prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessutom sägs det ifrån och kritikernassida alt sågtimmerleveranserna har hämmats. säger de all gallringarnainte har gett något utbyte. Men i fråga om de hämmade avverkningarna avsågtimmer har kanske arbetskraften i viss mån salts in på gallring och gett ettutbyte på den sidan. Även det resonemanget innebär all gallringen varit mycketvärdefull. Det finns anledning att även i fortsättningen aktualiserastödåtgärder av detta slag. Men då bör man komma tillbaka till det dubbla greppsom folkpartiregeringen föreslog men som inte var möjligt att genomföra med enmajoritet i den här kammaren. De som haft anledning alt kritisera delar avgallringsstödel borde ha varit med på folkpartiels proposition. Då hade vi fåttbåde ett gallringsslöd och avverkningsstimulanser för leveransvirke. Och det ärden typen av åtgärder som man i högre grad bör tänka sig. Men i dagens läge finns det ingen anledning att ändra pådetta stöd, för då skulle det uppstå samma förseningseffekler som våren 1979som redan kritiserat. gäller det att förlänga det stöd somfinns och som lantbrukarna vet att de kan utnyttja tills äravslutad. Därför, herr talman, vill jag yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan. Tillfälligt bidrag till skogsgallring SVENLINDBERG (s): Sedan jag hört anförandeförslår jag fuller väl att det är att argumentera för döva öron att argumenterahär. Är man så fullständigt i avsaknad av självrannsakan och kritik mot egnaförslag som har diskuterats i som är, dä går detknappast alt argumentera för någonting annat. Folkpartiels förslag under vårriksdagen - det kombineradeförslag som del är fråga om här - utdömdes av en tämligen enig opinion och avriksdagen. Tillfälligt bidrag till skogsgallring säger här alt om del hade tagits så skullevi ha löst alla problemen. Vi har inget sådant facit, men jag tror inte alt delskulle ha blivit så. Och jag menar att ytterst få människor tror att vi skulleha löst problemen på del sättet. Sedan säger han att gallringsstödet haft en betydandeeffekt på gallringen. Hur kan man hävda det när bara ungefär hälften av debidragsmedel som räknat med skulle åtgå fram har gåttåt? Stödet har inte haft någon betydande effekt när del gäller gallringen.Däremot har det haft den effekten att det styrt över avverkningarna på felobjekt. Gallringsstöd är värdefullt ur vissa synpunkter - det kanvi vara överens om. När del gäller rent skogsvårdande åtgärder kan mannaturligtvis diskutera ett gallringsstöd och få ut vissa positiva och goda effekterav det. Men det var ju inte något sådant som var motiv när manbeslutade om gallringsstödel, utan man ville påskynda avverkningarna och fåfram virke. Skall vi stödja skogsvården finns del dessutom andra ochsäkert effektivare åtgärder alt satsa statliga medel på än ett gallringsstödsom är så utformat som detta. Det finns ingen anledning att ändra slödel, säger och hans meddebattörer. Jo, utifrån den utgångspunkt som riksdagenhar beslutat så finns del stor anledning att ändra stödet. Del finns nämligenen ganska enad opinion ute i skogsbruken om att detta stöd har negafivaeffekter i synnerhet när det gäller tillförseln av virke tillsågverksindustrin. Det är endast med den motiveringen som vi yrkat avslag påpropositionen. Och det går inte att motbevisa alt stödet i det här avseendetinte har haft några positiva effekter. ESSEPETERSSON (fp): Av uttalande att döma lyssnarhan över huvud laget inte gärna till de argument som förs fram. Han påstår attjag har sagt att man på det här sättet skulle lösa alla problem. Men vad jaghar sagt är att man med del dubbla grepp som folkpartiregeringen föreslog i dethär avseendet skulle ha kommit till rätta med den del som i dagkritiserar. Del gäller alltså problemet med att sågverksindustrin inte fårtillräckligt med virkesleveranser. Del var ju en av utgångspunkterna för justdel regeringsförslag som vid det tillfället inte gick att genomföra. Omförslaget hade antagits, hade man fått fram virke till sågverken samfidigt somman hade fått gallringen. Då var det bara gallringen som var möjlig attgenomföra, men denna stödform har trots allt haft en utomordentligt betydandeeffekt. Men vi skall också ha klart för oss alt en betydande summapengar ställdes till förfogande på en enda gång och mitt i enavverkningssäsong, varför det finns anledning fill den förlängning avgiltighetstiden för gallring som föresläs. Vi skulle ha haft en bättrebalans i systemet om vi hade tagit det dubbla greppet. I dagtilltalar det tydligen eftersom han nu talar försågverksindustrin. varken honom eller de båda andra partipolitiskaskogsbruksdebatlörerna i den här kammaren. Därför gick det inte att få någonmajoritet för den gången. I dagens läge är det alldeles självklart alt vi skallförlänga giltighetstiden för det nuvarande gallringsbidraget, så att vi inte pånytt hamnar i en situation, där man har ett stöd som inte är anpassat till hurman ute i landet har planerat sin avverkning. Därför bör förslaget fullföljas ienlighet med den proposition och det utskottsbetänkande som vi har att taställning till här . Tillfälligt bidrag till skogsgallring i (): Del är viktigt alt slå fast alt det är tillingen nytta att göra en omkonstruktion av det stöd som hävdarinte fick den avsedda effekten eftersom det gick över två avverkningssäsonger.Vi är överens om att det inte blev så bra. Men försöker vi att rätta tilldet genom att få stödet alt löpa över en hel avverkningssäsong. Del finns ingenanledning alt ifrågasätta motiven. Vad åstadkommer med sitt klenvirkesstöd ärhelt enkelt alt vi får något som är alldeles likt del vi hade över en halvavverkningssäsong . Del finns alla förutsättningar för att också denkonstruktionen skall bli misslyckad. För den skull tycker jag all rakt ut i luften. Det var det ena. Det andra är att jag tycker attdetär långt ifrån självklart-och jag sade del också i mitt tidigare anförande -alt skogsbruket skall betala det klenvirkesstöd som föreslagitalt löpa för nästa budgetär och som skulle omfatta en budgetram om 90 milj. kr.Men har nogsamt undvikit att tala om hur det skulle finansieras.Han gör det kanske därför att man från socialdemokratiskt håll på annat ställei motionen anfört att skogsvårdsavgiften väsentligt skall ökas. Men det talarSven alltså inte om här. Följaktligen menar jag alt jag också har fogför min principiella invändning, nämligen att de pengar som tagits ut frånskogsbruket för ett vLsst ändamål också skall användas till detta. Del är enväsentlig principiell ståndpunkt. SVENLINDBERG (s): Jag hade inte tänkt begära någon mer replik idet här avseendet, men när i lämnar ledamöterfullständigt felaktiga upplysningar måste jag göra del. Det är inte så, , att vi har föreslagit attskogsvårdsavgifien skall höjas för att vi skall kunna införa klenvirkesslödet.Vad vi har föreslagit är alt de pengar som redan anvisats av och somåterstår av gallringsbidragel skall användas till ett klenvirkesstöd. Beträffande avverkningseffeklerna måste jag säga att jagtrodde att i som skogsägare visste lika bra som jag företar klenvirkesavverkningar . Om fattarett beslut är det helt möjligt alt få fram anvisningar, så altklenvirkesav-verkningarna kan utföras . Tillfälligt bidrag till skogsgallring tillbaka de pengar som de har måst lägga ut på grund avhögre skogsvårdsavgift. De skall få behålla pengarna. Vi vill inte ta pengarifrån dem. det är hela sanningen. i (): Beträffande den avverkningseffekl som SvenLindberg talade om vill jag säga att de flesta praktiska skogsmän, alldeles somSven sade, vet att klenvirke med viss fördel avverkas under den del avåret då det inte är myckel snö. Men argumenterade som om deltavore hela sanningen. I själva verket argumenterade för enavverkning som skall tillgodose en överdimensionerad svenskiräföräd-lingsindustri. Delta är inte god skogspolitik. Har vi en storförädlingsindustri är det enligt vår mening illa, men det blir inte bättre omvi föröder svenskt skogsbruk genom all leverera virke till dennaindustri. Skogen växer i sin egen takt alldeles oberoende av industrinsförädlingskapacitet, . Qverläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanLars begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande28 punkt 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvenLindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 157 Utskoiiels hemställan bifölls. 1979/80:20 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Arbetsmarknadsdepartementetm, m. 1979/80:9 om anslag pätilläggsbudget IItill statsbudgeten förbudgetaret 1979/80 såvitt avser Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Expropriation, m. m. § 23 Expropriation, m. m. Föredrogs civilutskottelsbelänkande /80:10 med anledning av.motioner om expropriation, m. m. I detta belänkande behandlades motionerna 1979/80:169 avBengt Kindbom m. fl. (c). 1979/80:328 av (), 1979/80:404 av m. fl. (vpk), vari föreslagilsatt som sin mening gav regeringen till känna 1. att all marksom enligt planläggningsbeslul e. d. avsågs för samhällsbyggande skulle förasöver i ägo. 2. att enskiltägda hyreshus successivt borde föras över i ägo och alt en plan fördetta borde utarbetas. 1979/80:1008 av och (bådas). vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla attexpropriationslag-sliflningen blev föremål för översyn så att de orimlighelersom uppstått undanröjdes. 1979/80:1517av Per m. fl. (m). 1979/80:1838 av och (bådani) samt 1979/80:1899 av m. fl. (s). vari föreslagits 1. attmöjligheter till expropriation och tvingande upplåtelser infördes förallmänhetens fritidsfiske, 2. rätttill expropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. 1. beträffandeexpropriation för fiske m, m. all skulle avslå motionen 1979/80:1899. 2. beträffandeersältningsmark att skulle avslå motionerna 1979/80:169, 328 imotsvarande del och 1838. yrkandet 2, 3. beträffandeersättningsregler för skogsmark m. m. att skulle avslå motionen1979/80:328 i motsvarande del. 4. beträffandeersättning vid tillfälligt naturreservat att skulle avslå motionen1979/80:1838. yrkandet 1. 5. beträffandeannan ersättning att med bifall till motionen 1979,'80:1008 imotsvarande del som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Expropriation, m. m. 6. beträffandeexproprialionstillslåndets giltighetstid att skulle avslå motionen1979/80:1517. 7. beträffandeförtida tillträde alt skulle avslå motionen 1979/80:1008 imotsvarande del. 8. beträffandeöverförande av mark m. m. i ägo att skulle avslå motionen1979/80:404. Reservation hade avgivits av PerBergman. , , och (alla s) som ansett att utskottet under1 bort hemställa beträffande expropriation för fiske m. m. att riksdagenmed bifall till motionen 1979/80:1899 som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört. Fritidsfisket utgör en av vårt lands mestomfattande fritidssysselsättningar. Genom fisket ges rika möjligheter till engod kontakt med natur och miljö, motion och avkoppling. Mot denna bakgrund är det angeläget alt samhället förfogaröver instrument som ger möjligheter till framtida fritidsfiske. I detta syfteföreslås i en socialdemokratisk motion att hos regeringen begärförslag om förbättrade förutsättningar för ett aktivt fritidsfiske genom bl. a.rätt till expropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. Motiven för detta är enligt vår uppfattning väl underbyggda.Bl. a. är del viktigt att la till vara laxfiskets möjligheter till fortbeståndsamt att tillgodose behovet av avelslax i de svenska älvarna. Jag yrkar därför bifall till den socialdemokratiskareservationen i civilutskottels belänkande nr 10. TORECLAESON (vpk); Utskottets belänkande innehåller olika saker.Jag skall uppehålla mig vid det som gäller överförande av planlagd mark ochhyreshus i ägo. Vpk-motionen nr 404, som behandlas i detta belänkande,gäller frågor som diskuterats tidigare i men somfortfarande är lika aktuella och angelägna som de var då de för över 35 årsedan fördes fram i arbetarrörelsens efterkrigsprogram. Vad som avses ärförslaget om överförande av mark och hyreshus i samhällets - kommunernas - ägo. Förslaget behandlas i civilutskottels betänkande med någraord. Man säger: "Förslaget avstyrks med hänvisning till tidigareställningstaganden i ämnet." Qm vi då går tillbaka , så finner vii stort sett samma utlåtanden och samma hänvisningar till tidigareställningstaganden. Del är enligt min mening en alltför enkel och bekväm metodför utskottet att undvika en sakbehandling av så viktiga och grundläggandefrågor som ryms i förslaget. Vad dethandlar om är vem som skall äga mark och flerfamiljshus. uppfattning är att mark och naturtillgångar skall varaallas gemensamma egendom. Detta är nödvändigt ur etisk synpunkt. Del är ocksånödvändigt för att undvika alla de problem som privat markägande ochspekulation drar med sig. Socialisternas allmänna ståndpunkt är ju attproduktionsmedlen skall vara allas gemensamma egendom, och det är anhängare avsocialism som alltid fört fram kravet pä gemensamt ägande av vad som ärföremål för behandling - hyreshusen och marken för samhällsbyggandet. Uppgifterna om stegringen av markvärdena i underhela efterkrigstiden - uppgifter som återkommer med jämna mellanrum - harbekräftat hur viktigt del är att göra slut på all markspekulalion. En av deviktigaste sidorna i den pågående inflationsprocessen är den tilltagandevärdeökningen då det gäller olika s. k. fasta värden, däribland inte minst markoch hyresfastigheter. Men det bör å andra sidan betonas alt del grundläggandeför markvärdestegringen inte är inflationen. Del grundläggande är del privataägandet av mark, som skapar en monopolställning. Borgeriiga politiker påstår ofta att aktuella problem medmarkvärdestegring inte har något med det privata ägandet av marken att göra,vilket utan tvivel är fel. Qm samhället i stället ägde marken, skulle det ocksåkunna tillgodogöra sig den markprisstegring som skulle fortsätta att uppslå sålänge kapitalismen finns kvar och därmed också jordräntan. Allmänt ägande avmarken skulle förhindra spekulationen och dess prisuppdrivande effekter. Enlångsiktig lösning av markproblemet når man, herr talman, först när samhälletorganiserats på en socialistisk och planmässig grundval. Men en sådan insikt - att en slutlig lösning då först ärmöjlig - får givelvis inte vara något hinder för åtgärder , och det ärorsaken till all vi från vpk:s sida återkommer med våra förslag. Kommunernaskall enligt vår mening äga all mark för samhällsbyggande och alla hyreshus.Ett genomförande av dessa krav skulle bidra fill alt göra slut på spekulationoch handel med mark, fasligheter och lägenheter. Det skulle medverka till attproduktion och fördelning av bostäder kunde styras efter behov. Det skulleinnebära lägre boendekostnader, bättre bostadsmiljöer och möjligheter till ettverkligt kollekfivt inflytande för hyresgästerna. Ett förverkligande av kravet på att en god bostad är ensocial rättighet och att alla människor skall ha tillgång till en tillräckligtstor och modernt utrustad bostad i bra miljö och till rimliga kostnaderförutsätter bl. a. samhällsägd mark samt samhällsägda och kooperativt ägdabostäder. Jag beklagar att utskottet inte i sak bemödatsig om alt motivera sitt avstyrkande. Jag kan förstå att borgarna inte gjortdel, men jag är förvånad över att inte heller utskottets socialdemokrater haranse*f de frågor som aktualiserats så viktiga att de har sagt någonting mera. Jag yrkarbifall till vpk-motionen nr 404. Expropriation, m. m. KJELLMATTSSON (c); Beträffande den socialdemokratiskareservationen om expropriafion för fiske m. m. tycker ulskottsmajoriteten attdet nu inte finns någon anledning att göra en sådan hemställan som den somfinns med i 8 protokoll 1979/80:96-97 Nr 96 motion 1899 av m,fl. Där hemställs ju att man skall införa Torsdaeen den möjligheter till expropriation ochtvingande upplåtelser för allmänhetens fritidsfiske samt rätt tillexpropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. Vi anser det därför attfiskevatlenulredningens förslag redan har avlämnats och varit Expropriation, " P* '''''' j, , som kommer fränvästra , vet att utredningens förslag ivissa avseenden - inte speciellt de här, men i vissa andra avseenden - har varitutsatta för mycken debatt och kritik, varför del kan ta all fä en beredning färdig. Men vi hänvisar till att detta arbete pågår i regeringenskansli och att man där räknar med att kunna lägga fram ett förslagtill under nästa . Dessutom har vi i utskottet noteratatt det finns vissa möjligheter till expropriation av mark förallmänhetens friluftsliv, och hit kan ju också fritidsfisket räknas. alltså inte någon meningsskiljaktighet i sak, utan vi menar bara all avslutningen av det arbete som pågår i regeringens kansli måste har yrkat bifall till vpk:s motion och tyckeralt vi är för kortfattade när vi i betänkandet bara hänvisar till skrivningarsom gjorts under föregående år. Jag kom då att länka på ett TV-program med enfinländsk domare, som bara hade två olika sätt att uttrycka sig på. Antingensade han: Domaren säger att svaret är rätt. Eller också sade han:Domaren sägeratt svaret är fel. Det berodde på vilket det var. kanske tyckeratt vi är lika den där domaren, eftersom vi år har sagt att det intefinns någon anledning att genomföra vad vpk föreslår. Del har emellertidfunnits en utförlig motivering längre tillbaka i tiden, och vi har ansett osskunna hänvisa till denna, eftersom majoriteten - liksom föregående år ochåret - ansett vpk:s yrkande felaktigt. Därför har vi sagt att detinte finns någon anledning alt gå närmare in på det. Jag vill bara konstatera att de bostadssociala målen, dvs.målen för bostadspolitiken, som räknade upp här, enligtmajoritetens uppfattning kan uppnås utan alt man behöver använda sig av de därmetoderna. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. (vpk): Del var inte jag utan som sadeall utskottet liknade den där domaren. Jag tycker nog att karaktäristiken varrätt träffande. Jag instämmer i den. Sedan vill jag bara fråga i hans egenskapav ulskottsord- förande: Har verkligen inte märkt att någonting händer pä detta område? Har och utskottet i övrigt kunnat undgå att lägga märke till den markspekulalion som alltjämt pågår i samhället, må så vara i en mera begränsad omfattning och i en annan form än tidigare i vissa avseenden? Har kunnat undgå att lägga märke till de problem 114 som har blivitallt större för hyresgästerna och som i stor utsträckning har sin grund i enskilt ägande av hyreshusen?Del är dessa frågor som jag menar att man måste diskutera. Man kan inte barahålla på med alt hänvisa till tidigare ställningstaganden år i ett lägedär det faktiskt händer någonting på delta område och där del som händer är sånegativt för så stor del av befolkningen och hyresgästerna. Jag beklagar ännuen gång att utskottets ordförande tydligen inte är beredd all ta upp dessaallvarliga frågor till diskussion. Expropriation, m. m. KJELLMATTSSON (c): Det var hyggligt av mig att säga att ToreClaeson kan tycka att vi är litet tjatiga som inte varierar våra avstyrkanden,men till ett annat år kan vi naturligtvis kosta på oss att ta fram demotiveringar som finns för dessa. Det förändrar i sak ingenting, eftersom viändå skulle komma till samma slutsats, nämligen alt vi anser att vpk:slösningar för de bostadspolitiska problemen inte är de rikliga. (vpk): Jag vill bara notera att för händer ingenting som kan föranleda några andra ställningstaganden ellerutlåtanden. är tämligen ensam om att inte ha iakttagit de storaförsämringar som skett på bostads- och fastighetsmarknaden i detta land. Inom utskottet råder god kunskap om deförändringar som skett i den bostadspolitiska situationen, och de behandlas i olikasammanhang. Vad vi har konstaterat är alt ingenting händer med hjälp av dekommunistiska förslagen till lösningar av dessa frågor. (vpk): Del måste väl ändå ha stor betydelse omsamhället går in på ett annat sätt för alt angripa de grundläggande orsakernatill de problem som finns på fastighets- och hyresmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av Per m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottelshemställan i belänkande 10 mom. 1röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då LennartNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 156 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 404 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallercivilutskottelshemställan i betänkande 10 mom. 8röstar ja. den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 404 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäTore begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 294 Nej - 17 § 24Utnyttj'andet av vattenkraften Föredrogs civilutskottetsbetänkande /80:11 med anledning av motion om utnyttjandet av vattenkraften. I delta betänkande behandladesmotionen /80:1496 av Per m. fl. (s), vari föreslagits att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad som anförts i motionen om a. behovet av vissa kompletteringar av redovisadeuppgifter om vatten kraftens utnyttjande, b. uppskov med regeringens avgöranden av frågor omtillåtligheten av vattenkraftsulbyggnad. Utskottet hemställde alt skulle avslå motionen1979/80:1496. Reservation hade avgivils av PerBergman, , , , ,och (alla s) som ansett all utskottet borthemställa all med anledning av motionen 1979/80:1496 somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. PER (): Socialdemokraterna i civiluiskotlel har i enmotion föreslagit att skall falla beslut om hanteringen avvatlenkraftsfrågorna fram till kommande beslut i energifrågornanågon gång . Det är två saker som vi vill ha beslut om. Det ena vi vill ha är ett underlag för kommanderiksdagsbeslut. Vi vill ha ett underlag som är helt klart och entydigt och somskall peka på utbyggnadsnivån, vilket tillskott vi får från effeklutbyggnaderoch vilka ulbyggnadsprojekl som kan överblickas. Del andra vi vill ha är garantier för att regeringen inteföregriper del kommande riksdagsbeslutet genom alt ge tillstånd till nyautbyggnader. säger utskoltsmajoritelen både ja och nej till våraförslag. Man säger å ena sidan att visst har motionärerna rätt i sak - detbehövs kompletteringar, och del är rikligt alt vänta med väsentligalillståndsbeslul. Detta är ju alltid något och kunde väl vara ett hyggligtresultat av motionen. Men utskottsmajoriteten säger å andra sidan attriksdagen inte bör fatta sådana här beslut. Man vill ge något slags löfte allallt ändå skall bli som vi motionärer vill. Del är löften som man på någotoklart sätt ger på regeringens vägnar. Man förutsätter att uppgifter kommer attlämnas, och man har erfarit att regeringen inte tänker fatta några särskildabeslut . Jag tvivlar inte på alt man har haftkontakt med jordbruksministern.