prot · G309121 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag skall dock göra några konimentaier till en del av deenskilda reservationerna. Totalfinansieringsfrågan kommer upp igen. Jag har fått denuppfattningen att reservanterna tror att frågan nu är död och begraven. Detycks inte ha noterat att faktiskt - trots att den inte gick påcivilutskottets tidigare skrivningar - gjort en bestiillning på vissaytterligare överväganden. Jag tror att det, även sett från reservanternassynpunkt, vore klokt orn man avvaktade resultatet av dessa innan rnan gårvidare i argumenteringen. När det gäller reservationerna om de allmännyttigabostadsföretagens sociala kostnader kan jag inte annat än upprepa vad som sadesredan förra året: Företagen och deras riksorganisation har utomordentligaresurser för att kunna beskriva och analysera läget - för detta behövs varkenen kommission eller någon annan utredning. Att man sedan allmänt sett försökerfå fram kommissionen och annat för att på något sätt krypa in iregeringsarbetet är en helt annan sak. Jag har för egen del inte alltidövertygats om att detta åren bra lösning-det finns fall där kommissioner ochdelegationer närmast kan vara en belastning för regeringsarbetet. Beträffande åtgärder som sänker drift- ochunderhållskostnader är vi i sak överens. Reservationen gäller bara omutredningsmannen eller skall hålla i skaftet. Jag tycker attuppdraget till utredningsmannen är bra och för in frågan i ett vidare perspektiv.Självfallet skall inte detta hindra från att fullgöra sinauppgifter och anpassa reglerna till den optimala bedömning vi alla är överensom. Något beslut om fortsättning av underhållslånen elleravlösning av dem aviseras inte i propositionen. Reservanterna vill att vi nuskall begära ett sådant beslut. Det är väl helt naturligt att inte pånu tillgängligt material kan besluta detta. arbetar,och även om den inte blir helt färdig med sitt arbete under det här året kanden i alla fall tillföra värdefulla bedömningar orn hur man i fortsättningenskall nalkas dessa frågor. Det kan inte vara fråga om att permanentaunderhållslånen som en typ av extra allmän hyressubvention - det finns andravägar som i så fall kan användas. Vi kan inte heller gärna nalkas dessa frågorförrän vi har de aviserade bedömningarna av räntebidragen ochbostadsbeskattningen. Jag tror att reservanterna innerst inne inser detta menatt de vill ha någonting positivt att flagga med. Reservationen om bostadsbyggandets inriktning bör välockså noteras, eftersom den tycks vara ett avsteg från de principer somsocialdemokraterna själva formulerade och som jag trodde att vifortfarande var ense om. De principerna utgick från att man skall tillgodoseefterfrågan och inte styra åt något visst håll. Dåvarande bostadsministernIngvar påpekade proposition att det inte kan varastatsmakternas sak att t. ex. styra människor till enfamiljshus ellerflerfamiljshus - det viktiga är att följa efterfrågan. Utskottsmajoriteten ståralltså kvar vid den bedömningen. Eftersom i sitt inlägg inbjödtill att rösta med socialdemokraterna på reservationen vill jag säga att jagtycker det vore naturligt i alla fall för att rösta medmajoriteten i voteringen. Reservationen om en kartläggning av de ungas bostadsbehovgaller ett närmast administrativt förslag. Vi skall inte votera om att vi ärför eller emot att de ungas bostadsbehov tillgodoses - jag hoppas att vi äreniga pä den punkten. Reservationen tycker jag man närmast får se som etttekniskt grepp för att ge sken av att det finns några motsättningar i frågan. Reservationen om belåning av vissa gemensamma utrymmen harinte heller något innehåll i sak. Vi är alla ense otn att vi vill undvikaretroaktiva effekter. Men de kan i detta fall inte klart skyllas påbostadsstyrelsen. Det är nog också så att kommunerna tycks utgå från att derasförslag alltid skall rymmas inom bestämmelserna. I det här sammanhanget bör också noteras de klarläggandensom utskottet gjort i fråga om räntebidrag för lägenheter som används sombarnstugor. Vi har sagt att i de fall där lägenheterna inte eljest stär tommaskall det inte utgå bidrag så länge de används som barnstugor. Det äregentligen inte något nytt. Vi har bara återfört resonemanget till degrundprinciper som har gällt. 1 den delen är vi också eniga i utskottet. När det sedan gäller produktionskostnadsbelåningen harsocialdemokraterna profilerat sig genom att vilja använda dennalåneunderlagsberäkning också för egenregibyggande ochförhandlingsentreprenader. Det visar, tycker jag, en kluvenhet iuppfattningarna. Å ena sidan slår man vakt om konkurrensen och den avsocialdemokraterna införda konkurrensregeln, å andra sidan vill man i praktikeninte satsa helhjärtat på en anbudskonkurrens. Jag kan i och för sig förstådenna kluvenhet med tanke pade motstridiga intressen som finns i bakgrundenäven på den fronten. Sedan har vi den återkommande frågan om 85-procentigbelåning av enskilt ägda hyreshus, och den tänker jag inte kommenteraytterligare. Det som kan sägas om den är redan sagt i tidigare bostadsdebatter,och man får hoppas att det nu kan bli slut med den följetongen och att vislipper ha den frågan uppe i reservationer och voteringspunkter vid kommandeårs behandling av bostadspolitiska propositioner. Hyresförlustlånen skall vara kvar till. Det man då uppnår skulle vara att oron försvinner hosbyggherrarna och att man bygger fler bostäder. Men det är väl ändå interiktigt. Sådana effekter skulle vi ju få bara om vi hade stående garantier föratt staten skall betala allt som inte hyrs ut. Socialdemokraterna själva har juövergett tanken på ett sådant lagerstöd. Är det inte möjligen så att manblandat ihop argumenten för olika saker? ihop medskatteutjämningsmöjligheterna ar frågan inte särskilt stor. och jag vill ocksånotera att inte har protesterat mot förslaget på den härpunkten i propositionen. Boendemiljöbidragen tas också upp i en reservation. Inteheller den reservationen har något egentligt sakinnehåll - man är ju inte emotden redan gällande prioriteringen, som i praktiken gett samma resultat. Reservanterna vill också ha ett uttalande omboendedemokrati enligt paitirnotionen. Eftersom detta knappast torde vara någotsärskilt kontroversiellt, har vi i majoriteten faktiskt bemödat oss om atthitta något budskap i motionen som skulle tillföra saken något nytt ochframåtsyftande. Vissa anslag till bostadsbyggande m. m. Vissa anslag till bostadsbyggande m. m. kunde viemellertid inte, och därför blev vi tvungna att avstyrka motionsyrkandet. Jagutgår från att vi ändå är ense om huvudprinciperna. Majoriteten har också avstyrkt förslag om att ökaamorteringstiden för markförvärvslän. Det innebär inte att vi tycker att tankenför alltid skall förkastas-det finns en del skäl för längre löpande lån i vissafall. Men vi har inte sett någon anledning att ta upp den frågan nu närkrediterna med nödvändighet är knappa och eftersom inte heller reservanternahar mer att erbjuda i den delen. Socialdemokraterna har vidare fogat ett särskilt yttrandevid betänkandet. Det är en essä som i länga stycken inte skall möta någonerinran från min sida. Uttalandet leder dock inte fram till någonting konkret,utan jag ser det mera som en bekräftelse på den tomhånthet somsocialdemokraterna visar upp i reservationerna, där man söker dölja denna medallmänt hållna programskrivningar. Jag har med detta gått igenom de flesta socialdemokratiskareservationer. Några kommer att behandlas av andra ledamöter i utskottet. Detjag sagt om de socialdemokratiska reservationerna täcker också vpk-motionernapå motsvarande områden, eftersom de ofta ingår i reservationernas förslag tillbeslut, I några fall finns det dock vpk-yrkanden utanför detta fält. ochjagvill därför göra några kommentarer till dessa. Till att börja med skall jag ta upp frågan om hyror ochbostadspriser. Som företrädare för vpk befinner sig som alltid ien avundsvärd situation. I vpk:s argumentering för bifall till yrkandena finnsdet alltid pengar till allting- det är bara fråga om att hitta en form för attskicka ut dem. Så är det också här. Det ar bara att trolla bort kostnadernagenom ytterligare subventioner till allmännyttan, stående lån, direkthyressänkande lån eller generösare eftergifter när det gäller hyresförlustlån.1 de andra partierna tvingas vi ju ta hänsyn till realiteter och till att detinte finns möjligheter att räkna med någon väsentlig höjning avsubventionsnivän. Den här debatten kominer vi vidare att föra också . dåvi i mer preciserade termer får ta ställning till den aviserade propositionenom räntebidrag och bostadsbeskattning m. m. När man från vpk tillfälligt försöker ta hänsyn tillrealiteter, har man egentligen inga förslag att komma med. Vpk har exempelvisyrkat att skall begära förslag från regeringen om åtgärder somstimulerar byggandet, och i det avseendet är man närmast patetisk i sinhjälplöshet. Vpk vill också ha en utredning om konsekvenserna av detökande småhusbyggandet. År har man från vpk återkommit till talet omdet ökande småhusbyggandet, och jag frågar mig vad det är man menar. 1betänkandet på s. 7 redovisas omfattningen av småhusproduktionen, och man kankonstatera att den under ett antal är varit praktiskt taget . Detproblem som vi när det gäller den här delen av bostadsbyggandet har fått drasmed är konsekvenserna av att den socialdemokratiska regeringen tappade greppetom flerbostadsbyggandet under den första delen av . Vpk harockså ett yrkande om att skall uttala att åldeissegre- geringen iboendet måste brytas och att de äldres bostadsstandard måste höjas. Javisst!Ingen har sagt någonting annat. Det är ju målet för den bostadspolitik somplaneras och genomförs ute i komnninerna. Tekniken att föreslå att riksdagenantar resolutioner för inte det arbetet framåt. Är det inte resolutioner man föreslår så är det program.De kollektiva boendeformerna skall främjas, säger vpk. Utskottet konstateraratt det inte klart framgår om vpk önskar att vi anpassar oss till kollektivtboende, vare sig vi vill eller inte, eller om en efterfrågan skall tillgodoses.1 det senare fallet gäller redan antagna principer. Om det finns ett konkretefterfrägetryck. finns det väl inte anledning att anta att kommunerna struntari det. Men vi skall, som jag redan har sagt, inte heller i det här avseendetstyra byggandet från statens sida. Med den här genomgången av utskottsmajoritetens synpunkterpå de reservationer och de motionsyrkanden som föreligger ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Vissa anslag tdl bostadsbyggande m. m. OSKARLINDKVIST (s) replik: Det var närmast litet genant att lyssna tillcivilutskottets ordförande. Huvudbudskapet i hans anförande är attsocialdemokraterna stär tomhänta, att de inte har någonting att komma med - desom har någonting att komma med är regeringen. Jag såg att t. o. m. självastebostadsministern log litet roat åt denna förföriska skildring av verkligheten. I de socialdemokratiska reservationerna tar vi uppkonkreta förslag till ändring av regeringens bostadspolitik. Vi gör det i formav ett krav på en bostadsbyggnadskommission, . anför att detberor på att vi inte har någonting att komma med. Men vi vill kartlägga dessaviktiga områden. Vi vill kartlägga ungdomens bostadsproblem. Vi vill kartläggavilka ytterligare åtgärder vi kan vidta utöver de vanliga för att tillgodosedetta viktiga behov. Vi vill analysera orsakerna till de tomma lägenheterna ochtill de sociala merkostnader sorn det blir nödvändigt att samhället tar på sigför att förstärka de allmännyttiga bostadsföretagen, som på ett tacknämligtsätt tar ett mycket stort socialt ansvar i det svenska samhället. Vi tar också upp frågan om en parlamentarisk utredning avbyggpriserna. Här har regeringen föreslagit något slags enmansutredare. ordförande negligerar den utveckling som ägt rum när det gällerbyggpriserna på bostadsmarknaden gjorde rnig litet chockad. Han tycker att viinte har med det att göra. att det är en sak för regeringen och utskottetsmajoritet -det är mycket överraskande. Vidare tar vi upp kravet pä en förlängning avgiltighetstiden för hyresförlustlånen, och vi vill göra en beställning påavlösning av underhållslånen. Trots detta påstår , att vi inte harnågonting att komma med. Han är nöjd och belåten med att vi har en borgerligregering. Han har ställt sig på sida. Den bostadspolitik som försi klart moderat anda uppfyller numera , krav på hurbostadspolitiken skall Vissa anslag tdl bostadsbyggande m. m. utformas,. hoppades också att vi nu skulle slippa fler förslag om ensänkning av lånegränsen för enskilda byggmästare från till , Ja. dettakan jag instämma i. Sänkningen kan ske då majoritetbifallit vårt krav på att sätta belåningen till . (vpk) replik: Då civilutskottets ordförande här kommenteraren del av det som har sagts och innehållet i motioner och reservationer kan maninte undgå att på nytt förvåna sig över hur lätt han i varje fall synes ta påde problem som finns på bostadsmarknaden och som, , inte går atttänka bort. Det är, för att tala i termer, realiteter, som manmåste ta hänsyn till. säger att han håller med om attbostadsbyggandet måste öka och att byggkostnaderna måste hållas tillbaka. Hurvore det då att i majoritetsuttalandet i utskottsbetänkandet i klartext geuttryck för de meningarna på ett sätt som inte kan missförstås och som kanklargöra för ledamöter och svenska folket att man är beredd attverkligen göra snabba och kraftiga insatser för att komma till rätta med de härproblemen? menar att jag och vpk i övrigt befinner oss i enavundsvärd situation. Han säger att andra partier tvingas ta hänsyn tillrealiteter, men att vi inte skulle behöva göra det. Eftersom jag förstått attdet här skulle komma försökte jag att redan i inledningsanförandet visa på attvi faktiskt har alternativ när det gäller att klara de här frågorna. Sedan skall vi också komma ihåg att det inte är fråga ornatt från till , eller , lösa alla de problemsom vi tar upp och lägger fram förslag om i våra motioner. Jag kan mycket vältänka rnig att det beträffande en del av våra krav kan gå . att vi kankomma en bra bit in , innan de kan realiseras. Det skall manalltså ta hänsyn till när man diskuterar kostnaderna i sådana här sammanhang. Men jag vill återkomma till vad jag sade i mittinledningsanförande: Det finns också pengar att hämta genom att införa enstörre rättvisa i boendet, genom att omfördela de subventioner och bidrag som nui olika former utgår på bostadsmarknaden. Jag vill också säga att det inte kan varaoviktigt att begära förslag och uttalanden från regeringen i de frågor som vihar tagit upp i våra motioner. Mot bakgrund av vad jag har sagt om den krisartadesituation som råder på bostadsmarknaden vore det både befogat och välkommet omvi kunde få ordentliga förslag och uttalanden från regeringen. KJELLMATTSSON (c) replik: I fanns en beskrivning av bostadspolitiken, enligt vilkenegentligen allt ar fel - med undantag av de bitar som socialdemokraterna haranslutit sig till. I stort är alltså hela bostadspolitiken felaktig. När jag då bedömde de socialdemokratiska motionerna ochreservationerna konstaterade jag en socialdemokratisk tomhänthet. den styrksav replik. Där räknade han upp ett antal områden därsocialdemokraterna anser att det finns problem. Man kan kanske vara överens omatt det finns problem, och vill att bostadsbyggnadskommissionenskall göra analyser av de problemen. Men om allt nu är så tokigt måste det välvara lättvindigt att direkt framställa konkreta yrkanden om vilka reformer manvill ha genomförda. Sedan måste det vara en missuppfattning från OskarLindkvists sida att vi skulle hålla socialdemokraterna utanförutredningsarbetet. Jag sade uttryckligen i mitt inlägg att den utredningsmansom tillkallas kommer att göra en genomgång av olika frågor. Jag konstateradeatt det. när analysen av problemen är klar, kan vara möjligt att ett ellerflera av områdena blir föremål för parlamentariska bedömningar. Det förslagethar vi anslutit oss till, eftersom vi tror att det kan vara ett effektivtarbetssätt för att komma fram till resultat. Sedan säger att han hade räknat med att jagskulle invända att vpk hade det lätt när det gäller den ekonomiska sidan. Ja,jag har inte gjort någon beräkning på det, men om vi skulle fatta beslut enligtvpk:s förslag, så kostade inledningsanförande åtskilliga hundramiljoner . Vi kan alltså inte rätta oss efter det, såvida inte ToreClaeson och vpk är beredda att ställa upp med ett ordentligt förslagom på vilka områden man skall höja skatterna. Det måste alltså ske för alla, omman skall få ihop de miljarder som rullade bort . Det var detta som gjorde att jag konstaterade att det gårlätt att ställa alla de yrkanden som vpk för fram, när man inte tar ansvar förvarifrån man skall få pengarna. Vissa anslag tid bostadsbyggande m. m. OSKARLINDKVIST (s) replik: Jag skall inte lägga mig i debatten mellanTore och . om vad förslagen kostar. Men så mycket kanjag säga att med den ställning som . och utskottsmajoritetentagit i de här frågorna kommer det att kosta mycket, mycket pengar - förhyresgästerna. Det är de som skall betala - de sämst ställda i samhället, desom har de minsta ekonomiska resurserna och förutsättningarna. Det är ungdomensom skall hållas tillbaka på grund av ett så rekordlågt bostadsbyggande att manmåste gå för att hitta någon motsvarighet i svensktsamhällsliv. . uppfattning, förvandlad i pengar, kommer därföratt tynga de grupper i samhället som har behov av det största stödet för attlösa sin bostadsfråga. Vidare fick , av mitt anförande denuppfattningen, att jag ansåg att allt var fel i bostadspolitiken. . , är fel och tillräckligt mycket av det som står ibåde utskottsbetänkandet och budgetpropositionen har tillräcklig tyngd för attmarkera att vi är på väg mot ett bostadspolitiskt sammanbrott. Det är den naknasanningen. Och vad ärdet för fel att tala sanning i ? Jag vet nu att . 6 protokoll 1979/80:121-122 Vissaanslag tdl bostadsbyggande m. m. Mattssonstörs av sakligheten i de socialdemokratiska förslagen. Han känner med sig attdet åren svår situation att försvara regeringen, och därför går han till sådanavåldsamma överdrifter och gör sådana underskattningar av vad vi fört fram ivåra reservationer. Sedan säger . : Varför lägger ni inte framdirekta förslag? Varför skall det vara en bostadsbyggnadskomrnission? vilägger fram direkta förslag orn vilka ärenden som skall tas upp ibostadsbyggnadsdelegationen, därför att de behöver en närmare belysning. Dåsäger . , när det gäller vårt förslag om en parlamentariskutredning, att vi skall avvakta analyserna, avvakta vad utredningsmannen kommertill. Därefter, menar . , kan det vara möjligt att göraparlamentariska bedömningar. Jag må säga att . uppfattning just i denfrågan torde ligga så svindlande nära den ståndpunkt vi socialdemokraterrepresenterar, att det sakligt sätt måste vara besvärande för honom attuppträda som advokat för regeringens politik. Det är som sagt så, att störs av att vi har lagt fram konkreta förslag om alternativ tillregeringens politik och av att vi underkänner regeringens bostadspolitik. TORECLAESON (vpk) replik: Låt mig på någon punkt ta upp och belysa deförslagsom jag uppehöll mig vid i mitt inledningsanförande och som enligt KjellA, skulle kosta så oerhört mycket pengar. Ett centralt krav är hyresstopp. Det är ju barastatsmakterna som kan stoppa den hyresutplundring som sker och sorn kommer atttillta, om regeringen får fortsätta på den inslagna vägen. Den härhyresutplundringen kan man stoppa genom ett stöd till hyresgästerna avstorleksordningen I miljard kronor. Det är naturligtvis mycket pengar, men detutgör bara en liten del av det stöd i form av bidrag och skatteavdrag som utgårexempelvis till företag och villaägare i det här landet. Det finns inte hellernågon annan väg att snabbt komma till rätta med en del av de störstaorättvisorna i boendet när det gäller olika upplåtelseformer. En ökning av åtskillnaden mellan de fattiga och de rikakan ju inte bekämpas genom att man underlättar ett fortsatt ägande av bostaden.En ökning av det statliga stödet till allmännyttan, en bättre boendemiljö ochett större inflytande för hyresgästerna gör däremot hyresboendet merattraktivt, och det gör det mindre lönsamt och mindre intressant att ägabostaden. Och om man inte, , lyfter upp det kommunalabostadsinnehavet och ger det det stöd som det förtjänar genom en ökning avdet riktade statliga stödet, betyder det som pågår på bostadsmarknaden atthela allmännyttan riskerar att drivas i graven. Är det det som vill med sin politik, när han på olika sätt och i olika sammanhang gersin välsignelse till ökat ägande av bostaden som en lösning på alla olikaproblem? Låt mig sedan, herr talman, också säga att våra förslag dådet gäller att sänka räntorna för bostadslånen till de kommunala allmännyttigabostads- företagenrätt genomförda naturligtvis också skulle drabba de privata storbankerna. Deskulle på ett avgörande sätt minska deras profit då det gäller ränteintäkter påbostadslånen. Är det dem som vill slå vakt om? () replik: säger i sitt inlägg att denpolitik som förs bara medför att hyresgästerna får ökade kostnader. Ja, men så okunnig är naturligtvis inte omverkligheten att han inte tror att också de som bor i hus med bostadsrätt ochde som har äganderätt till sina fastigheter har kraftigt ökade kostnader pågrund av räntestegringen, driftkostnadsökningen för bränsle osv. Jag nämnde imitt inledningsanförande att vi återkommer till frågan om rättvisa mellan olikaformer av boende genom att vi har ett antal frågor under utredning.Bostadsbidragssystemet, räntebidragssystemet och bostadsbeskattningens effektermåsie komma upp till diskussion under nästa , eftersom där finnsförslag till förändringar - jag tänker då närmast på fastighetstaxeringen ochde effekter som den kan få. När sedan skall försöka göra enkostnadsberäkning, tar han bara med en enda liten bit men gör en långuppräkning av åtgärder som skulle komma att kosta inte bara 1 miljard utanåtskilliga miljarder. Det är betecknande att han då som en jämförelse baranämner ränteavdragssystemet för den som äger sin fastighet men helt glömmerbort att kostnaderna för statskassan naturligtvis stiger varje gång - även förflerfamiljshusen - som räntan går upp. För flerfamiljshusen har vi engaranterad ränta, vilket innebär att det är staten som för de statligt belånadefastigheterna svarar för den ökade kostnaden. Där är alltså räntenivån fast förhyresgästerna. gjorde i sin genomgång av åtgärder anspråk på attden skulle sänkas från de som vi har till, om jag hörde rätt. 1,5 %i stället. Det är alltså en mycket kraftig förändring. Som jag konstaterade i inledningsanförandet kan vi istället för att tro att vi skall kunna öka statens tillskott till boendet räknamed att några nämnvärda möjligheter till det inte föreligger. Man bör också haklart för sig att vi har att betala hyror och andra kostnader även om vi ägervår fastighet och att vi måste betala skatter. Av de två sakerna måste våratotala bostadskostnader betalas. Vissa anslag tid bostadsbyggande m. m. Den beskrivning av verkligheten som OskarLindkvist gjorde från denna talarstol var väldigt målande, men jag tyckte attden inte alltid var så träffande. anförande var faktisktganska tomt på konkreta förslag till hur man skall förändra den verklighetsbildsom han målade upp. brukar inte vara mannen som tar tillöverord, men ibland är det ju så att man i brist på argument måste höja rösten.Han undrade vad egentligen och sysslarmed. Vissa anslag tdl bostadsbyggande m. m. inneslutnai något slags grotta mellan de återkommande debatterna i och om vitar situationen på bostadsområdet med en klackspark. Han menade att vi ibostadsdepartementet sitter bakom neddragna rullgardiner. har dock mycket goda möjligheter att följavad vi faktiskt sysslar med, bl. a. genom de redovisningar vi lämnar ibudgetpropositioner och i andra propositionsförslag. Dessutom harcivilutskottet varit på besök i och haft alla möjligheteratt sätta sig in i vad vi ägnar oss åt.