prot · G30974 · 1979-12-31 00:00:00 — --------------------- bereddalt kltira uppgiften genom omprioritering inoirr sin kosltrtidsrtinr och Allmiiiiixililisk gör i stiillet kopplingenstiiisfiniiirser-stinrhiillsckonomi. debatt Cetiverken, sonr sysselsiiltercii200 personer, ligger i Stiiingniis. enda avSörmlands kommuner sonr Itick vtire en gynnsammare struktur har klarat sigundan senare års industrikris på ett hyggligt sätt. Kommunens industristrukturiir småskalig. Cetiverken är en av de rejälaste bilarna. Då skulle regeringenvara beredd alt med elt slag åstadkomma fyra skadeverkningar-fördel första alläventyra försörjningen med medicinsk materiel, för det andra att beröva pressenmöjlighet att komma ut med information i vissa krislägen, för det tredje altförorsaka arbetslöshet och för det fjiirde alt skada försörjningsbasen för enkommun. Jag vill inte tro att detta land skall styras med så ringavisdom, Fiirsviirskoinmittén besökte förelaget i förrti vecktin och jtigbestyrktes då i min övertygelse att företaget har goda möjligheter attgenomföra sitt rekoirslruklionsprograrn och bli ett lönstiinl företag. Det voresynnerligen itllvarligt om en svensk försörjningsberedskiip på detta viktigiiområde skulle iivvecklas. Jag tror iitt ÖEF åter kommer lill siiirnna slutstilsoch jag vill tro all regeringen kommer att dela bedömningen och låtadenna insikt stvra sitt handlande i positiv riktrring. Något annat vore ingetmindre iin hislmord på en försörjningsviklig utvecklingsresurs. Det finns numerärt sett större utvecklingskomponenter iprovinsen. är statens största samlade resurs förenergitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Långsiktigt bör verksamheteninriktas sä all Studsvik med sina goda utgångsföruisätiningar verkligen får bliell energiforskningscenlrum. Det har varit litet si och så med långsiktigheleni projekten på senare ar. talas så mycket om luft- ochvaltenförstöring vid användningen av olika bränslen. Det talas ännu mera omenergisparande och om iillernativa energikällor. Då bör det också forskas, ochStudsvik står redo att ta emot uppdrag och utveckla långsikliga projekt. Omnödvändigheten av att ge sådana uppdrag och erforderliga resurser bör de somvill avveckla sex kärnkraflsreaktorer kunna enas med dem som vill avveckladubbelt så många. Till saker som under avveckling hör någraflygflottiljer. Det är en följd av en försvarspolitisk utveckling som jag och mina meningsfränder får ta vår del av ansvaret för. Delta ansvar har dock burils på litet olika sätt.En vanlig metod alt reagera har varit alt i riksdagsmotioner och på annat sätt säga: Lägg gärna ner ett förband, men inle vårt! Till den regeln är vi sörmlänningar ett undanlag. Företrädare pä Sörinlandsbänken för alla partier som har accepterat minskningen av antalet flygflottiljer tog konse kvenserna även när den drabbade oss, men vi krävde i en motion att skulle få sysselsättningsmässig kompensation. Och '" fastslog vid nedläggningsbeslutetall regeringen "ined all kraft" skulle ta itu med deproblem som skulle uppkomma genom förlusten tiv flygflottiljen. '' är det som regeringarna htir gjort för attkoinpenserti Onsdiigen den "all krtift" de haft. ar del illa stiillt. har inte fått minslti 30 jtiiuttui kompensationfrån statsmakterna för följderna av deras beslut, sonr direkt innebär550 förlora-Je tirbetslillfällen och som kan få förödande .Allmänpolitisk verkningar.Man kan nämligen inte bortse från att också artilleriflygskolan är debatt ifarozonen genom trtl vikliga stödfunktioner bortfaller i och rned F ll;s avveckling.Orn artilleriflygskolan skulle fä flytta från , skulle måhändaockså Nyge-Aero tvingas överväga att ompröva sin verksamhet, vilketskulle medföra ytterligare bortfirll av arbetstillfällen. Men har regeringen chansen att visa all den inlesakntir den kraft som en regering förutsattes ha då nedläggningsbeslutetfattades. Vi har inte liingre räd all i detta land hämta piloterlill trafikflyget frän stridsflygarutbildningen. sorn är mångdubbelt dyrtire änen civil pilolutbild-ning skulle vara. En utredning har föreslagit enpilotskola, men i varje fall vad gäller utbildningen i luften har dess förslagtill lokiilisering smulats siinder av remissiirslitnseririr. Diireirrot htirNyköping fån ('uerlygiiirde förord. Skiilen talar för pilotutbildning i-Nyköping,omstiindigheternii \'id beslutet om nedläggning tiv F 11 likaså.Utlunningsprocessen i regionen i övrigt ger siimmti besked. jag redovistitskulle ett negiitivt beslut i lokiiliserings-frågitn kunna få följdverkningtirsom måste förebyggas. Det kan biist ske genonr till regeringen viiljer Nyköpingtill förliiggningsort. Till gränsar , som i övrigt iir omflutetav Östcrsjirns vågor. Kommunen är i långa stycken prägltid tiv den expansionsom följde på statens inlösning av och det utlösta starka satsningpå . Den industri som därefter växte ut är del nu dominerande SSABOxelösund, som dock dragit ner verksamheten och som signalerat ytterligarepersonalminskning. Av de två övriga någorlunda stora industriföretagen harEmmaboda Glasverk lagt ner verksamheten, och Centrifugalrör har förlorat 150arbetstillfällen. har redan sagt alt regeringen har att betiklastålorten problem. Del kan gälla behovet av diversifiering. mennärmast är det fråga om all inte darra på manschetterna når del giiller allutveckla med struklurplanen sorn bas. Här finns inte utrymme för några kapitulationsfunderingar.Den stagnti-tion som t. ex. rått på skeppsbyggnadsområdet måste medföra alteftersatta behov skall tillgodoses, och då blir del en markntid för den somförslån alt utveckla rationella och konkurrenskraftiga framställningsmetoder. När det gäller alt varna för kapitulation har jag enerfarenhetsbiikgrund frän tidigare diskussioner. Strands numera strandadekonfektionsiirdustri i begärde alt få sy ett sä litet antal sonr 30000 uniformer för alt komma över en konjunktursvacka. Då skulle förelaget hakunnat fortsättii sin verksamhet i oförändrad omfiittning. Del gick inle.Förelägel fick liiggas ner. men det pågår i lokalerna på nytt iinoderföreliigels regi en verksamhet, som sysselsätter ca 90 personer. Strandsblir dock aldrig mer en komplett konfektionsinduslri. Nr 74 den kiipticitel soirr fiinns päSlranils före indriigiringeir skulle få pltits på Sverigesnroderntistc konfektioirsindtistri spolicriides på 30jiinuiiri 1980 grriird tiv felbedömning iivregeringen, som ledde till iiti kiipituhitioirsfliiggan Allmänpolitisk Ett annat hol mot förefaller dock vara avvärjtför stunden debatt genom att flera än visocialdemokrater har vägrat i vändningarna inför regeringensförslag alt i onödan lägga ner civilförsvarsskolan. Syftet med milt resonemang har varit att förorda offensivi stället för uppgivelse. Den inställningen bör inte minst få vägleda där detär särskilt ntoligt. Min hemort åren sådan kommun. Dess industri harskapats för alt tillgodose ett nationellt behov. Efler en lovande rnen inlefullföljd ansats inträdde en viss stagnation. Men då grep staten in inedåtgärder, som skapade den svenska inelallmanufakturindustrin. Denna iir nu hårtpressad av nya konkurrenter. Detsamma år förhållandet med maskinindustrin, somär melallsladens andra planhalva. Siffror som belyser utvecklingen i primäracentra ger vid handen att situationen i är betydligt merofördelaktig än i jämförbara orter. Men finns del mera systematiseradehjälpmedel alt sätta in än när statsmakterna skred till handling på 1700-lalet. "Stödområdesinplacering", som torde komma all föreslå,låter mindre magnifikt än "fristadsprivilegier", som var den metod somfrihetstidens regering använde sig av. Men del får vi tåla. Att få slimularrsgenom det batteri av åtgärder sorn inplacering i stödområde ger möjlighetertill är vad den ort behöver som 1800-talsresenären kallade"den rnånghamrade staden". Allmänt sett och til syvende og sidst rnåsteindustrisysselsätlningen och varuproduktionen i landet ökas. Därför måste enplanmässig industripolitisk sat.sning ske från samhällets sida under medverkanav förelag och lönlagar-organisationer. En offensiv utvecklingsanda måste pånytt manas fram. Den första allmänpolitiska debatten på1980-talel i startar inte med någon särskilt överdriven optimism införframliden och vad den skall bära med sig. Och del kanske inte är så konstigt.Allting händer så fort. och vi har mycket liten vetskap om hurudan framtidenblir. Alla länder i världen är beroende av varandra för sin ekonomi, handel ochutveckling, och de flesta länder har stora problem med sin ekonomi. Vi har nuockså det vindar, som blåser över världen, och supermakternaladdar upp och förstärker kärnvapenbaser och samlar avsevärda flott- ochflygstyrkor till strategiskt belägna delar av världen, agerande i har skapat stor oro ivärlden och inle minst i angränsande länder, har också vitala intressen all bevaka när det gäller inflytande i de oljepi'odticerande länderna. Det finns stora risker att det skrammel med vapnen kan förbvlas i ett användande av vapnen, och dä är världsbranden nära. 160 Den uppgång i konjunkturen som vihar haft har varit både för kortvarig och inteså omfattande som behövts. Än har vi inte fåll lillriicklig fart på ''' ekonomi,industriinvesteringar, produktiviteiet och konkurrensförtni°iga. har intepå kunirtil kompeirseiti den stijiti (ikiiingen ;iv löner och 30 janutiri iubetsgi\':iriivgifleruirder . ilå löirekostniidcrirti ökiide med -- Det tog kiriickeii på irråirgti fi')retitg. deviilveringiiriiaoch en tivseviirt lugniiie liiireiilveckliirg och liigre iirfhitioirs- debatt tiiklunder htir vi nu cii negativ hiiinlclsbiiliins igen. fill stordel vår dyiii oljenolas fel. Oljeprisenra hiir stigit år från ar. inåiradför månad, och råkniirgeir 1979 bertikirtis slritti |ia 24 miljarderkronor - och kanske sltinnar det iirte vid-det beloppet. ökning med10 miljiirder setliin 197S. Niittirligt\is htir tlellii Irirjt priscinii på lillaviiror och tjiinster. Det sveiiskii bvtesbiiliinsriirderskottet beriikiitis förår 1979 till8.5 miljiirder kronor och befiirastTn- år 198(1 iitt bli drygt 12 miljtirder kronor-ochdet iir mycket m/ijiigt ;itt den siffriiii inte håller. liingdenleva nred elt så slorl tinderskolt. sonr ytterst iir ett uttryck fiir att liindelssiinrliide prodtiktioirskapticitet iir olillriicklig i förlralltiirde till dess För att vi sktill kunna få en iuinorluutlii och bättrejämvikt i vär export och inrporl måste vi producera och exportera mera. vinnatillbaka marknadsandelar som vi har förlorat och helst kunna konkurrera om nyamarknader. Delta kan vi bara göra om svenska varor ligger rätt lill i priseller är så attraktiva att de går all sälja till högre pris. Med den utvecklingsom sker i många av våra konkurreirtländer är det sistnämnda ganska svårt attförverkliga. Vi måste också försöka begränsa var import, inleminst av den allt dyrare oljan, som hotar att föra oss in i en evig obalans somvi inte ser något slut pä. Vi rnåste minska ökningslakten i den privata ochoffentliga konsumtionen och prioritera exportföretagens behov av likvida medeloch personal. Sanrma problem föreligger i alla industriländer, ochdärför är den utländska efterfrågan inle särskilt omfattande. Alla länder för sammakamp mot stigande kostnader och ogyirnsairr bytesbalans. Vi iriåste därför viira ännu skickligare än vårakonkurrenter för att få sälja del vi tillverkar både på heminiiniarknaden ochpiå export. Skattepolitiken nråste utformas så att den uppnruntrar människoratt arbeta. Del måste vara roligt och lönande an arbeta. Elt skattesystemrnåste vara rättvist och rimligt för alt respekteras av medborgarna. Del skallinte vara intressantare att göra avdrag och söka bidrag än att betala sinskatt. Men då måste skatten, sonr jag sade. 1 vanligainkomstlägen borde rnan få behålla i alla fall av en intjänad hundralapp.Del är också viktigt alt, som regeringen föreslog, utforma den ekonomiskapolitikerr på ett sådant sätt alt de svagaste grupperna i samhället skyddas. Arbetet på all skapa möjligheter för de htindikiippiide påarbetsmarknttden måste fortsätta. Den rätt lill arbete och normal livsföringsom iir grundläggiinde för alla nriirrniskor måste också gälla för dem som pågrund av fysiska eller psykiskti handiktipp har svårigheter all få ett arbete. Nr 74 Möjligheterna att få en gynnsammareutveckling av vår ekonomi och våra Onsdagenden möjligheter lill industriinvesteringar och export beror i hög grad på 30juiiutiri utvecklingen inomenergiförsörjningsornrådel. Hur vi får det i avgörs tillstor del vid folkomröstningen . En ansvarsfull avveckling av Allinäiipolitisk kärnkraften tills nya energikällorstår till buds kan inte ske under en så kort debatt period som . Kommer oljan allstiga lika myckel i pris som Då får vi räkna höjning . Alla ar överens om att man inte i längden kan leva översina tillgångar. måste vi också alla" hjälpas ät all få btilansenåterställd. Då måste vi öka konkurrenskraft, lönsamhet, export ochinvesteringar. På det sättet blir också fler sysselsatta i industrin. Ännu harvi tid att tänka och att välja väg. Därför inåste vi stimulera nya initiativoch låta det kunnande och den arbetsförmåga som finns bland människor i.Sverige få komma till tull' nytta. hade en redovisningav en undersökning av , , om deviktigaste politiska frågorna. Där leder frågorna om energi och arbete/sysselsättning överliigset över alla andra frågor. Skaller och ekonomi kominersom god treti och fyra. Detta är en klar fingervisning om all människor i sinvardag upplever dessa fyra frågor som viktigast och mer eller mindresammankopplade med varandra. För år också de frågor som gällernäringslivet, sysselsättningen och länets möjligheter att hejda sin minskning avbefolkningen av vitalt intresse. minskar folkmängden ilänet. De tre första kvartalen minskade den med 185 persorier.Minskningen beror på utflyttning och påverkar negativt ålderspyramiden i länet,eftersom det är yngre människor i arbetsför ålder som flyttar. Förarbetsmarknaden är bilden något gynnsammare . men alltfort visararbetsmarknaden för kvinnor inle på någon förbättring. behöver vidare en bättre läg- och flygtrafik föratt vara ett attraktivt län för presumtiva företagare och industrifolk. Enutökning av tågturerna till . och samt en upprustningav järnvägsnätet med elektrifiering av sträckan ärefterlängtade nyinvesteringar som man väntar pä all SJ skall göra. Möjligheterna till flygförbindelse med är enviktig förutsättning när del gäller att göra mer konkurrenskraftigtför många förelag som funderar pä utökning eller nyetablering av sinverksamhet. Säkert kan också många konsultföretag, som är placerade istorstadsregionerna, tänka sig en etablering i länet om bara låg- ochflygförbindelserna täcker upp den region som man snabbt behöver nå i sinaffärsverksamhet. Skatlekraftsnivåni länet är lägre än i riket i övrigt. lill delandsting som leder skatteligan och är renlav elt av de landsting som har den högsta skatten i landet. kommun är den hårdast drabbadekoniniunen, och oron för sysselsättningen är stor. "2 fortsätter all minskaantalet anställda. Även vid har man Nr 74 minskat antalet anställda genom s. k. naturligavgång. har intresset för de resursersom finns i havet den och på havsbottnen ökat oerhört. Mångastater, däribland , har 30 janutiri därförutökat sitt territorialhav och inrättat ekonomiska zoner. utomlandslett lill en väsentligt ändrad syn på sjöstridskraflernas uppgifter AllmänpoUlisk ochmöjligheter all verka i olika konfliktsituationer. Här i har debatt emellertidingen förändring skett. Marinens och dä framför allt flottans uppgifteroch resurstilldelning styrs fortfarande av de förutsättningar sorn låg till grundför försvarsbeslut och den nedskärning av marinens resursersom då innebar en nedskärning från av försvarets totala ram tillnuvarande , Dessa skall räcka till både flottan och återstår endast 66 fartyg av de 117 fartyg somfanns . Jag hoppas emellertid alt en serie av minjaktfartyg ellermodifierade minröjningsfartyg som fanns med i försvarsbudgeten /76men som sedan fatt stryka på foten år på grund av andra prioriteringarnu får börja byggas på , antingen genom lidigareläggning avförsvarsanslag eller genom att regeringen av arbelsmarknadspolitiska hänsynkan anvisa andra medel. Får rnan bara en prototyp av detta fartyg finns delsäkert goda exportmöjligheter, men man måste ha någonting att visa upp innanman kan sälja. Det är inte så många länder som köper grisen i säcken, dvs. somköper elt fartyg efter en ritning. Vi behöver också exportera mera.Karlskronavarvét behöver fler arbetsuppgifter för an kunna kompensera dencivila produktion som man går miste om. har stora försurningsproblem. I en motion somjag väckte under den allmänna motionstiden har jag redogjort för hur allvarligtläget är i miljöhänseende i länet. Jag har i motionen begärt alt skallbli ell pilollän för intensifierad miljöforskning. Vidare har jag begärt eltåtgärds-program i anslutning till forskningen. Försurnings-ochtungmetallproblemen innebär allvarliga hälsorisker för människor och djur ochfår ödesdigra konsekvenser för sjöar, vattendrag och all växtlighet. Förutom de fördelar ur miljö- och hälsosynpunkt sonr dettaprogram skulle innebära, skulle även nya arbetstillfällen kunna skapas i elllän som ligger i sydöstra delen av landet men som i stor ulsträckning harNorrlands problem i vad gäller arbete och befolkningsutveckling. Sammanfattningsvis behöver bli föremål för ettmer aktivt intresse från regering och riksdag när det gäller insatser för attmotverka länets negativa utveckling. Dessa insatser behövs inom alla områden avnäringslivet, trafikpolitiken och utbildningspolitiken. behöver enutökad högre utbildning för att kunna behälla sina ungdomar i länet och för altkunna ge dem arbete efler avslutad utbildning. Det är min förhoppning att när arbetsmarknadsutskottetunder besöker länet förutsättningar skapas för all den negativabehandling fått i regionalpolitiskl hänseende skall kunna vändas större förståelse för - och viljii alt upptiicka - att det iir ett liin nredförutsiittiriirgiir till en gynnsam utveckling om vi bar'a får stöd frånriksdag och legering i våra Nr /4 myckel hovsamma äskanden. den H'"'' talman! I ett bekymnrersami ekonomiskt läge för ett landkan 30 januari1980 egoismen län frodas. Dä är detviktigare än någonsin att slå vakt om de svagti vill fortsätta med den politiken och del Allmänpolitisk ansvaret in på 1980-lalet. Men vivill också fortsätta med en solidarisk dcbaU u-landspolitik och se till atträttvisan mellan rika och fatliga länder blir Del har talals myckel om bekymmer här . Men jagskulle iro all om man i mänga länder ute i världen hade hört oss här i kammareni dag, hade man nog tyckt att vi överdriver våra bekymmer väldigt mycket. Detfinns sä oerhört många länder som har del svårt, och solidariten med dem får viinle svika, även om vi har en hel del bekymmer att klara av i . Vi vet alla vad skogsnäringen betyder förförsörjningsmöjligheterna i slortr deltir av vårt land. Skogsindustrin svararför en fjiirdedcl tiv vår export. 300 000 personer iir direkt och indirekt försin sysselsiitliriirg beroende av skogsniiringen. Tusenttilel orter är nrereller mindre beroende av skogsindustrins utveckling. Det är mot den härbakgrunden förvåniinsvärt alt konstiilera den låtgåpolitik som karakteriseratde borgerliga regeriiigtiriiii inför de problem sonr skogsnäringen har tittbrottas irred. Socialdemokratin såg den fara som holtir utvecklingen inomskogsnäringen; den hotande råvarubristen, risken för en planlös utslagning avskogsinduslriernit. svåra återverkningar i områden som redan har detbekymmersamt med möjligheterna lill sysselsättning. Med stöd av krav från Skogsarbetar-. Träindustriarbelar-och Pappersin-dustriarbetarförbunden samt Svenska Industritjänslemannaförbundetoch påbörjade den socialdemokratiska regeringenarbetet på ett handlingsprogram för den svenska skogsnäringen, såvälskogsbruket som skogsindustrin. Socialdemokratin insåg alt samhället måste laett ansvar för att en mer planerad hushållning med skogsråvaran och enstrukturplan för skogsindustrin kunde komina lill stånd för att tryggasysselsättningen i första hand på sådana orter och i sådana bygder därföriorade arbetstillfällen skulle vara svåra att ersätta. Vi redovisade i vårt program, "Politik förskogsnäringen'', hur staten i samverkan med företagen och de fackligaorganisationerna skulle kunna möta problemen. Vi socialdemokrater har iriksdagen genom motioner fullföljt kravet på ett handlingsprogram. Deborgerliga regeringarna har nöjt sig med att ställa stora summor till skogsindustrinsförfogande men i övrigt skjutit problemen framför sig och förklarat ytterligarestyrning frän samhällets sida obehövlig. Företagen skulle själva bäst kunnalösa näringens problem. Följden avdenna låtgåpolitik kan utläsas i raden av nedläggningsholade skogsindustriföretag.Ett av de verkligt trista inslagen i den här situationen har varitalt vissa skogsägare - jag betonar vissa, eftersom mänga sköter sig 164 väl - förvärrat svårigheterna genomall inle avverka i rimlig omfattning. Nr 74 borgerliga regeringarna har accepterat alt dessaskogsägares privatekonomiska intressen får gå före rätlen till arbete föranställda i skogsbruk och den skogsindustri, och delta i ett lägenär staten har ställt upp med miljardbelopp för atträdda konkurshotade skogsägarförelag och konjunkturerna skapat - förutsättningarför dessa förelag alt stärka sin ställning. Förmaningar och varningar från framstående företrädare förbondekoo- debatt peration och skogsägarrörelse har inte gällt. De borgerligaregeringarnas jordbruksministrar och industriministrar har inte agerat, trotsatt skogsägarnas egna företrädare för sina medlemmar förklarat alt ingenregering oberoende av politisk uppfattning kan acceptera att skogsägarna sitteroch håller på sin råvara, låter industrier slås ut och människor bliarbetslösa. Vi har frän socialdemokratins sida upprepade gånger imotioner och på annat sätt pekat på skogsindustrins allvarliga råvaruproblem.Vi har föreslagit stimulansåtgärder för all de skulle kunna göraeffekt när det gäller den akuta virkesbristen. Vi har, när dessa åtgärderfördröjts från regeringens sida och sålunda inte lett till önskat resultat,krävt all regeringen skulle ta sill ansvar och olägga försumliga skogsägare attavverka. Men för de borgerliga regeringarna har solidariteten med osolidariskaskogsägare varit betydligt starkare än solidariteten med de anställda, somoförskyllt får la smällarna. Oron för skogsindustrins virkesförsörjning och därmed förmånga sysselsättningstillfällen i värt land förstärks ytterligare av vårenergisituation. Den utredning som genomförts av statens industriverkoch pekar på att det finns betydande risker för en konflikt områvaran mellan skogsindustrin och värmeproducenterna. Utredningen anser delangeläget att finna former för samhället all kontrollera och styra omfattningenav värmeproduktion med träråvara. Utredningen förordar att tillkomsten aveldningsanläggningar med en viss minimiförbrukning av vedråvara skall prövas urråvarusynpunkt på samma sätt som all nyanläggning och utbyggnad av sågverk,skiv- och massafabriker samt pappersbruk för att vi inte skall få en etableringsom ökar obalansen i virkestillgången. Ingen har något all erinra mot alt vi utnyttjarskogsavfall som inte är lämpligt som råvara för industrin i vårenergiförsörjning. Tvärtom är delta utomordentligt intressant och positivt. Detär både bidrag i vår strävan all minska vårt oljeberoende och en åtgärd för attge bättre ekonomi ät skogsvården. Men det borde vara en självklarhet alt maninte med en latent råvarubrist för ögonen okontrollerat skall släppa fram storaeldningsanläggningar baserade på förhoppningar om tillgång till vedråvara. 1 delta läge har jordbruksministern i ett föredrag i milthemlän sagt klart nej lill sådana prövningstillstånd förvedeldningsanläggningar. Konkurrensen skall gälla även här, förklarade , Del kan självfallet ur skogsägarsynpunkt le sig lockandeall få en utveckling med en ohämmad konkurrens om vedråvara. Men jordbruksministern,och även industriministern som förefaller all ha samma inställning.