prot · G30970 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:70 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. § 1Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. Om åtgärder för att imdvika höjda licenser för radio ochTV § 2 Omåtgärder för att undvika höjda licenser för radio och TV Utbildningsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:248, och anförde; har frågat rnig vilka åtgärderjag avser vidta för all rationalisera och effektivisera radio- och TV-bolagensverksamhet sä att licenshöjningar och nya avgifter kan undvikas. Som bakgrund till sin fråga visar i enjämförelse mellan och all de tväförelagen svarar för samma antal sändningslimmar rnen all Riksradiohar ungefär dubbelt sä många anställda som lokalradion. En sådan jämförelse ärenligt min mening knappast meningsfull orn man granskar de två företagensprogramverksamhet närmare. Riksradions verksamhet omfattar t. ex. service tilllokalradion när det gäller vissa musikprogram, grammofon- och pressarkiv,juridisk service m, m. Riksradions ansvar är också av en helt annan karaktärnär del gäller nyhetsförmedling, kullurbevakning, produktion av kultur- och underhållningsprogram,Sotn exempel kan nämnas riksradions symfoniorkester och avdelningen för seriösmusik med ca 175 anställda eller utlandsprogrammen med 75 anställda. Utvecklingen av kostnaderna för produktion av radio- ochTV-program är dock oroande, och i årets budgetproposition betonar jag särskiltvikten av all gör en noggrann genomgång av kostnaderna för olikareforminsatser och konsekvenserna för TV-avgiflen. Jag behöver knappast påminnaom självständighet gentemot statsmakterna. Det är givetvisstyrelser och företagsledningar i de olika bolagen som bör föreslårationaliseringar och tillvarata möjligheter till besparingar. När det gäller TV-avgiften finns det ytterligare en faktorsom har kommit att spela en allt större roll. nämligen det ökandeavgiftsskolket. Enligt går miste om ca 200milj. , med nu gällande avgifter, till följd av avgiflsskolk. 1 åretsbudggetproposition redovisar jag åtgärder för att förbättra denna situation. 8 protokoll 1979/80:67-72 Om åtgärder för att undvika höjda licenser för radio ochTV BOLUNDGREN (m): Jag tackar statsrådet för svtiret. En del av bakgrunden lill min fråga är helt naturligtdiskussionen om en eventuell höjning av TV-avgifien och dessutom den diskussionkring en ny s. k. rnoltagaravgift som har varit gtinskaintensiv. Den andra delen är den tveksamhet som råder om huruvidaverksamheten inorn och framför allt inoirr de siindtindedotterbolagen bedrivs effektivt och rationellt. Denna tvekstimhet bygger del på det motiv som redovisades i frågan. Jag är självfiillet fullt medvetenom titt man inte fullt ut kan göra denna jämförelse mellan tvä bolag med oliktiinriktning på verksamheten och kanske olika kostnader i botten för denna. Delär över huvud tagel svårt att göra jämförelser. Delta är dock ett sätt. och viktiir när det gäller antalet sändningslimmar ändå se att bolagen producerarlika många timniar med hälften så mångti tinställda på lokalradion som påriksradion. Ett motiv för alt la delta som underlag för frågttn ärnaturligtvis utbildningsministerns redovisning i budgetpropositionen till manvid fördelningen av medel, såvitt jag förstår, bör vara restriktiv när delgäller titt tillföra lokalradion ytterligare medel. Delta blir en senare fråga,men jag menar all det kan finnas anledning att tillföra även lokalradion medel. Ett annat motiv för all tveka om huruvida del bedrivsrationell verksamhet är den undersysselsättning sorn enligt uppgift finns päframför allt lelevi-sionssidan. I én intervju ingående i en artikelserie i endagstidning har del sagts att många människor i realiteten saknarsysselsättning. Det sägs visserligen: Del fungerar inte sä, alt människor gårtotalt sysslolösa. Det finns alltid någonting att göra, men man vänjer sig vidalt arbeta långsamt, att slå ner på takten. Det sägs vidare all s. k. magasinprogram typ Sverigesmagasin ofta har fått mycket stora redaktioner som ett sätt att döljaarbetslösheten inom kåren tiv anställda. Och man har diskuterat all medgeanställda sabbatsår under vilket mellanskillnaden mellan nuvarande lön och denlön vederbörtmde kan få vid annan yrkesutövning skulle betalas av SverigesRadio. Detta leder naturligtvis lill att många människor börjarfundera över hur effektivt verksamheten egentligen bedrivs. Självfallet ärockså utbildningsministern tveksam på denna punkt, det framgår avbudgetpropositionen. Det som saknas där är en tillräckligt härd attityd därinan kräver effektiva åtgärder från bolagets sida för att komma till rätta meddessa problem. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern, inte minstmot bakgrund av all det rör sig om ett monopolföretag som finansieras genomavgifter från dem som följer bolagets verksamhet: Vad anserutbildningsministern att man kan göra åt undersysselsättningen? Finns del ingakonkreta åtgärder som mtin kan vidta för alt tvinga bolaget all effektivtgranska sin verkstimhet? Först vill jag hävda all del inle alls iir så att jag i budgetpropositionen är särskilt restriktiv när detgäller lokalradion. pekardäremot på att man ursprungligen hade förutsatt att varje lokalradiostationskulle ha 14 tjänster. F. n. har man 21 tjänster per distrikt. Man har nubegärt att få upp till 39 tjänster per lokalradiostation, dvs. inom entreårsperiod 432 nya tjänster. Det är därför jag har velat dra riksdagensuppnrärksamhet till dessa utbyggnadsplaner. Diirefter är det sak allta ställning lill orn något trtlalande bör göras med anledning trv behandlingenav propositionen när det gäller radio- och TV-verksamhe-ten. Sedan frågar vad jag tycker man kan göra förall undvika undersysselsättning på . Svar-et är alt det är enangelägenhet som och de olika bolagen själva måste svara för.Såvitt jag vet arbetar man med denna fråga. Man kan kntippast undvika alt detblir personalproblem av denna typ i företag med struktur. Menjag år säker på att man i de olika bolagsstyrelserna är intensivt sysselsattmed bl. a. denna fråga. Om åtgärder för att undvika höjda licenser för radio ochTV BO (); När det gäller lokalradions situation trorjag all nran på väldigt många håll har uppfattat skrivningarna ibudgetpropositionen just på del sätt som jag anförde, nämligen alt i principskall inga nya medel ges till , Vad beträffar den utbyggnadsom rnan har diskuterat är det, såvitt jag har förstått, fråga om enfemårsperiod i stället för en treårsperiod. Men det är en detalj i det hela. Del finns rnol denna bakgrundanledning att ta upp delta som elt exempel när det gäller att bedöma effektiviteteni denna verksamhet totalt sett. Man kan fråga sig om man från bolagets styrelseverkligen tar ordentliga initiativ på denna punkt. Jag tycker inte att man, somutbildningsministern gör, kan gå ifrån del ansvar som statsmakterna här har ioch rned att vi har ett syslem för finansiering av verksamheten som i förstahand bygger på avgifter från dem som tar del av programverksamheten - ser på TVoch lyssnar på radio. Hade vi haft en annan finansieringsform - 1. ex.reklam-TV, som jag själv förespråkade - hade det varit en annan sak. Men harvi denna situation, och vi måste f. n. utgå frän den. Statsmakterna har alltsåett väsentligt ansvar för all man får effektivitet i verksamheten. Det kan inlesägas vara en sä effektiv verksamhet eftersom utbildningsministern intekommenterar uppgifterna om att man skall kunna ha människor anställda som inlegör någonting alls eller jobbar väldigt litet inom televisionsakliebolaget. Härmåste enligt min mening regeringen ta initiativ. Del hjälper inte om har denuppfattningen, därför att har en annan uppfattning när del gälleransvarsfördelningen inom radio- och TV-verksamheten, är ettsjälvständigt förelag som ägs av pressen, näringslivet och de storaorganisationerna. Regeringen utser elt antal styrelseledamöter på förslag avpartierna. Det är dessa styrelser som bär ansvar för verksamheten. Det skullestrida mot de principersom vi har fastlagt här i om mtin skulle gå in med detaljeradeanvisningtir av den typ som nu efterlyser. BO (); Det innebär såvitt jag föislår allutbildningsministern inte skulle ha någonting att erinra mot ett uttalande frånriksdagens sida om att regeringen bör se till all få till ståndeffektiviielshöjtinde och rtitiontilise-ringsskapande åtgärder inom SverigesRadio. Jag är medveten om den situation man har, all man driver dessa förelag ibolagsform, med moderbolaget och dotterbolagen. Det är alltså denorganisiitioii sorn finirs , och det begränsar också möjligheterna all gåin från statsrntikternas sida. Del begränsar exempelvis möjligheterna förriksdttgens revisorer alt granska denna verksamhet. Men det väsentliga är juall de tillförda medlen kommer från statsmakternas sida. Jag tolkar ändå deltaså all utbildningsministern inle skulle erinra mot alt uttalade sigför all man på ett bättre sätt granskar effektiviteten i företagel. Jag har självfiillet ingenting alt erinra,orn riksdtigen vill ansluta sig till det jag har anfört i budgetpropositionen,nämligen att kravet pä god hushållning bör gälla även beträffande radio- ochTV-verksamheten. Överläggningen var härmed avsluttid. Utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga. 1979/80:270, ochanförde; har frågat mig onr jag ärberedd medverka till att i kan bevaras förframliden som botanisk trädgård och ett värdefullt centrum för rekreation ochutbildning. Den del av sorn utgörs av denbotaniska triidgården försåldes lill staten 1969 enligt ett avtal somunderställdes och godkändes av . Staten har bekostatdriften tiv denna trädgård, som ingår som en arbetsenhet vid iStockholm. I nämnda avtal befriades genomsärskild permtiUi-tionsbestämmelse från skydlighet att bedriva trädgårdsskolaoch handelsträdgård enligt bestämmelserna för den . Den mark på vilken handelsträdgården var belägen iirgickinle i statens markförvärv 1969 ulan tillhör fortfarande Bergianska stiftelsen.Staten avstod från förvärv av detta mtirkomräde. som heinbjöds regeringen tillförsäljning i samband nred handelsträdgårdens nedliiggning. Framliden för den Bergianska trädgärden i vad den bestårav den får alltså anses säkerställd. Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Sorn med all önskvärd tydlighet framgår av svaret ärfrågan orn den nuvarande situation och fortbeståndkomplicerad, och del skulle föra för långt alt här gä närmare in på alladetaljer. Anläggningen har en nära historia. Till anläggningenfinns knutna flera donationer. Den botaniska delen av anläggningen, somutbildningsministern närmare berörde i sitt svar, är själva kärnan i denBergianska trädgården och i den större helhet som de olika donatorerna avsett. Skälet lill att jag ställt frågan är den ökande oro som finns för den framlid. Bergianska stiftelsens markhar krympts betydligt, bl, a, genom försäljning. Sedan åtskilliga år finns enoro för att området skall exploateras för andra ändamål eller att anläggningenskall kringskäras genom exploateringar, så att den inte längre kommer all haförutsättningar all utvecklas till den gröna oas som donatorerna avsett. Frånmånga håll har det höjts kritiska röster mot det sätt på vilket anläggningenhar drivits under ledning. En rad organisationer har tagit upp frågan orn denBergianska trädgårdens framlid. Motioner har också väckts i Stockholmskommunfullmäktige från centerhåll och folkpartihåll, och frågan är underbehandling i kommunen. I sammanhanget har bl. a. aktualiserats frågan om enupprustning av anläggningen liksom alt den Andersonska donationen för ettorangeri skall förverkligas - också frågan om en förändring av huvudmannaskapethar aktualiserats. Även om anläggningen är ganska nergången, erbjuderområdet stora utvecklingsmöjligheter. Det finns anledning alt med allvar lyssna på den växandeopinion som uttrycker oro för den framtid. Till en delbehövs den här trädgården för den botaniska vetenskapen, men framför alltbehövs den som ett grönområde och en anläggning till nytta och glädje för enbredare allmänhet. Jag tycker mig kunna spåra en positiv ton iutbildningsministerns svar. och jag vill fråga utbildningsministern onr han harupprnärksamrnat att en växande opinion vill slå vakt om anläggningensfortbestånd och all den för framliden skall kunna drivas på etttillfredsställande sätt. Är statsrådet medveten om de problem sorn f. n.föreligger när det gäller driften och formerna för verksamheten? Jag vill slutligen fråga orn statsrådet är beredd attmedverka lill att de åtgärder vidtas som kan komina att visa sig nödvändiga föratt trygga den framtid och för att verksamheten skallkunna utvecklas på det sätt som donatorerna avsett. htrr rätt i all del arenkomplicerad fråga, men jag tycker inle alt den blir så värst myckel klararegenom hennes inlägg. Den ägs av staten, och den sköts väl.Universitetet förvaltar den. Handelsträdgården var erbjuden till försäljning.Regeringen avstod från all köpa marken, därför alt den ansåg all den inle skalldriva någon handelslrädgårdsverksarnhel. Såvitt jag vet har del nu träffats ettavtal med , som även i fortsättningen kommer all driva verksamheten somhandelsträdgård. När det gäller tillsynen av den ochäven den stiftelse som förvaltar de Andersonska donationsmedlen är att märkaalt de är fristående stiftelser som icke står under statlig tillsyn. Jag kandärför inte uttala mig om hur de här stiftelsernas medel har förvaltats. Det ärVetenskapsakademien som svarar för detta. Således kan jag inle se att del är något hot mot denbotaniska trädgården. Del är möjligt att det kan ske någonting närdei gäller handelsträdgården. I så fall år det närmast kommunen som harmöjlighet all ingripa när nu regeringen har avböjt att köpa marken. ANNAELIASSON (c): Jag vill instämma i all del är en kompliceradfråga, men jag vet inte om det blev sä mycket klarare efterutbildningsministerns svar. Vi kan nog inte klara ut detta i en frågedebatl. Det finns anledning att understryka all man bör varauppmärksam på den situation. Frågan är, som jag nämnde,föremål för behandling i . Även om driften av den botaniskadelen av den bekostas av staten, finns det problem somberör denna del av anläggningen. Det är bl. a. detta som har gjort all fråganom en ändring av huvudmannaskapet har aktualiserats. Därför vill jag uttryckaen stark förhoppning om att utbildningsministern framöver har sina ögon riktadepå frågan och medverkar till att verksamheten kan drivas vidare på ettgodtagbart sätt. Jag är inte på det klara med om om handelsträdgården eller om den . Såvitt jag vetexisterar det inget hot mot den . Jag har också uppfatlatsaken så, att verksamheten vid handelsträdgården kommer att bedrivas i ungefärde nuvarande formerna, trots att det är en annan huvudman. Frågan om användningen av markområdet i övrigt är ju ensak som staten inle kan påverka. Däremot har Stockholnrs kornmun vissamöjligheter. Jag är alltså angelägen om att understryka att del inte är rimligtalt hävda att del föreligger ett hol mot den som statendriver och sonr staten avser driva enligt samma linjer. Den mark som stiftelsen har använtsom handelsträdgård har arrenderats ut. Ett problem är om hela anläggningenbörjar naggas så i kanten alt man inle kan tillgodose de väsentliga syftena meddonationerna. Detta innebär ett hot också mot den botaniska delen. Man frågarsig t. ex. varför har avyttrat mark till . Därtill kommer själva driften av den botaniska trädgårdenoch frågan om det nuvarande huvudmannaskapets lämplighet. Därför fordrar fråganstor uppmärksamhet. Om den högre musikutbildningen Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om den högre musikutbildningen Utbildningsministern erhöll ordet för alt besvara () den 5 deceinberanmälda interpellation, 1979/80:95, och anförde: har frågat mig: a) Vilka ärorsakerna till att OMUS-reforrnen har fördröjts så kraftigt? b) Är regeringen beredd alt nu vidtaåtgärder för att garantera att den beslutade reformen av den högremusikutbildningen kan förverkligas? Förutsättningarna för OMUS-reformens genomförande haruppfyllts vad avser bl. a. utbildningsplaner och tillskott av basresurser. Dockåterstår för ett slutgiltigt genomförande alt också avtal träffas orn arbets-och anställningsvillkor för den berörda lärarpersonalen. Jag beklagar attparterna ännu inte uppnått sådan enighet att de förhandlingar som påbörjadesunder sensommaren 1978 har kunnat slutföras. Orsakerna till att parterna ännu inte kunnat träffa ettavtal varken kan eller vill jag uttala mig om. Detta har.jag påpekat i ettfrågesvar till , där jag även meddelade altrepresentanter för på begiiran av parterna har gjort vissaklarlägganden i anledning av förhandlingsuppdraget. Enligt vad jag erfarit gör parterna förnyadeförsök all träffa avtal. Det är min förhoppning att sådant resultat nu kan nåsatt den av beslutade reformen av den högre musikulbildningen helt kangenomföras. Jag finner inte att någraytterligare åtgärder från regeringens sida är påkallade. GEORGANDERSSON (s): Tack för svaret, Tyvärr karakteriseras svaret av passivitet och avvaktanfrån utbildningsministerns sida. På min första fråga om orsakerna till attOMUS-reformen har fördröjts så kraftigt säger att han varken villeller kan Nr 70 uttala sig om del. Det är interiktigt likt . Torsdaeenden fråga svarar atthan inte finner några ytterligare åtgärder 24 januari1980 *''" regeringens sidapåkallade. Där står vi . Det är mer iin tvä år sedan beslutade om en viktig Om den högre efterlängtad reform av den högre musikutbildningen. musikutbildningen '"omna aventusiastiska lärare , men håller reformen på alt gå över styr pågrund av all förhandlingarna om tjänsteorganisationen inte har lett fill någotresultat. Redan i propositionen om OMUS-reformen. som behandlades idecember 1977. hette det: ""I avvaktan pä lärartjänstutredningens förslagtorde vissa provisoriska anordningar på den Ijänsteorganisaloriska sidan fävidtas. Dessa frågor bereds f. n. i . Avsikten är att deprovisoriska anordningar som fordras skall kunna genomföras medreformen.'' Sä långt citatet från propositionen. Men ännu har någraprovisoriska anordningar pa den Ijänsteorganisaloriska sidan inte kunnatgenomföras. Därför är hela reformen allvarligt hotad. Regeringen insågtydligen, att döma av de citerade meningarna i propositionen, attOMUS-reformens intentioner inle skulle kunna förverkligas om inte åtminstone enprovisorisk reformering av tjänsteorganisationen genomfördes. Jag vet inte hur kontakterna mellan departement ocharbetsgivarverk fungerar. Av rapporter all döma tycks det ha gått väldigt långtid innan regeringen lämnade de klarlägganden lill parterna som åberopas iinterpellationssvaret. togs de första förhandlingskontakterna.Efler en långt utdragen process gjorde regeringen vissa förtydliganden avförhandlingsuppdraget först . befinner vi oss i elt läge där lärarna vägrar delta iallt frivilligt arbete som hör ihop med musikutbildningsreformen. De ställerinte upp på kurser. Fortbildningen har avstannat. I det lägel frågar jag mig om verkligen arbetsgivaren hargjort tillräckligt kraftiga insatser för alt slutföra förhandlingarna omijänsleorganisaiioneir. Det måste ligga i arbetsgivarens - statens - intressealt förverkliga den, sotn vi tror, fina kulturpolitiska reform sorn beslutet omhögre musikutbildning innebar. Det är också viktigt att ta vara på det engagemang sommånga musiklärare har visat i förberedelserna för den här reformen. Den nu uppkomna situationen drabbar i första handeleverna, men den hämmar naturligtvis också pä ell allvarligt sätt utvecklingenpå elt viktigt kulturområde. Jag efterlyser därför elt starkare engagemang frånkulturini-nisterns sida än vad dagens interpellationssvar ger vittnesbörd om. var förvånad över alt jag varken ville eller kundeuttala mig om orsakerna till alt parterna inte kunnat träffa ett avtal. Del är ju så att vi har en särskild förhtmdlingsordningmellan arbetsgivar- 120 verket och de fackligaorganisationerna. Det är skälet lill alt jag inte vill gå in på orsakerna till all de här förhandlingarna har dragit utså pass . Men jag vill peka på alt jag har beklagat all man inle harkunnat nå enighet. Del gjorde jag redan i mitt svar till idecember. Jag är den förste att beklaga att det har dragit utså på liden sonrdel har gjort. Jagförsiikrar att det inte är på grund av bristande intressefrån min sida som vi har det här lägel. Såvitt jag vet har så sent som påmorgonen arbetsgivarverket lagt ett nytt bud, som man hoppas del skall kunnabli enighet om. Når jag i slutmeningen säger all jag inle finner någraytterligare åtgärder påkallade, avser det självfallet det läge som har gälltintill de senaste timmarna. Ingen vet ju vad som kan hända i framliden. Del kanfinnas anledning all återkomma lill denna fråga, kanske både i ochnaturligtvis i underhandskontakter rned arbetsgivarverket. Men jag vill intebryta den princip som galler på den statliga tirbelsmarknaden och som riksdagenhar fattat beslut om. Om idrott för handikappade När i sitt interpellationssvarmeddelade all han varken kunde eller ville uttala sig. sade jag att del inte ärriktigt likt . Jag har lärt känna honom som så all han noggärna vill uttala sig i olika frågor. Det liggeringen kritik i det. däremot envi.ss förvåning över all han i denna fråga är så förtegen. Nåväl, det vikliga är ju inle vad sägerhär , utan det viktiga är vad han gör på innerplan, dvs. det agerande somsker på departementet i relation lill arbetsgivarverket, föratt verkligen få fartpå den här förhandlingen. Då räcker del inte rned all bara beklaga allförhandlingarna inte-har gäll i lås. Jag uppfattar del ändå så alt regeringensom uppdragsgivare till arbelsgivtirverket i de här förhandlingarnti bär ettansvar för alt förhandlingsarbetet verkligen förs framåt. fick vi i det kompletterande svaret av Jan-ErikWikström information om att det läggs ett bud. Del ar utirrarkt. Såvittjag förslår är det precis vad man väntat på från andra sidan av bordel - sktrll få bud från arbetsgivarens sida. Om interpellationsdebatten pånågot sätt htrr kunnat påverka aktiviteterna på arbetsgivarsitlan. är jagnaturligtvis tacksam för del. Överläggningenvar härmed -tivslulad. § 5 Omidrott för handikappade Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:269, och anförde: har frågat iriig vilkainitiativ jag avser all la för att möjliggöra för den s. k. rekryteringsgruppenalt forlsiiita och helst utvidga sin arbete med idrott för handikappade. Rekrvleringsgruppenhar verkat inom handikappidrotten. Om idrott för handikappade Man vill på ell tidigt stadium fånga upp nyskadadehandikappade för intensiv träning genom handikappidrott. Gruppen har bl. a.bedrivit uppsökande verksamhet på vissa sjukhus i och i övrig;rItindet. Sonr uppföljning har man i startat träning i olika idrottersamt arrangerat idrottslager för handikappade. Rekryteringsgruppen franrhälleratt verksamheten inte är en behandlingsform utan bör ses som idrott. Verksamheten har bl. a. stötts genom bidrag från allmännaarvsfonden. Bidrag har utgått till ell projekt för uppsökande verksamhet enligten plan sorn utarbetats i samråd med . Lägerverksamhetenhar också fått och får även under är 1980 ekononriskt stöd. Idrott för handikappade bedrivs inom ramen för och dess regionala och lokala organisationer. Jaganser denna verksamhet angelägen. Det är också värdefullt orn den kan kopplastill de olika rehabiliteringsklinikerna för alt på ett tidigt stadium engageranyskadade handikappade i handikappidrott. Jag ser delta som en uppgift förHandikappidrollsförbundel. Formerna för samverkan med rehabiliteringsklinikernaär närmast en fråga för sjukvårdshuvudmännen och de läkare som är ansvariga förpatienternas fortsatta rehabilitering. Som jag nämnt har rekryteringsgruppens verksamhet stöttsgenom arvsfondsbidrag. En bred utveckling av verksamheten måste baseras påsamverkan mellan idrottsrörelsen och sjukvårdshuvudmännen. Jag avser att takontakt med och i samverkanmed , Handikappidrollsförbundel och försäkringsbolagen övervägaförutsättningarna för all engagera nyskadade handikappade i handikappidrottsom ett led i deras rehabilitering.