministern i en interpellationsdebatt. Del väsenfliga ihans budskap i den debatten var att regeringen självfallet inte på något sätthar kunnat avskriva de bolag som har beslutat om. Regeringen avseratt lägga fram propositioner i frågan. Av avgivna riktlinjer kan man utan vidarekonstalera atl regeringen kommer att lägga fram förslag om ettnytt utvecklingsbolag för energi. Dessutom kommer frågan om de övriga bolagenatt tas upp i samband med ett treårsprogram för styrelsens för tekniskutveckling verksamhet. Utskottsmajoriteten har godtagit de här av regeringenredovisade planerna beträffande tidpunkterna för inrättande av dessa bolag, ochutskottsmajoriteten anser atl man får avvakta regeringens åtgärder och litatill de löften som har avgivits. Man behöver inte vidta några åtgärdereller fatta några beslut. Utskottet avstyrker också motionärernas förslag i det härsammanhanget, alt pä detta stadium skall uttala sig om samarbete förprojektfinansiering mellan samhällsägda utvecklingsbolag och andrainstitutioner. Genom reservation 15 vill utskottsmajoriteten överföra etlbelopp av ytterligare 1 miljard till fjärde fondstyrelsens förvaltning meduppdrag till den atl öka insatserna av riskvilligt kapital i näringslivet. Manvill också att skall upphäva etl tidigare beslul att fondensengagemang i ett och samma företag skall begränsas till högst av aktierna. Del här är ju en fråga som diskuterats ochkanske framför allt utretts väldigt . Jag var själv ledamot avkapitalmarknadsutredningen, och där gjorde sig också en fronlbildning gällandemellan de två blocken. Från del icke-socialistiska blocket fastställde man justdessa regler om maximum av aktierna för fondens placeringar. Där harförhållandena inle förändrats. Utskottet behandlade propositionenom den svenska kapitalmarknaden. Då tog utskottet ställning till dessa frågorpå nytt, och utskottet har ju inte ändrat uppfattning . Näringspolitiken m. m. Nr 162 joritelen anser att det alltjämtinte föreligger någol behov av det r , , här medelstillskottet tilldelfonden som fjärde fondstyrelsen förvaltar. .inon fär ankomma på regeringen atl, när det blir aktuellt och motiverat, 4 juni1980 , . _ aktualisera frågan om ytterligare medel ur allmännapensionsfonden till », , ,, ., aktieköp, m. m. Vad gäller begränsning av fjärde fondstyrelsens engagemangi samma förelag anser utskottet , precis som tidigare, alt regeln om en sådanbegränsning är motiverad. Gränsen vid av aktiekapitalet eller, när detfinns aktier med olika röstvärde, av röstetalet - något sorn riksdagenfastställde - finns det enligt utskottsmajorileten ingen anledningalt ändra på , och därför avstyrks förslagen i reservationen. Sedan är det självklart, fru talman - det ber jag atl fåtillägga - att när det gäller de anställdas synpunkter på engagemang i företagdär fonden placerar pengar, så måste de synpunkterna tillmätas mycket storbetydelse. Men det kan inle vara avgörande vad de anställda säger - del måstevara en sammanvägning av synpunkter. Den sista reservation som jag avser att särskilt tala omär nr 18, I den motsätter sig socialdemokraterna utskoltsmajoritelens positivainställning fill förslaget i motion 1430 om att staten i etl inledningsskedeborde överväga någon form av slimulans för att underlätta bildandet av privatainvesteringsbolag på lokal eller regional nivå. Dessa bolag skulle enligtmotionen ha till syfte att finansiellt stödja exploatering av seriösa projektoch utvecklingsbara nya eller befintliga förelag med goda idéer. Slödel skullefrämst inriktas på mindre företag, eftersom de slora befintligainvestmentbolagen nästan uteslutande betjänar storföretagen.Socialdemokraternas avståndstagande frän det här förslaget alt förstärkasmåförelagens finansiella resurser och exploatering av nya idéer ter sig föross i utskottsmajoriteten närmast obegripligt, sett ur rent saklig synpunkt.Den negativa inställningen beror måhända, för att använda en av socialdemokraternasegna formuleringar i deras reservation 3, på en "ideologiskt prägladmotvilja'' mot småförelagen som sädana. Förverkligandet av motionens förslag kostar inle samhälletnågra nämnvärda pengar - det fordras endast att man ställer kunskaper oeh organisatoriskaresurser till förfogande, F, ö, blir det privata medel som kommer att satsas,och varför del prompt skall förhindras ter sig som sagt obegripligt. Utskottetanser atl motionens förslag är väl värt att prövas men fastslår att det måstetill elt utredningsarbete först, innan man fattar några beslut. Den utredningsom åberopas i motionen - den planerade utredningen om de mindre och medelstoraföretagens situation, som uttalat sig för - tyckerutskottsmajoriteten borde kunna bli ett lämpligt organ. bör, enligtutskottet, göra ett uttalande i den riktningen. Jag yrkar avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets förslag på alla punkter. I deltaanförande instämde () FÖRSTEVICE TALMANNEN; Nr 162 Jag får meddela all anslag om kvällsplenum nu uppsatts, Onsdaeen den (vpk): Mitt inlägg kommer att markera ett ganska långthopp i Näringspolitiken debatten, från de stora ideologiska resonemangen omindustripolitiken lill en j j detaljfråga i det betänkande som nubehandlas. Men vi får väl se del som en illustration till alt i de härsammanhangen är såväl stort som smått väsentligt. Utan aktuell erfarenhet av ulskotlsarbete ställer jag migfrågande inför vad som i näringsutskottets betänkande inryms i begreppetmotionsbehandling. Att bara redovisa yrkandet i min motion 558 och sedanavstyrka den med hänsyn till att ett helt annal slags åtgärder harvidtagits kan, som jag ser det, inte betecknas som en behandling. Man lar juinte ens upp förslagen till övervägande. Norrbottensdelegationen - somutskottet nämner och som jag väl dä skall uppfatta som den "vidtagnaåtgärd" som utskottet anser tillämplig pä mitt yrkande - är ju faktisktnågonting helt annat än vad jag avser. Det denna motion handlar om är inte nyakommittéer eller nya utredningar. Jag har i motionen utgått från konstaterandet alt de statsägdaföretagen intar en dominerande ställning som arbetsgivare i , Denställningen menar jag kunde användas t, ex, för alt medverka lill alt stimuleraen nödvändig debatt och till att öka kunskaperna om vilka resurser länet har.hur de bäst skall utnyttjas och vad som krävs för all planeringen skall tjänaen utveckling av vårt län. Jag är väl medveten om de insatser som i detta avseendehar gjorts och görs i fackföreningar, bildningsorganisalioner,ungdomsverksamheter, skolor osv. Jag är också på det klara med att de somhandhar länsplaneringen har gått ut med aktuella länsfrägor på etl nytt, brettoch engagerande sätt. Men ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Ochdet kan ju också krävas en uppföljning av olika initiativ. Om de statligaföretagen gavs möjligheter alt verka i motionens riktning, skulle detsäkerligen innebära att i och för sig bra aktiviteter, som ofta fårdagsländekaraktär, kunde behandlas vidare, analyseras, ställas samman med andraerfarenheter och öka kunskaperna om angelägna frågor. Framför allt kunde dessa företag genom studiedagar förpersonalgrupper och fackliga organisationer nå många människor som på grund avolika engagemang, hemarbete eller av andra skäl inte har fritid att sätta tillför atl skaffa sig de här kunskaperna. Man skulle också kunna effektivareutnyttja det kunnande som finns i länet. Jag har i det sammanhanget nämntregionalekonomiska enheten och tekniska högskolan i . Från dessa hållliksom bland lärare, politiker och fackliga företrädare kan föreläsare ochstudieledare rekryteras för den verksamhet jag föreslår. 1 högstämda sammanhang, fru talman, talas det ofta om hurnödvändigt del är alt engagera människor för frågor som rör dem själva. alla frågor - frågor som rör länets framtida utveckling - rör också norrbottning- ' Nr 162 arna. Många norrbottningar harstaten som arbetsgivare. j j denna stora arbetsgivare spridakunnande och framtidstro borde inte vara sä Näringspolitiken m. m. främmandeatt man inte ens kan ta upp den lill behandling i ett utskott. Jag yrkar därför, fru talman, bifall lill motionen1979/80:558. Utskottet har behandlat motion 1979/80:1408mycket positivt och säger bl. "Utskottet finner del angeläget att godaförutsättningar skapas för personalägda företag, särskilt i kooperativadriftsformer. har till uppgift att utreda frågan omkooperationen och dess roll i samhället. För innevarande budgetår finns 1 milj.kr. tillgängliga för en försöksverksamhet med fördjupad företagsservice genomregionala utvecklingsfonder i samband med bildande av löntagarägda företag.Genom försöksverksamheten erhålls erfarenheter av problem oeh hinder av olikaslag när sådana företag skall bildas. Det torde inte finnas något hinder föratt medlen kan utnyttjas bl. a. så som motionären föreslagit." Att mofionen sedan avstyrks kan ses som enformell västgötaklimax som i sak inte förtar intrycket av den positivabehandlingen. Jag skall nu kort redovisa motiven och bakgrunden till motionenoch dess yrkande. har vi upplevt en enormstrukturomvandling i det svenska näringslivet. , då den s. k. diversifieringen var på modet,köpte många stora företag upp mängder av smä företag. Därmed försvann en stordel av en generation aktiva företagare, som i många fall ersattes avadministratörer som styrdes från moderbolaget. Delta innebar en allvarlig försvagning av de småföretagens anpassbarhet till en krass verklighet. har vi settkonsekvenserna av detta. Många f. d. solida och framgångsrika småföretag har iden stelbenta koncernadministrationen snabbt bevisats olönsamma och lagts ned. kan vara ett framtidsalternativ. Inågra fall har de nedläggningshotade företagen övertagit: av personalen. Detfinns ca 60 personalägda företag inom sektorn tillverkning. Antaletanställda är ca 2 000 och årsomsättningen ca 330 milj. kr. Flertalet av dessaföretag har en fullt godtagbar lönsamhet. Mycket talar för attpersonalägda företag -arbetskooperativ - är en företagsform som kan vara eltintressant komplement näringsliv. Ekonomisk demokrati är mycket angelägen. I ettarbetskooperativ representeras arbete och kapital av samma personer. Denekonomiska demokratin kan därmed synas vara fullständig. Av praktiska skäldrivs dock många personalägda företag som akfiebolag. Om man ändå vill behålla den demokrati som ettarbetskooperativ innebär måsle det till etl sainarbetsavtal som tar överaktiebolagslagens regler. Detta avtal bör dä innehålla bl. principenen medlem - en röst. regler ommedlems inträde och utträde ur arbetskooperalivet. regler förval av styrelse, övrigt beslutsfattande och information, Onsdaeen den regler förupplösande av arbetskooperalivet och 4 ;pj igoQ krav påatt alla anställda skall vara medlemmar, m. m. Medlemmarnas fackliga situation är inte okomplicerad.Varje medlem är Näringspolitiken både arbetsgivare oeh arbetstagare. Detmycket markerade parfsförhåJlande som finns har här sammansmält i en ochsamma person, Personalägda företags ställning på marknaden är ocksåoklar. Banker och myndigheter är ofta tveksamma inför denna än så länge okändaföretagsform -detta trots att vi i har en lång och god erfarenhet avsåväl producent-som konsumentkooperation. Fördelarnamed personalägda företag kan vara flera. Del finns ett slort behov av att stimuleranyförelagandet. Den kooperativa företagsformen kan bidra till detta. Grundtanken är alt i ett kooperativt företag på likvärdagrunder förena kapital, kunskap och arbete. Medlemmarna får därigenom en likadelaktighet i och ansvar för förelaget. För mänga är detta en stimulans lillmycket goda arbetsinsatser och möjligheterna ökar att tillvarata varje medlemsspeciella kunnande och kapacitet. Delta ökar företagets möjligheter lillutveckling oeh anpassning till förändringar i liden. Ett kooperativt företag knyts också hårdare till hemortenoch innebär därmed större garantier för bestående sysselsättning. Lika chans för personalägda förelag är elt jämlikhetskrav.I dag har det personalägda företaget en rad handikapp jämfört med detraditionella företagsformerna. Till stor del beror det på brister iinformation och service. Det måste vara en rimlig målsättning att personalägdaföretag får lika chans till etablering som privata och samhällsägda företag. En viktig åtgärd för delta är alt samla in de erfarenhetersom finns hos befintliga personalägda förelag och sammanställa dessa i enlättillgänglig information. Det krävs också en aktiv information till dem sommedverkar vid nyetablering och övertagande av företag, t. ex. banker,utvecklingsfonder och myndigheter. Någon typ av mönsterstadgar för personalägda förelag börutarbetas för att underlätta etableringen oeh för att undvika redan tidigaregjorda misstag. En förteckning över företagskonsulter som har erfarenheter frånpersonalägda företag bör upprättas. kan medverka till decentraliseringoch lokal ulveckling. Småföretagens betydelse kommer säkert alt öka under1980-talet. Det finns flera skäl som talar för alt även personalägda företagbör få en lika chans. kan de vara den enda möjligheten atl bevara enmeningsfylld sysselsältning på en viss ort. Tillvaratagande av lokalapersonal-, kapital- och råvaruresurser kan utgöra grunden för alt bibehållagodtagbar service och boendemiljö. Del är väsentligt att personalägda företag inte endastblir en nödlösning, utan ett sätt att decentralisera och utveckla etl lokaltnäringsliv, Personalägdaföretag är aktuella i samhällsdebatten, Arbelskooperativen Nr 162 är en gemenskap som inte"är sälätt atl placera rätt i vårt partidominerade Det finns inte något självklart svar på arbetskooperalivens 4 iuni1980 ställning i förhällande tillfackliga organisationer och arbetsgivareorganisa- Näringspolitiken " samhällsdebatt som måste komma i dessa frågor bör inteföregripas. Dettahindrar inte att vi med den breda kooperativa erfarenhet vi har inom producent-och konsumentkooperationen kan främja en successiv tillväxt av personalägdaföretag - om delta ökar möjligheterna till meningsfylld sysselsättning, främjaretl decentraliserat näringsliv och gynnar en lokal ulveckling. har med anledning av proposition 1978/79:123 ochmotion 1978/79:2015 beslutat anvisa 1 milj, kr, för en försöksverksamhet medlöntagarägda företag. Denna försöksverksamhet skall ske i regi av de lokalautvecklingsfonderna, som i denna del samarbetar med kooperationsulred-ningen. Vill man främja personalägda förelag så börman i första hand se till att de får samma möjligheter som andra företagsformer.En primär åtgärd är då att åstadkomma den information, de mönsterstadgar ochden konsultförleckning som nämns i motionen oeh som har behandlats positivt avnäringsulskottet. Det bör övervägas om inte delta kan ske inom ramen för dettidigare anvisade anslaget om 1 milj. kr. har uttalat att delinte torde föreligga något hinder för delta förfaringssätt. Det är min förhoppning alt utskottets posiliva skrivningoch delta debattinlägg skall ge till resultat att de av mig redovisadeåtgärderna snabbt kommer att vidtas, Arbete pågår f. n, hos statens industriverkmed en samlad plan för samhällets insatser pä glasinduslriområdet. Delta arbetehar tillkommit efter beslul av rned anledning av den socialdemokratiskamotionen 1483, Målet skulle beträffande den glasindustrin vara altbevara denna industris långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet såatl dåvarande sysselsättningsnivå kunde behållas. Glasbruk har därefter lagts ner. Förhandlingar pågår påflera håll, och farhågor finns beträffande flera av de kvarstående bruken, däspeciellt de mindre. Ett ärende ligger hos regeringen för avgörande. Dennautveckling kan bli förödande för branschens framtid. Koncentrationen av tillverkningenoch neddragningen av den totala sysselsättningsnivån innebär risk för atl denhantverksmässiga traditionen försvinner, atl den konstnärliga kvalitetenförsämras, att yrkeskunnandet går förlorat osv. Dessutom finns en nedre gränsför alt branschen skall överleva över huvud tagel. Nedläggningarav de mindre bruken kan enligl min niening ur just dessa aspekterallvarligt hota branschens framtid. För de människor och bygder som berörsblir följderna katastrofala. Glasbruken är ju oftast den enda eller dendominerande industrin pä orten. 90 I rapporten i glasriketläste jag en mycket fin beskrivning av vad Jag tänker därför förmedla några rader ur denna rapport till Nr 162 kammarens ledamöter. "1Glasriket finns många glasbruk med olika inriktning på sin tillverkning, 4jpj \gQ från deminsta bruken med elt 30-tal anställda till de stora enheterna och med 100-tals anställda. Alla glasbrukhar sina Näringspolitiken speciella karaktärer både när det gällerproduktion och historisk bakgrund. ,j ,j ---- Delär alllid lika fängslande alt se glastillverkning i dess ursprungliga miljö, hurden glödande massan med skickliga händer formas till de mest skiftandeprodukter från bruksglas lill sirligt, unikt konstglas medan glasugnarnaåterger ett säreget sken. Modern design varvas med traditionellt hantverk medsamma redskap som format glas . Glasbruken är merendels lokaliserade till orter där brukenär de enda eller hell dominerande industrierna. Omkring dessa orter har kommunerna byggt upp etl väl fungerande servicenät i form av bostäder, skolor, daghem, vatten- och reningsverk, gator och vägar mm. Människorna i bruksorterna har ofta vuxit upp i samhället.Den naturliga arbetsgemenskapen fortsätter också pä fritiden. Sä har etl välfungerande föreningsliv byggts upp, där människor tar elt ansvar för gemensammaangelägenheter. Så vävs etl nät av kontakter mellan människor. Traditioner försvidare, inte minst i de väl fungerande bruksmusikkårerna som anlitas vid skildaarrangemang då människor ordnar fester, högtidsdagar, jubileer eller musikdagaroch konserter. För turister måste del vara en unik upplevelse att få la del idetta växlande kullurliv." Den arbetsgrupp som har skrivit den här rapporten har lilluppgift att föreslå åtgärder för all ytterligare utveckla turismen. Man har ien undersökning som är gjord på högskolan i visat atl ca 700helärsarbelande personer är direkt sysselsatta i turistnäringen i området.Vidare har man funnit atl turisterna bidrar med avlivsmedelshandelns totala omsättning oeh atl del finns butiker i glasriketsglesbygder där det turistnetto som uppslår är ett livsvillkor för butikensexistens. Därför planerar man nu centralt, regionalt och lokalt för atlutveckla turismen. Om man då accepterar en ulveckling där de mindre bruken pålöpande band läggs ned, försvinner en viktig del av underlaget för turismen.Det är ju hantverket och kulturen turisterna söker. Det pågår elt intensivt arbete i glasriket för attförhindra nedläggningar. Kommunerna, länsstyrelserna, länsarbetsnämnderna iresp. län samt arbetsgrupper av olika slag är engagerade. De anställda och övriga intresserade på bruksorterna harinbjudils att delta i Fabriksarbetareförbundeis och ABF:s projekt som kallasKampen för jobben. har etl trettiotal studiecirklar arbetat med atlskriva glasarbetarnas historia. går arbetet vidare med "framlidsbilen".Så här har man beskrivit syftet med arbetet: "Projektet har till syfte alt skapa enhandlingsberedskap för framtiden. Utveckla bruksorterna i stället för atlavveckla dem. I de allra flesta fall har vi från del arbetande folkets sidavaril 'för sent ute". Som regel är vår framlid Näringspolitiken m. m. redan utstakad, utan vår kännedom. Beslul fattas om vårframtid utan att vi tillfrågas. ------ Nuär det hög tid att vi griper oss an vår och våra efterkommandes framlid.Vi måste ge VÄR syn ." Jag är medveten om all den av industriverket beställdaplanen snart är klar. Del kommer dock alt dröja innan fårta ställning till ett regeringsförslag med anledning av planen, om det nukommer något sådant förslag. Ytterligare några av de mindre bruken är då borta.Om vi vill göra något måste vi göra det . Oron är stor i våra bygder. Detsenaste draget från företagen är att formgivarna tvingats godta ett avtal sorngör att de i fortsättningen inte är knutna till ett visst bruk utan fillkoncernen. Det innebär alt företagen kan lägga ut beställningar pä formgivarnasprodukter i låglöneländer och därigenom minska produktionen vid de egna bruken. Utskottet har skrivit många fina saker, men tyvärr drarman inle någon slutsats av det fina man skrivit. Det räcker inte atl baraunderstryka ett uttalande. Det krävs handling. Den socialdemokratiska reservationen kräver att vi skallge regeringen till känna att inga nedläggningsbeslut bör fattas, innanutredningen slutförts och fått tillfälle atl ta ställning tillförslag från utredningen. Detta måste enligt min mening innebära att regeringenmåste ta kontakt med berörda företag och klargöra denna inställning. Attunderstryka uttalanden i ett utskottsbetänkande i förpliktar inlesärskilt mycket. Jag vill nu vädja till mina borgerliga kamrater pålänsbänken att besinna silt ansvar för länet och glasriket, hardärvid ett myckel stort ansvar med tanke på uttalanden i valrörelser oeh annat,har ju själv motionerat och borde ha väl så stor anledning atlstödja reservationen, sitter i styrelse, ochdärifrån har rnan ju gjorl skarpa uttalanden i frågan, har, vadjag kan förstå, ett stort intresse för kultur och hantverk, för eller kontakt med glasindustrin känner jag sämre lill, men jagförutsätter atl hon har elt intresse för länet. Stöd reservationen sä alt nedläggningarnastoppas. Jag yrkar bifall till reservation 22, CHRISTEREIREFELT (fp); Vi har i två motioner framfört vissasynpunkter, nämligen dels i motion 309 om utvecklingsfondernas service lillsmåföretagen, dels i motion 249 om en ökad samverkan mellan mindre företag. Jag är medveten om all det här naturligtvis är företeelsersom är mycket svåra att påverka genom beslut i och all man med fogkan fråga sig om det är detaljer som vi över huvud taget skall lägga oss i. Närdet t, ex, gäller utvecklingsfondernas sätt att sköta sin serviceverksamhetligger naturligtvis ansvaret i första hand på fondernas egna tjänstemän. Men kan vi ju inte blunda för alt en mycket stordel av statens stöd till små och medelstora företag numera går genom deregionala utvecklingsfondernapå ett eller annat sätt. Fonderna har helt enkelt blivit en Nr 162 viktigfaktor i många småföretags vardag, och det ligger säkert i och för sig den helt ilinje med hur det är tänkt alt fonderna skall fungera. Men att de har fått 4 jpj jQgg en säcentral roll gör det också viktigt atl vi som politiker är uppmärksamma _ pä allgrundtankarna vid bildandet av fonderna följs upp. Vad vi i motion 309 vill varna för är att fonderna, när denu börjar komma in i sina rutiner och arbetsformer, inte jobbar så alt dekommer att betraktas som tungrodda byråkratiska organ, där småföretagaren harsvårt att känna sig hemma.