prot · G30964 · 1979-12-31 00:00:00 — I är 70 kärnkraftverk i drift, och 90 befinner sigi mer eller mindre framskridna stadier av uppförande. Det är en omständighetsom borde stämma till eftertanke. Om vi säger nej till ett rimligt utnyttjandeav kärnkraft, försätter vi oss genast i ett radikalt försämrat konkurrensläge iförhållande till de länder som på goda grunder anser sig kunna fortsätta attanvända kärnkraft. Jag skall, herr talman, till slut helt kort bemöta vad somhar sagts i linje 3-kampanjen, nämligen att den ganska användning avkärnkraft som linje 1 och 2 bygger på skulle leda till elt konlrollsamhälle.Det ar rena fantasier. Vi är ju redan inne i kärnkraflssamhället, men inte harvi ett kontrollsamhälle. Ett sådant kontrollsamhälle uppstår om vi tillgriperransoneringar enligt öststatsmodell på grund av all vi inte har tillräckligtmed energi. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) replik: Det gäller att hålla isär begreppen när mandiskuterar denna fråga. Jag har aldrig påstått - och jag tror inte heller attnågon annan har gjort det - att vi intar en tätplals i fråga omenergikonsumtion. När det gäller energiförbrukningen per capita innehas denabsoluta tälplatsen i världen av , där energiförbrukningen per invånare ärungefär högre än i vårt land. Jag har, , inte talat om lätplatser i fråga omenergiförbrukning, I stället har jag talat om installerad kärnkraft perinvånare, vilket är något helt annat. Där råder det inga som helst tvivel omatt vi intar den absoluta tälplatsen i världen. Så många terawattimmarproduceras med hjälp av kärnkraften all vi i det avseendet intar den absolutatätplatsen. Också del bör stämma till eftertanke. Så delta med oljeberoendet. Man kan inte byta morötter motpalsler-nackor hur som helst. Det är populärt att tala om hetvallentunnlar fränkärnkraftverken, exempelvis frän Forsmark till och , För detförsta skulle det betyda oerhörda investeringar. För det andra skulle vi bliväldigt sårbara i händelse av avspärrningar och andra värre saker. För dettredje kan man fråga sig hur det skall gå till att hetta upp detta vatten eflerår 2010 när kärnkraftsreaktorerna i Forsmark, och på andra ställentas ur drift. Då är det inte lönt att bygga nya lältvattenreaktorer, LennartBlom, för del kommer inte att finnas något användbart uran till dem. Då har ni att välja mellan att installera kolkraft iForsmark eller att övergå till briderteknik. Det vore bra om ni kunde ställa erupp och säga om ni är beredda att göra det. Är ni beredda att bygga dessahetvattenledningar och göra och andra stora städer beroende av democh sedan övergå till kol eller brider när denna generation avkärnkraftsreaktorer tas ur drift? Då kan ni nämligen inte bygga några nyalältvattenreaktorer, eftersom uran 235 kommer att vara sluti världen. Det är också något som man borde ha i minnet när man talar om dessasaker. För det fjärde: Vi talar om övervakningssamhället. Det ärmärkligt att ansvariga myndigheter själva påstår att kärnkraften är speciell,fordrar speciell försiktighet, övervakning och kontroll. Det är del vi menarnär vi talarom risken för att skall bli en polisstat. Internationelltfinns det alltför många avskräckande exempel - som jag inte har tid att härredovisa -som visar pä den risken. BÖRJEHÖRNLUND (c): Den svenska kärnkraftsdebatten börjadeegentligen , eller borde ha börjat dä. I slutet av1940-talet skapades AB Atomenergi för alt bedriva forskningsarbete påkärnenergiområdet. Den första reaktorn kom som en forskningsversion 1954, Sedanvar satsningen i full gång. Motiven för den svenska satsningen rymde såvälindustri- och energipolitiska förväntningar som militära ambitioner. Bakgrundentill den svenska kärnkraftssatsningen finns ytterligare diskuterad i bl. a.boken "Rösta NEJ! - en bok om alternativ till kärnkraft och olja". Bakom satsningen låg ingen offentlig debatt. De utredningarsom hade genomförts nämnde knappast säkerhetsfrågorna. Avfallsfrågan fick ingenseriös behandling. Egentligen visste därför knappast politikerna och än mindresvenska folkel vad det var fråga om. Inte förrän 1972-1973 kom den svenskakärnkraftsdebatten i gång på allvar, och då var det väl sent. Jag menar att det bristande intresse som såvälkraftföretag som myndigheter under den nu beskrivna perioden visade nu måstekompenseras med en genomgripande belysning av kärnkraftens problem. Innan jag redovisar min syn på hur många av den senastetidens utredningar skulle kunna behandlas i offentliga förhör, vill jag sägaatt det naturligtvishade varit önskvärt att sådana förhör hade kunnat hållas, alltsedankärnenergiverksamheten började diskuteras i , Inte minst gäller det deutredningar som i olika sammanhang presenterades , någrauppenbarligen i avsikt alt stimulera kärnkraflsulbyggna-den. Jag kan i detta sammanhang nämna den prognos frånkraflföretagen som talade om nödvändigheten av 24reaktorer , Vidare kan nämnas den avfallsutredning - Aka-ulredningen -som i mycket vaga ordalag menade att det inte fanns någonting som tydde på attkärnavfallsproblemen inte skulle gå att lösa. Slutligen kan man idetta sammanhang nämna den närförläggningsutredning som byggde pä den nu hårtkritiserade , gav ju, som deflesta här erinrar sig, praktiskt tagel klartecken för lokalisering av ettkärnkraftverk till strax utanför - en lokalisering som imånga avseenden skulle ha varit sämre än lokaliseringen av det nuhårt kritiserade . De olika sidorna i den kommande folkomröstningen omkärnkraften kommer att sprida mängder av informafionsmalerial till väljarna. Iflera fall kommer detta material att kritiseras och rent av underkännas avresp. Det är uppenbart att mottagarna, den svenska allmänheten,får det svårt att värdera de olika faktauppgifter som presenteras. Ochmöjligheten att göra det avgör hur demokratiskt meningsfylld folkomröstningenblir. Där är situationen mycket otillfredsställande. Låt oss först konstatera att parterna - nej-sidan resp.ja-sidan - har mycket olika karaktär. På den ena sidan finns stencilapparalernaoch vanliga människors levande oro och aktiva engagemang, på den andra sidanhögglanspapper och betalda propagandister - maktgrupperntis företrädare. Så hardet alltid varit. Det är för att bidra till en förbättring i detta avseende somjag har skrivit min motion. Min utgångspunkt har varit att det är rimligt att väljarnaskall fä tillgång till en begriplig och allsidig information - detta trots attdet kan vara svårt för var och en all ur de olika, mer eller mindre partiska,inlagorna få fram det sakliga och objektiva underlag som krävs för ettgenomtänkt ställningstagande. Mitt förslag är att man utnyttjar någon form avoffentligt förhör, s. k. hearings. 1 den amerikanska politiska processen utnyttjas systemetmed offentliga förhör i många sammanhang. Förhören kan arrangeras såväl avstatliga eller delstatliga myndigheter som av lagstiftande organ. Hearingstillgrips ofta just för alt vinna klarhet kring grundfakta i kontroversiellafrågor. I det amerikanska systemet vittnar man i samband med hearings oftaunder ed. De som deltar i hearings utsätts vidare för korsförhör. Självfalletär dessa hearings normalt öppna och offentliga för allmänheten. Ett direkt överförande av det amerikanska hearingsystemettill svenska förhållanden låter sig naturligtvis inte göras. Däremot är självaidén orn hur man skall bringa reda i mängder av kontroversiell information välvärd att tänka igenom. Det är möjligt, för all inte säga troligt, alt mångautredningar och Nr 64 remissvar skulle få ett helt annat innehåll om författarna från börjanvarit Onsdaeen den medvetna om att de kanske i offentliga förhör måste förklara sina j( slutsatser, Låt mig här nämna några exempel på frågor som i det nuaktuella Folkomröstning sammanhanget skulle lämpa sig väl för offentliga förhör. Frågor i anslutning till konsekvensutredningens arbeteskulle kunna gälla de ekonomiska beräkningarna, åtgångstalen inom elkrävandeindustribranscher, elprognosen, som ja-sidan i folkomröstningen bygger pä,referensprognosen i dess helhet och elsparåtgärder. Vidare skulle frågorgällande introduktionstakten och kostnader för vindkraft och självfalletoljeprisutvecklingen och dess betydelse för kol- och uranpriserna kunna tasupp till behandling. Jag skall också nämna valet av uppvärmningsform inytillkommande bebyggelse vid en kärnkraftsavveckling, kärnkraftens kostnaderoch drifllillgänglighet, elprisels utveckling och dess betydelse försysselsättningen, energipolitikens betydelse för sysselsättningen i stortliksom ja-alternativens utformning och effekter , De senaste dagarnas debatt har också visat att när detgäller konsekvensutredningens material borde man vid offentliga förhördiskutera konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling efter en 25-årig parentessamt konsekvenserna av en eventuell framtida snabbavveckling av kärnkraftenefter en allvarlig olycka. Med det sistnämnda avser jag således inte dengradvisa avveckling av de sex reaktorer som används och som förordas inej-alternativet. När det gäller reaktorsäkerhelsutredningens arbete har manfrån miljövårdsprogrammet vid föreslagit en lämpliginriktning av förhören pä sex fackområden. Dessa fackområden är: samverkanmänniska-maskin, materialteknik, värme- och strömningsteknik,tillförlitlighets-teknik, spridning av radioaktiva ämnen och strålningenshälsoeffekter. Slutligen vill jag som exempel pä material lämpligt föroffentliga förhör nämna strålskyddsinstilutets utredning omberedskapsplaneringen vid kärnkraftsolyckor. Här gäller frågorna bl, a.möjligheten till meteorologiska förutsägelser, utrymningsfrågor,kommunikationsproblem vid olyckstillfället och myndigheternas information tillallmänheten efter olyckan. Ett särskilt problem gäller en eventuell ohörsamhetfrån allmänhetens sida liksom problemet med panikreaktioner och inkonsekventhandlande, I detta sammanhang finns ytterligare en mängd praktiska problem somsåledes enligt min mening skulle lämpa sig väl för offentliga förhör. Debatten fram till folkomröstningen kommer att varaintensiv. Om inte särskilda åtgärder vidtas, kommer kanske de sakfrågor jag här har berört tyvärr att komma i skymundan. Företrädare för industrin och andra utbyggnadsiniressenter använder redan demagogiska grepp i debatten på en nivå som förskräcker med tanke på frågans allvarliga karaktär. Som exempel kan nämnas den ledamot av denna riksdag som påstår att linje 3 bärs upp av kändisar och gilarrspelare. Än värre är det kanske, när företrädare för utbyggnadsalternativen betecknar dessa som avvecklingsalternativ och 25 därigenomskapar förvirring bland väljarna, en förvirring som började när ja-sidan intekunde enas om ett alternativ. I frågan om skillnaden mellan begreppen utbyggnadoch avveckling måste allmänheten ha svårt att förstå att samma tolv planeradereaktorer som för energipropositionen sades innebära enförsiktig och begränsad utbyggnad nu sägs stå för en förnuftig avveckling. Dessa frågor liksom del faktum att ja-sidan envist vägrarredovisa vilka mängder kol man tänker sig att använda när man, som man självpåstår, avvecklat kärnkraften som man hävdar att nej-alternativetär ett kolalternativ gör att frågan om en grundligare redovisning, t. ex. genomoffentliga förhör, enligt min mening blivit alltmer angelägen. Det måste för allmänheten te sig litet egendomligt attsamma partier som förespråkat en fortsatt utbyggnad av kärnkraftennu visar stor räddhågsenhet när det gäller att få en offentlig och allsidiggenomlysning av de frågor kring kärnkraften som hela folket skall ta ställningtill i folkomröstningen. Det borde ju ligga i alla partiers intresse all klaraut vad som är fakta, vad som experter från olika sidor kan skriva under på ochvad som är värderingar och allmänt tyckande i energidebatten. Det är särskilt angeläget att noggrant gä igenom justkonsekvensutredningen och reaktorsäkerhetsutredningen med tanke pä att de integår ut på remiss och granskning, något som annars är brukligt i fråga omstatliga utredningar. Detta är också angeläget med tanke på den massiva kritiksom riklats mot utredningarnas sammansättning. Ingen kan på allvar hävda attsammansättningen speglat den spännvidd i uppfattning som finns mellan olikaexperter och vetenskapsmän på dessa områden. Om inte bifaller min motion i denna fråga,ligger del nära till hands att dra slutsatsen att man inte är särskiltangelägen om att ta ansvaret för alt offentliga förhör verkligen kommer tillstånd. Även om man kan anta alt radio, tidningar och TV på ett informativt sättkommer att belysa energifrågorna, kanske t, o, m. i form av hearings, så skulledet vara en styrka för riksdag om också de som företräder ja-sidankunnat medverka till elt enigt beslut om alt man garanterar alt sådana hearingsverkligen blir av och att formerna för dem blir rättvisa och hederliga. är det bara nej-sidan som presenterat ett genomarbetatoch väl avvägt avvecklingsalternativ inför folkomröstningen, i form av denRösta nej-bok som blivit en sådan försäljningsframgång all den tryckts i över200 000 exemplar. Här redovisas hur kärnkraften, som alla partier nu erkännerär sä farlig att den bör avvecklas, verkligen kan avvecklas på ett planeratsätt under högst . Det kan göras tillsammans med alt oljeberoendetminskas , vilket således motsvarar samma oljeanvändning som ja-sidanräknar med. Genom vårt nej-alternativ, linje 3, kan vi på ettgenomtänkt och kontrolleratsätl avveckla kärnkraften. Hur det går om linjerna 1och 2 skulle genomföras vet ingen. Man redovisar bara i allmänna ordalag attkärnkraften skall avvecklas , som kommer att bestämmasav en annan generation politiker. Man skriver ingenting pä valsedlarna förlinjerna 1 och 2 om det som också borde hastått där, nämligen detta att då vi satsat ytterligare påen utbyggnad av kärnkraften, och då de tolv reaktorerna en gång är utbrändablir del svårt all ersätta dem med annat än nya kärnkraftverk ellerkolkondenskraflverk i stor skala. Dä har man också producerat 8 000 tonhögaktivi avfall och om detta upparbetas plutonium. Vad som skall görasav detta vet ingen ännu, men vi hoppas att del skall lösa sig. Plutonium kantyvärr också användas för tillverkning av atombomber. Lösningen av problemen,liksom kostnaderna, överlåter vi till våra efterkommande. Detta skriver rnaninte på valsedlarna för linjerna 1 och 2 inför folkomröstningen. Men jagförsäkrar all vi som står bakom linje 3, vi som säger nej till en fortsattmarsch in i kärnkraftssamhället, skall göra allt som står i vår makt attverkligen förklara alla effekter av de olika alternativen. Då kommer del attframgå att linje 3 är det enda verkliga avvecklingsalternativet. Det förefaller sotn om man pä ja-sidan inle är riktigtense om betydelsen av vad som har skrivits på första sidan, de identisktlikalydande texterna för linjerna 1 och 2. Å ena sidan talar man om all hållaöppet för bridreaktorer och uranbrylning, å andra sidan säger man att linjerna1 och 2 egentligen är så lika att de kan läggas ihop. Därefter kommerytterligare en representant och talar om att denna text kan betyda både att detolv reaktorerna kan förnyas och att kärnkraften egentligen kan rulla vidare i20, 30 eller . Allt detta illustrerar egentligen ingenting annat än attja-sidan är så löslig i sina konturer att väljarna i verkligheten inte gesnågra garanfier alls för att kärnkraften i dessa förslag blir en parentes. Det skulle vara klargörande om talesmän för ja-sidan här ikammaren kunde ge besked om hur det blir med väsentliga frågor somuranbrytning, upparbetning, anrikning, reaktorexport, parentesens längd ochmycket annat väsentligt beträffande kärnkraften. Jag vill övergå till att i korthet kommentera tidigareinlägg. Jag förstår att tycker att del är myckel pengar som ställstill nej-sidans förfogande. Men l:an och2:an, de som tillsammans blir 12, fårju ett massivt ekonomiskt stöd genom bakgrundsannonsering m, m, som är störreän nej-sidans totala tillgångar i den här omröstningen. Detta kommer inte attlas ut på skattsedeln utan genom en höjning av elpriserna och andra priser. påstår också att anhängarna av linje 3 ärmissnöjda med utredningarna. Ja, men då borde väl de nöjda vara beredda attställa upp vid offentliga förhör där vi kan korsförhöras, så att det inför helasvenska folkel redovisas var vi egentligen står, berörde bortfallet av olja. Skulle det plötsligtbli ett bortfall av olja kommer landet i en mycket besvärlig situation. Menblir del, efter det att man har gjort sig beroende av tolv kärnkraftverk, ocksåelt bortfall av kärnkraften till följd av en stor olycka som stopparytterligare kärnkraftverk eller till följd av krig, en situation då enligt värförsvarsminister kärnkraften skall stoppas, kan jag inte förslå annat än alt vifår ett mycket värre läge än vid ett visst bortfall av olja, I det senarefallet finns del alternativ, eftersom det fortfarande finns många länder somtrots allt levererar olja. Manräknar med att fram till har investerats ikärnkraften och att det återstår att investera. försökte verkligen att bli av med det tolfteaggregatet. Men det svar som han och hans förhandlare fick från kapitalet iOskarshamn - och det är ju där som del privata kapitalel på kärnkraftsområdetfinns - var: Försök inte, för vi har majoritet i genom moderater ochsocialdemokrater. Därför är det inle vidare klädsamt när han nu vill göraThorbjörn ansvarig härför - hans ärliga vilja och uppsåt i denna frågakan inle ifrågasättas. Däremot kan man ifrågasätta ärligheten i denna typ avpåståenden. Lika litet trovärdig är när han utmålarvårt alternativ som ett kolalternativ. Tror han att miljörörelseskulle ställa upp på ett kolalternativ? Så är det naturligtvis inte. Den harupptäckt att ja-alternativet leder till ett mycket större kolberoendeän linje 3, som inte alls leder till något stort kolberoende, m. fl, i denna kammare förutsåg attelförbrukningen skall öka . blir ökningen enligt IngvarCarlsson . Den ökade elkonsumtionen beror inte på industrin ulan på attnyuppförda småhus förses med elvärme. Det år emellertid ganska enkelt attersätta den med annan och troligen billigare uppvärmning. Utredningar har visat att varvtalsregleringar inomindustrin kan ersätta , alltså ett kärnkraftverk. Lönsamheten för deinvesteringarna är sådan att avskrivningstiden blir mindre än . Sparandeoch ny teknik är de billigaste sätten alt skaffa ny energi. Jag vill peka pä ytterligare en orättvisa i dettasammanhang. Kärnkraften får till låg ränta låna pengar med en amorteringstid på20-25 år. Inom industrin kan massor av energibesparande åtgärder vidtas, och dekan ge en förräntning på 25, 35, 40 eller . Ändå vidtas inle de åtgärderna.Den bästa investeringen för all få detta samhälle att fungera är att sparaenergi och att inle bygga ut kärnkraften. Jag yrkar bifall fill reservationen. () replik: talade om mycket, och detgärinte att ta upp allt i en kort replik. Jag skall senare under debattenåterkomma till några av de saker som han tog upp. Jag vill nu bara säga någotom detta med offentliga utfrågningar. Ingen har något emot att det arrangeras offentligautfrågningar. Det är tvärtom synnerligen värdefullt att man på alla upptänkligasätt ser till att fakta kommer fram före folkomröstningen. Särskilt vi somföreträder linje 1 och linje 2 har allt intresse av att fakta kommer fram,eftersom de så entydigt talar emot linje 3. Det finns ingen som helst tvekan påden punkten. Men frågan gäller inte detta ulan den gäller om riksdagenskall uppdra åt regeringen att arrangera speciella utfrågningar. Den frågan hardiskuterats mellan partiledarna och avvisats av dem. Regeringen har avvisat deni sin proposition, underskriven av de centerpartistiska statsråden.Man har sagt att det får ankomma på de olika kampanjkommittéerna att arrangerasådana utfrågningar. De har dock sammanlagt fått 36 milj, kr, bl, a, för altkunna ge sådan här information. Jag tycker det skulle vara utmärkt om linje 3använder en del av sina 18 milj, kr, till att belysa bl, a, effekterna påsvensk oljeförbrukning av linje 3:s avvecklingsalternaliv. Del skulle säkertlära er ett och annat. Jag tror också det vore rnycket värdefullt om manarrangerade offentliga utfrågningar och diskuterade vilken effekt en snabbavveckling får på det svenska elpriset och vilken effektdet i sin tur får på de industrier som är sä starkt beroende av elström. Det vore också mycket värdefullt alt få belyst hur del gårihop att å ena sidan säga att vi skall inte ha någon geografisk rörlighet påarbetsmarknaden, vi skall inte tvinga folk att flytta, vi skall försökabibehålla sysselsättningen i och i skogslänen, och å andra sidanföreträda ett energialternativ sorn just driver fram snabba omflyttningar päarbetsmarknaden. Delta är verkligen en fråga som i högsta grad skulle varaförtjänt av offentliga utfrågningar - och gärna medling, om det nu är det somefterfrågas. Men delta är ju en sak som kommittéerna får anordna. Detär det som näringsutskottel med instämmande i regeringens proposition föreslår. () replik: Jag skulle på två punkter vilja replikera . Den första punkten gäller det som redan har behandlats,nämligen den runda summan 15 miljarder, som linje 3 har bestämt sig för allanvända i propagandan. Den siffran är felaktig. Eftersom jag harsuttit i de bolag som tidigare sysslat med detta, råkar jag vara en av dem somvet vad de talar om. Det är ungefär hälften av summan som det kan bli fråga omi form av avbeställningskostnad, skadestånd och redan nedlagda belopp för O 3och , Även det är mycket pengar i och för sig. Jag föreslår att företrädarnaför linje 3 övergår till en mer realistisk siffra än 15 miljarder. Den andra punkten är resonemangenom offentliga förhör m, m. Min kritiska inställning till ,och vpk:s yrkanden beror också på att man i konsekvensutredningen fanndet opportunt att i dramatiska former hoppa av från referensgruppen. Denaktning man känner för sådana, som inte vill stanna kvar och kämpa för sinasynpunkter och som sedan i stället söker revansch genom alt i efterhand begäraoffentliga förhör och därmed kasta en skugga över det tidigare arbetet, ärklart begränsad, , BÖRJEHÖRNLUND (c) replik: Det är väl också känt för alt delvar två partiledare som i diskussionerna var intresserade av offentliga förhör.Men det var inte majoritet för den ståndpunkten. Jag är alltså medveten om allefter partiledaröverläggningen är regeringen som vanligt enhällig när denlägger fram förslag. är detju vi pä nej-sidan som ber om offentliga hearings. Nr 64 bara en sak i anförande,eftersom han var så utomordentligt Onsdaeenden positiv, nämligen att han ställtsitt parti bakom den ståndpunkten. 16 ianuari1980 ordentlig tyngd om ställer sig bakom en sådan begäran, Beträffande centralisering och koncentration har jag en uppfattning rakt Det är kärnkraftssamhälletsom blir del koncentrerade i kärnkraftsfrågan samhället. Det samhälle sombygger på alternativ energi ger arbetstillfällen på de orter där de bästbehövs. Till vill jag säga följande. Huvudinslaget iargumenteringen har ju varit detta med och vpk. Bakom nej-alternativetstår 40 organisationer- kyrkans ungdom, frisksportare, ett flertalmiljöorganisationer, kristliga gymnasieorganisationer osv. Det är alltså enfolkrörelse som det är fråga om. () replik; Jag vill för bara upprepa vadfrågan nu egentligen gäller. Frågan gäller ju inte om det skall arrangerasoffentliga utskoltsutfrågningar eller inte, ulan frågan gäller att skall uttala sig i denna fråga och besluta alt uppdra åtregeringen att arrangera sådana utfrågningar på något lämpligt sätt. Vi säger ilikhet med regeringen att detta bör ankomma på de olikakanipanjorgani-salionerna eller andra organ som vill göra det. Tillräckligt medpengar har ställts till förfogande. Men vi är alltså mycket positiva till den här typen avutfrågningar. har i själva verket drivit kravet attutskotten här i skulle få möjlighet att arrangera offentligautskoltsfrågningar. Det hade kanske varit en utmärkt sak i del här sammanhangetom den möjligheten hade funnits. Men utskotten får inte arrangera sådanaoffentliga utfrågningar. När har rest det här kravet under många århar alltid röstat emot. Så den möjligheten står inle till buds. Det är bra att man får en faktabelysning.