prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — skulle kunna förvisas btira om det var fråga omverkligt allvarlig brottslighet. Vad som menas med allvarlig brottslighet berorntiturliglvis på stimhiillets värderingar av de olika brotten. Om samhället t.ex. anser alt ett broil bör ha en hög straffsats betyder ju det, enligtkommitténs förmenande, alt det iir fråga om elt allvarligt brott. med utgångspunkt från samhällets värderingar, narkotikabrott ochskattebrott var att betrakta som allvarliga. Detsamma gällde naturligtvis brottmot person, såsom mord. dråp och andra svåra integritetskränkningar. uppfattning borde även den organiserade brottsligheten, därgärningsmiinnen systematiskt med olika metoder skaffar sig själva en ekonomiskvinning, höra hit. Vårt förslag innebar alltså i fråga om utomnordiskaniedborgare all de möjligheler lill avlägsnande på grund av brott som finns skulle behållas för alla tillfällighetsbesökare och invandrare som endastboll här högst . Även de som bott här än skulleemellertid kunna avlägsnas om de begått allvarliga brott, dvs, sådana brottsorn jag beskrev. Det hartalats en hel del om skyddet förflyktingar, orn hur vi i vårt land bedömer de politiska flyktingarna i förhållande till de politiskt- humanitära. Jag hade förväntat mig att sltitsrådet skulle gå upp oeh ta en debatt med i , Hon htide kunnat ge oss en uppfattning om hur bedömningen i går lill i dtig när man lar ställning till de humanilärpolitiska fallen. Del hade varit bra och gett oss en bild av trovärdighet - hon utvecklade tidigare så väl denna fråga som en trovärdighetsfråga - om hon tagit denna debatt med , Låt mig bara helt kort säga att vi resonerade orn dessa tispekter i den utredning som ligger till grund för det ställningstagande vi nu har framför oss, 82 införde riksdagenbestämmelser orn skydd för den utlänning som. utan attvara politisk flykting, på grund av de politiska förhållandena i sitt hemlandinle ville återvända dit, och som kunde åberopa tungt vägande skälför att få stanna. En sådan utlänning skall, enligt lagstiftningen, inte utansärskilda skäl kunna förvägras att vistas här i riket. När den här bestämmelseninfördes lagfästes en praxis som hade utbildats under 1960-och 1970-talen. Denhade inneburit att utlänningar som inle ville återvända hem pä grund av depolitiska förhållandena i hemlandet fick stanna här av humanitära skäl, trotsatt de enligt konventionen inte kunde betraktas som politiska flyktingar.Bestämmelsen togs in i samma lagrum som reglerade skyddet för de politiskaflyktingarna. Våra grannländer och gav också enligt praxisskydd åt de grupper som lagfäste skyddet för. I dessa länderkunde - oeh kan fortfarande - en utlänning få uppehålls- och arbetstillstånd pågrund av politiska skäl trots att han inte betraktas som politisk flykting.Begreppet B-flykting är egentligen inte svenskt, utandet har vi lånat frånDanmark. Det är inte det rätta ordet, men det är så inkört att jag inte troratt vi nu kan undgå att använda det. Trots att har lagfäst skyddet för B-flyktingarnafinns det anledning att ifrågasätta om införandet av en bestämmelse om ettsådant skydd verkligen har lett till ett ökat skydd. Det finns också skäl attmisstänka alt bestämmelsen har kommit att innebära en restriktivare hållningfrån myndigheterna när det gällt att betrakta en person som politisk flykting.Det vidare skyddsnät sorn bestämmelsen innebär har medfört att utlänningen harfått stanna här även om han var politisk flykting och borde ha fått ettofficiellt bevis på det. För att hindra ytterligare invandring av en viss grupp sombetraktades som B-flyktingar, nämligen de turkiska assyrierna, beslötregeringen efter bestämmelsens införande att undanröja skyddet fördenna grupp. Man kan naturligtvis, som gjorde, starkt ifrågasättaom det är riktigt att utpeka en särskild grupp. I så fall liorde naturligtvisinga B-flyktingar tillåtas komma till vårt land. Jag tror att vi skall göraklart för oss att det i första hand är våra särskilda skäl som skall avgöra ornvi skall ta emot B-flyktingar. Varför är det då bara de turkiska assyrierna somär utsatta för dessa våra särskilda skäl? Jo, saken är helt enkelt den att dethar blivit en sådan anhopning av dem pä en ort i landet, att denna kommun inlehar möjlighet att ensam klara av denna stora invandring av B-flyktingar. Det ärskälet till att man har sagt nej till en grupp, nämligen de turkiskaassyrierna. Jag konstaterar bara att det lagfästa skyddet trots alltinte var så mycket värt när det blev en anhopning av B-flyktingar. En sådan här åtgärd, att begränsa flyktingars rätt attvistas i landet, kan naturligtvis aldrig vidtas beträffande politiskaflyktingar utan gäller bara de fall där humanitära skäl åberopas. I ULK ansåg vi det angeläget att klargöra skillnadenmellan den som är politisk flykting och övriga grupper sorn har behov av skydd.Vi föreslog därför att skyddet för flyktingar skulle regleras för sig i ensärskild paragraf för att verkligen markera betydelsen av flyktingskapet.Skyddet för övriga Nr 156 skyddsbehövande utlänningar ansågvi borde tas in på andra sliillen i lagen. den ' föreslog en ny paragraf i vilken skirlle regleras på vilka grunder 79 maj1980 uppehållstillstånd skulle kunnages. Del har inte funnits någon sådan bestämmelse i tidigare lagstiftning. I den uppriikningen tinsåg vi atl de Av utlänningslag humanitära skälenskulle tas in. Med den generösare tillämpning som vi föreslog attflyktingbegreppet skulle få borde inånga av dem som vi betraktar sompolitiskl-humanitiira fiill kunna betraktas som flyktingar. De kvarvarandepolitiskt-humtmitära fallen skulle komma att inrymmas under humanitära skäl ochdärmed åtnjuta stimma skydd som de gör . Vi tmsåg däremot inte att det varnödvändigt iitt i själva lagtexten ha kvar den nuvarande bestämmelsen somreglerar skyddet för denna grupp. De nuvarande bestämmelserna om skyldighet för polisen altunderställa invandrarverket ärenden när politiskt flyktingskap ellerflyktingliknande skäl åberopas är svåra att tillämpa i de fall när utlänningenkommer lill via ett annat land. Polisen tvingas med den lagstiftning vii dag har att gå in och göra flyktingskapsbedömningar, bl, a, för att kunnaavgöra om en utlänning skall kunna skickas tillbaka till det land han kom ifråneller till det land han har rest igenom. Naturligtvis ville utredningen begränsapolisens befogenheter genom införandet av ytterligare etl skyddsnät, så atlpolisen inte utan att höra vederbörande skulle kunna kasta ut någon människa.Det innebar att polisen-om utlänningen anförde besvär överavvisningsbeslutet-inte kunde verkställa beslutet förrän frågan underställtsinvandrarverket. Detta förslag möttes av en häftig kritik. Vi har hört denav här . Man vill i den tillmänna debatten inte göra någonskillnad på flyktingar och flyktingtir. Man menar att alla människor som kommerhit skall ha rätt all få sianna, om de åberopar flyklingliknande skäl. Jag kan inte dela den uppfattningen, med hänsyn lill atlvi har en reglerad invandring och med hänsyn till att vi vill slå vakt om derniinniskor som verkligen behöver ett skydd i vårt land och sorn därmed enligtde konventioner som finns på det internationella området har riitt till ettfullgott skydd i vårt land liksom i andra länder som godtagit principen. Jag tycker i och för sig att del är synd alt regeringeninte följt utlänningslagkommitténs förslag att införa en speciell paragraf närdel gäller s. k, B-flyktingar eller politiskt-hurnanitära fall. Även omstiiisrådet har gått halva vägen, är det trots allt lätt att görasammanblandningen även med den nya lagstiftningen. Men vad jag förstår avtidigare uttalanden här kommer regeringen att nu tillsätta en nyutredning, som skall se över hela det här komplexet av frågor, och jag ärövertygad om att den utredningen kommer atl föreslå en klar skillnad mellanvanliga politiska flyktingar och politiskl-humanitiira fall. Herr talman!Jag har inget särskilt yrkande, i (fp) replik: antyder att vi som vill harättssäkerhet och 84 likhet inför lagen i själva verketvill öppna portarna för en mycket större eller Det är fel. Men om tror att rättssäkerhet och likhetinför lagen skulle den leda lill att fler invandrare korn in iSverige, så är det detsamma som att säga att bristenpå rättssäkerhet och likhet inför lagen - t, ex, bristen på juridiskt ombud, detfaktum att invandrarverket automatiskt avgör ärenden eller att man tillämpar desärskilda skälen - leder till avvisningar, som annars inte skulle ha skett. Detär detsamma som att erkänna att det sker rättsövergrepp. Skälet, säger , till särbehandlingen avassyrier och syrianer är anhopningen av människor i , Jag anser atldel är en brist på proportion mellan å ena sidan problemen i och åandra sidan det som drabbar de enskilda assyrier och syrianer som avvisas frånden svenska gränsen och sänds tillbaka till , Vi skall försöka lösa problemen i , De kan lösasbara genom att man stimulerar människor att flytta in också i andra kommuner.Men hur skall det vara möjligt så länge man särbehandlar denna folkgrupp? Hurskall man kunna få den nödvändiga dialogen med assyrierna och syrianerna sålänge det svenska samhället särbehandlar dem? Hur skall det vara möjligt att fådessa människor att inte längre vilja bo väldigt tätt ihop sä länge det svenskasamhället diskriminerar dem? Liksom flera andra är skeptisk tillsärbehandling av assyrier och syrianer. Men då skall man väl göra något åtsaken! Då kan man inte vänta år på en utredning, medan förpassningaroch avvisningar pågår och människor sänds från landet, I så fall får man välupphäva särbehandlingen i väntan på utredningen, sade att det är vårasvenska särskilda skäl som skall gälla. Det är en korrekt tolkning av lagen ochen ganska bra sarnrnanfiiltning av den lag som nu står inför attanta. Perspektivet har varit skyddet fördel svenska samhället och inte skyddetför de flyktingar som söker sig till gräns undan förtryck och ofrihet. Bara på en punkt vill jag göra en litenkommentar till anförande. Han var kritisk mot att man ipropositionen, som han uttryckte det, inle hade skilt på konventionsflyktingaroch människor sorn beviljats tillstånd att stanna i pä grund avpolitiskt-humanitära skäl. Men man har faktiskt skilt på detta. I motsats tillvad sorn gäller i nuvarande utlänningslag har man fört över texten till ensärskild paragraf. uttryckte en rädsla, såsomutlänningslagkommittén gjorde, för att just det faktum att denna paragraf finnsskulle innebära att man vore restriktivare till att erkänna asylsökande såsomkonventionsflyktingar. Jag vill då understryka att därom finns i propositionenmycket klara skrivningar, som säger att detta inte får innebära att mantillämpar paragrafen om konventionsflyktingar på ett restriktivare sätt änannars. Där tror jag inte att det finns någon risk för alt de farhågor som OlleGöransson uttryckte skall besannas. Nr 156 () replik; den Herr talman! Först vill jag till statsrådet säga att det somjag 79 mai 1980 försökte ge uttryck för och sorn vii utredningen verkligen har försökt tränga in i är hur olika situationen kan vara för olika flyktinggrupper. A'v utlänningslag som ärförföljd avjuntan i och kommer till vårt land via , denne förföljde människa,som kanske hotas av tortyr, dödsstraff eller annat i sitt hemland, kan vi utannågra hinder skicka tillbaka till . Men en annan människa som kommer hitoch säger att han är flykting men inte är det enligt den internationella konventionstexten,alltså vad vi brukar kalla en B-flykting, honom kan vi inte skicka tillbakatill för att få sina skäl prövade där. Faktum är att B-flyktingarnasrättsliga ställning är bra mycket starkare i än A-flyktingarnas. Jag saknar i regeringens förslag en ändring i dettaavseende. Jag tror att denna sak är någonting som kommer tillbaka och måste bliföremål för en lagstiftning, som innebär att man förändrar relationerna.A-flyktingarna skall inte ha sämre rättsskydd än B-flyktingarna i . tar upp) en del frågor ochdiskussionsinlägg, som jag fortfarande anser att det inte är min uppgift atttolka utan statsrådet . Det finns flera goda skäl att presentera enny utlänningslag. Under de som den nuvarande lagen varit i kraft hardiverse tillägg och ändringar gjort den svåröverskådlig. Därtill kommer attunder årens lopp praxis har utbildats på skilda områden som behöver lagfästas.Den språkliga utformningen är inte heller up to date. Om tidpunkten är väl vald kan kanske diskuteras. Våra tregrannländer arbetar just nu med förslag till nya utlänningslagar. 1 direktiventill samtliga dessa kommittéer betonas efter en rekommendation av-nordiskakommittén atl arbetet skall inriktas på en harrnonisering av de nordiskaländernas utlänningslagstiftning. Det danska betänkandet har lagtsfram, och jag kan konstatera att de svenska och danska förslagen harmonierar påde flesta punkter, dock icke på alla. Kanske är vi i tidigt ute av ett annat skäl; delkommer att tillsättas en ny invandrarutredning, och resultaten avdenna kommer naturligtvis att påverka vår utlänningslagstiftning. Många frågorskjuts i förslaget , bl. a. formerna för avlägsnande, 6 S, alltsåB-flyktingparagrafen. Föreliggande lagförslag skall, sägs del. utgöra ett bättreinstrument för invandringspolitiken - den nya lagen skall inte ge invandringspolitiken en ny inriktning. Detta låter sig lätt sägas. I de delar som lagen fastställer enredan utvecklad praxis eller klarlägger och förtydligar påverkar den inte invand ringspolitiken. Men i de delar där propositionen innehåller ändringar i sak ändrar den delvis förutsättningarna för denna politik. Det är också på dessa punkter som lagförslaget har mött en viss kritik och som remissinstanserna 86 haft delade meningar. En nyhet isak är kravet på uppehållstillstånd före inresan, med vissa Nr 156 undanlag.Det rnåste konstaleras atl undantagen i detta fall kommer atl bli den Deär förutom nordbor flyktingar av alla kategorier, klara familje- sammanföringaroch ytterligare ömmande fall. Kvar att söka uppehållstill-------- stånd föreinresan blir gäslstuderande. mindre klara familjesammanförings- yVyutlänningslag fall och de som kommer hit för att gifta sig eller niotsvar;mde.dvs. endast etl par tusen av de omkring 35 000 utlänningar sorn kommer lill . Men principen är iindå riktig - en lag skall ju verkalångt fram i tiden, och förhållandena vad beträffar invandringen lill Sverigekan skifta. På denna punkt överensstämmer lagföi'slaget med det danska, som jaghaft tillfälle atl jämföra med. En nyhet som förväntats men sorn inte finns i lagen irr,som talade om, avskaffandet av B-flyktingbegreppet, som harvållat så många missförstånd, definition av begreppetflykting är så generös att den mycket väl kan inneftitla dem som beviljas asylav humanitära skäl. Tvärtemot vad sorn framhållits av vissaflyktingorganisationer i remissyttrandena över ULK vill jag hävda att den s,k, B-flyktingparagrafen inle på något sätt stärker de""humanitära"" flyktingarnas sak. De kan, som skelt medassyrierna och sorn har refererat, bli föremål för undantagkollektivt, en åtgärd som jag vill sägti att jag inle kan acceptera. Enligt minuppfattning måste den som säger sig vara flykting ha rätt att få sin sakindividuellt prövad. På denna punkt är den danska lagen enklare, bortsett frånatt den är skriven på danska - jag citerar i översättning: ""Flyktingavser såväl flyktingar som omfattas av beskrivningen i artikel 1 i konventionenav om flyktingars rättsställning som andra personer som får uppehållstillståndemedan humanitära skäl av liknande slag talar för detta," Alltså ettflyktingbegrepp. Den kommande invandrarutredningen skall avgöra om vi tillskillnad från andra länder också skal! upprätthålla två olikaflyktingbegrepp. Med detta kan jag sorn motionär i frågan för dagen ge mig tilltåls. Handläggningen oeh handläggningstiden är en evigföljetong, och lagförslaget innehåller ännu ett kapitel. träddevissa ändringar i kraft i utlänningslagen som syftade till alt förkorta väntetiderna.Det kan konstateras alt de inte haft avsedd verkan. På en fråga för någramånader sedan svarade mig att hon hoppades att den nyabestämmelsen om inresetillstånd före inresan skulle bidra till kortareväntelider. Jag delar inte denna uppfattning, av de skäl som jag redogjortför. Däremot finns anledning till en försiktig optimism när detgäller jourtjänsten, I en motion väckt under allmänna motionstiden har jag tillsammans med föreslagit att en handläggare från invandrarver ket skulle stationeras vid utredningscentralen i , som svarar för av verkets samtliga tillstånds- och avlägsnandeärenden. Vi anser att av de 49 Nr 156 befattningshavare som ingår i tillståndsbyrån - den får nu ytterligare Torsdagenden förstärkning- borde någon ellernågra kunna samarbeta på ort och ställe med 29 maj1980 Malmöpojisens utredningscentral.Det skulle också ge värdefulla erfiirenhe- ter i invaridrarverkets fortsatta strävan att i samarbete med polisen Nyutlänningslag effektivisera beslutsgången. Dä motionen väcktes fanns inte den nu föreslagnajourtjänsten, och jag kan dela utskottets uppfattning att man skall avvaktaresultatet av den reformen, innan ytterligare åtgärder vidtas. Vi kommernaturligtvis att följa utvecklingen med intresse. Jag ärockså en av dem som motionerat orn tremånadersgränsen. Andra har framfört allade synpunkter man kan anlägga på frågan, och jag inskränker mig till att tackaför den välvilliga behandlingen av motionen. Jag hoppas alltså att detföreliggande lagförslaget skall kunna hjälpa oss att sluta sila mygg och sväljakameler, dvs, att vi skall slippa förvisa enstaka individer, ofta underupprörande former, medan vi låter hundratals andra okontrollerat resain i landet. ,herr talman, några ord om förhållandena i , Jag känner inte igen denbeskrivning Anna-Grela gav av situationen i kommunen. Visst har visvårigheter på grund av den snabba invandringen av assyrier, och visst kan deti en kornmun diir var femte invånare irr invandrare uppstå meningsmotsättningaroch meningsskiljaktigheier till och från, rnen att dessa skulle präglavardagslivet i Södertiilje är en grov överdrift. Jag yrkar bifalltill utskoltets hemställan, (vpk): Det finns ett alltmer massivt politikerföraktbland allmänheten. Tillhör man dem som bekymrar sig över detta, frågar mansig ibland hur politikerna själva klarar av föraktet. Jag tror det till stor del beror på att politikerna har enhögt utvecklad förmåga alt skapa idyller kring sig själva. Politiker har oftast ingen historia-och vill ingen ha. Delsom är mer än förträngs mer eller mindre automatiskt. När det gäller har man en helt otrolig förmåga attbädda in sig i ett lager av illusion och romantik. Och där lever man. Där german sina helt egna namn åt lingen. Där förlorar språket sin vardagliga mening. Svensk flyktingpolitik i modern tid utgör en kvalificeradkedja av inkonsekvenser och skändligheter. Men den svenske politikern ser utöver det grönskande försommarlandskapet och säger; Vad humanitära vi är. Det föreliggande lagförslaget tar ifrån flyktingarna t. ex.rätt till återbrytning av beslut. Men regeringen och utskottet säger: Vistiirker utlänningens rätt. Man tar ifrån en människa något - och samtidigtsäger man till den människan; Du får det bättre. förvandlas till plus.Svart blir vill. i politikernas begreppsmässiga tvättinrättning. Samma egendomliga schizofreniuppträder i själva argumenten för alt 88 avskaffa rätten till återbrytning.Regeringen och utskottet säger ungefiir så här: Denbör avskaffas, eftersom bara vart fjärde fiill leder till ändrat beslut. Det är.attställa alla normala rälisbegrepp på huvudel. Om eii förfirrande Torsdagenden leder tillatt en rad fel rättas till. bör givetvis förfarandet behållas. linje medprincipen hellre fria än fälla och med principen alt rällsfel skall Men utskottet resonerar på helt motsatt sätt: Vi i\jyutlänningslag skallhellre fälla än fria. Eftersom de fall där återbrytning inte leder till ändring ärfler än de fall där den leder till ändring, skall vi avskaffa hela Man kan tänka sig vad det resonemanget skulle om man tillämpade det på högstti domstolen och sade att därför att iflertalet av de fall som får prövningstillstånd den sökande inle får riilt skall viavskaffa hela institutet och alltså avskaffa högsta domstolen. barapolitiker som kan resonera på del här sättet. För vanliga människor med normaltutvecklad moral och normalt utvecklad logik är del över huvud laget Svenska myndigheter informerar sig omutlänningar, när de handlägger ärenden - och det är helt i sin ordning. Men jaghar i kammaren påtalat hur man i utlänningsärenden bl, a, har somunderlag uppgifter från utländska säkerhetstjänster. sedanpåtalade jag hur man avgjort ärenden i på basis av uppgifter från denberyktade franska säkerhetstjänsten. Högste ansvarige ftir dennti korruplasäkerhels-tjänst var inrikesminister , Naturligtvis vtirdetingen som brydde sig om dessa påpekanden. Men jag kan nu meddela allskandalerna inom polis- och säkerhetsväsendet i för en lid sedanavslöjades lill den grad, att måste avgå. Inte för alt jagetl ögonblick tror all någon ansvarig politiker här i landet kommer att la detininsla iniryck av delta - det strider mot varje tidigare erfarenhet alt manskulle göra det -, men jag vill nämna det till protokollet för att man ifortsättningen åtminstone inte skall skylla på okunnighet, när underlaget förutvisningar av människor ifrågasätts . Svensk flyktingpolitik har inle varil någol ärans fäll.Det är knappast humaniteten sorn bestämt takten och utvecklingen. Del iirkonjunklureriKi, Och inte bara de ekonomiska konjunkturerna, utan i högsta gradockså de politiska konjunkturerna. Del var inte humanitet som bestämde myndigheternasattityd, när de i cirkulär förklarade att flyktingar från , vilkab;ir judesiämpeln i sitt pass. skulle tvingas tillbaka. Det var politikernassträvan att hålla sig viil med makthavarna i , Det förklarar också altmedan förföljdti socialdemokrater och kommunister inle kunde påräkna skydd motatl sändas till Sachsenhausen eller Oranienburg. så hade Hans Schwinges ochandra som bedrev underrättelseverksamhet mot åldring någonsin någrasvårigheter att få uppehållstillstånd. Reglerna gällde olika. Först och lill följd av folkopinionenstryck kunde myndigheterna i fås all erkänna all överstarnas regim iGrekland förföljde människor. Länge sade man: Det finns ingen politiskförföljelse i . Det finns inget skäl atl beviljade här människornapolitisk asyl. -Men de som deltagit i massakrer på judiska män. kvinnor ochbarn i av nazisternaockuperade områden hade aldrig några svårigheter att komma in i landet. För demöppnades portarna på etl märkligt siitt på vid gavel. Ännu i denna dag kan manpå galorna möta ansikten tillhörande gamla SS-överstar och ärrade kämpar iDaugavas Vanagi eller Sirdelendeutsche Heimal-front. Först genom opinionens tryck erkändes denbrutala förföljelsen efter 1964 av oppositionen i , Men det var aldrignågra svårigheter för medlemmarna i de kroatiska Ustasjagrupperna atl resa tillSverige, De verkade fritt här, de kunde samlas och låta sina internationellaledare bevista kongress i . De kunde gliidja sig åt ensällsporl flödande välvilja -ända tills man efter elt ambassadiirsmord oeh enflygplanskapning var tvungen att dra ål sig öronen. Så nog har konjunkturerna skiftat. Nog har det tummats påprinciper och rättsregler, och nog har de gällt olika för olika människor. Detär synd att det nästan aldrig har skett till de förföljdas och beträngdasförmån, utan bara till förbrytarnas och fascisternas. som jag sade, alltsorn är mer iin är ju historia och bör av politiker glömmas. En del posiliva ting har dock hänt . Opinionenhar blivit vaksammare. Invandrarnas organisationer har blivit starkare och enny generation tjänstemän har dess bättre tagit över inom förvaltning ochpolisväsen. Men vad vi nu upplever, det är att en svängning tillbakaav pendeln är på väg. Ganska märkliga ting sprids inom den svenska opinionen . och man finner att politiska ting ur politikers tankevärldar avslöjas, omman försöker lyssna noggrant till den här debatten.