prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — våras motionerade om altförlustavdragen inte borde medföra stora lättnader för ett företag som redanfått så mycket av staten. Jagär överens med om att föriustavdragei icke bör vara enhandelsvara, och jag är också överens med honom om att skattebetalarna inte börstå för fiolerna . Regeringen har emellertid inte lyckats vidförhandlingarna, vilket lyder på, som ocksä sade, atl frågan omförlustavdragen diskuterats. Den uppfattningen hade dock inte närvi för hade hearings med de berörda parterna. Påvårt håll lycker vi all det är allvariigt atl lagstifta retroaktivt. Jag är avden uppfattningen att den tidpunkt dä retroaktiviteten så att säga bryts i såfall icke ärden utan . Detta att pröva alt lagstifta kaninte jämföras med ett färdigt lagförslag. Min uppfattning styrks av attflertalet remissinstanser var negativt inställda mol jusl retroaktiviteten. Sedantill generell lagstiftning. I grundlagen finns det inte något direkt förbud motgenerell lagstiftning. Men 1973, när den dåvarande socialdemokratiskaregeringen framlade det nya förslaget om regeringsform och riksdagsordning,skrev den dåvarande justilieministern bl. a. följande:"står således öppen bara för beslul av normka-raklärmen inte för del direkta avgörandet av konkreta fall. Bestämmelsen bör därförutformas med utgångspunkt frän att ett avgörande i enskilt rättskipnings-eller förvaltningsärende inte kan komma till stånd genom lag." Detta omden generella lagstiftningen. Vidaresäger belräffande remisskritiken mot det första förslaget aU detinte fanns någonting däri som utskottet inte förutsett lidigare. Varför har mandå ändrat del ursprungliga förslaget, om man var beredd på den här kritiken? Eftersom min repliktid har gått ut, ber jag alt få återkomma medytterligare synpunkter. Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet () replik: riktade ganska kraftig kritik mot regeringensförhandlare i fallet Kockum, och jag skall inte krafsa några kastanjer ur eldenför dem, för den kritiken kan vara riktig. Men sägersamtidigt attjag icke hade en aning om huruvida den här frågan hade varil med iförhandlingarna eller inte. Del hade jag naturligtvis inte. Jag hade ingenaning om del därför alt regeringens förhandlare- liksom inte heller regeringeni sin proposition - hade sagt ett enda ord om några som helst föriuslavdrag.Men all man skulle behöva väcka en moiion om att fä bort möjligheten attutnyttja rätten till förlustavdrag för att få testat om frågan varit uppe iförhandlingar eller inte - det är väl ändå all konstruera, kunde ju ha frågat siatens förhandlare. Vihar sedan frågat statens förhandlare, och de svarar att förmodligen har manpratat om saken, men man vet inte riktigt vad man har kommit fram till förresultat, om det har varit med i själva förhandlingsuppgörelsen eller inte. Detbeskedet har vi fltt. Begränsningav möjligheterna avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Menjag lycker del saknar betydelse i delta sammanhang. finns den härmöjligheten lill förlustavdrag, och eftersom och jag äröverens om alt föriuslavdrag inte skall vara någon handelsvara, så måste vividla åtgärder för all få bort handeln med förlustavdrag. Men det vill herrWachtmeister nu inte vara med om. Han menar att nu har det blivit fråga omrelroakiivitel. Vi visste precis som förut-och då var med pä del -alt det fanns skäl all tro att någon skulle tala om retroaktivitel. Därförgjorde vi den ändringen all i stället för atl gälla hela 1979 skulle de nyareglerna gälla från den dag då fick vetskap om att den skulle prövaell nytt lagförslag. Därmed har vi klarat av den kritiken. Föratl bemöta kritiken att ändringen var för omfatlande och att man skulle få ettdispenssystem som skulle vara alldeles för stort och att man möjligen kundeförhindra en och annan normal affärstransaktion, gjorde utskoltet om förslagetför att det skulle få en smalare effekt, kanske precis den smala effekt sommoderaterna i ett förberedande skede ville ha, nämligen all ändringen baraskulle drabba de affärer där samhället var inblandat. Viharalltså tillmöiesgätl kritiken. Kvarstår nu en begränsad skara företag, i delförgångna kanske inte mer än ett eller annat företag, men kanskenågot fler. Därmed är det generella kravet på lagstiftningen uppfyllt. Vi trori utskottet atl vi pä delta sätt har lillfredsslällt de motionärer som harvelat alt vi skulle förhindra alt föriuslavdrag blir en handelsvara plus denstora opinion ute i landet som menar atl nu får det vara nog med atl dela utskatlebetalarnas pengar lill olika skatleflyktsålgärder. ()replik: Jag behöver tydligen upprepa vad vi har sagt dels i motioner, dels ireservationen, nämligen atl vi tyckte att det var ett dåligt avtal. Det tycktevi definitivt att det var. Del var därför vi ville att regeringen skulleförhandla om, för att man skulle slippa de negativa konsekvenser som det medföratl skattebetalarna får punga ut med kanske ett par hundra miljoner lill pägmnd av minskade skatteintäkter. Minfråga kvarstår: Varför gjorde man inte ett nytt remissförfarande? Del gällde jutrots allt ett nytt lagförslag, dels begränsat i tiden, dels begränsat till denoffentliga sektorn. Var man rädd för atl kritiken i stort setl skulle varadensamma i fräga om del nya förslaget? HerrWärnberg sade till mig atl det var bråttom därför att det hade gäll elt halvtär. Ja, det är rikligt, men jag tror inte all Skåne-Gripen under innevarande årkommer alt göra några stora vinster som möjliggör några föriuslavdrag. Därförhade del inte varit så förfäriigt bråttom. Sedankan man också kritisera att föriuslavdragen går föriorade i ett visst fall,nämligen vid överiätelse av tillgångarna, men inte i andra fall. Jag uppreparocksä den kritik som inte har kommenterat, nämligen att man ikommande fall kan kringgå lagen genom att exempelvis tillföra förlustbolagtillgångar för all pä del viset inte gå miste om skatle-verkningarna avföriuslavdragen. Man kan dock inte göra det i det redan aktuella fallet,eftersom avtalet där redan är träffat. Minkritik kvarsiår alltså trots de synpunkter som har framfört. ERIKWÄRNBERG (s) replik: sade att "vi skrev i vår moiion all man skulleförsöka alt förhandla om". Men menade man dä egentligen någonling medtalet om atl förhandla om? Jag trodde faktiskt alt ni var ute för att stoppahandeln med förlustavdrag och därför ville få en omförhandling, så att inteSkåne-Gripen eller kunde utnyttja de förlustavdrag det var fräga om.Om ni verkligen försökte förhindra det och menade någonting med kravet på nyförhandling, måste det finnas något korreklionsmedel efteråt, ifall förelagelvägrade att förhandla om. Var någon ute efter atl få, som jag sade i mittinledningsanförande, opåkallade skattefördelar, så brydde man sig naturligtvisinte om någon omförhandling. - Och det gjordes ju inte heller i det här fallet.Allt skulle ha förfallit, ifall man skulle ha följt linje. Menskalteutskoliet var enigt om atl frågan icke fick förfalla på del här enklasättet. Det var därför skalteutskoliet sade all om del inte blir något resultatav omförhandlingen måste vi pröva om vi kan genomföra en skattelagstiftning somförhindrar just de här effekterna. Det är vad vi nu har gjort. Mennu vill alltså icke vara med om delta. Jag kan inte tolka vadhan sade på annal sätt än att han inte menade någonling med sin motion. Den varbara en stolt fana, som han skulle använda i något sammanhang - vartill vet jaginte - men som han inte menade någonting med, eftersom han nu inte vill stå förall man skulle försöka la bort de vinster som kunde uppstå genomförlustavdragen. Nusäger atl de ändå inte var ute efter alt ta bort de vinsternaför företagel, eftersom företaget inte får några sådana ochföljaktligen inte behöver göra några föriuslavdrag. Men vad är det då förretroaktiv lagstiftning som vi bråkarom, om man ändå inte behöver använda sigav den vid taxering? Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Talmannenanmälde atl anhållit atl till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik. Utskollets ordförande har här redogjort för utskottets motiv ochställningstagande i denna fråga, men eftersom del är tre partier som står bakominitiativet vill jag ändå säga några ord i detta ärende. Närnäringsutskottel hade all behandla propositionen 1978/79:124 om förvärvav varvsrörelse begärdes ett yttrande från skatleutskoltet medanledning av motioner frän socialdemokraterna och från tio moderater, där man ibåda motionerna krävde åtgärder för att begränsa AB:s- numeraSkåne-Gripen - möjligheter att utnyttja befintliga förlustavdrag. 3 protokoll l979/80:44-A5 Begränsningav möjligheterna till avdrag .för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Blandundertecknarna av moderatmotionen var ocksä en av reservanterna i delbelänkande vi nu behandlar, nämligen . I denna moiionframfördes bl. a. kravet på ålgärder för atl undvika icke önskvärdaskattekonsekvenser. Vidutskottsbehandlingen var utskottet enigt om atl stödja del yrkande som ställtsi nämnda moiion från moderata samlingspartiet. Jag citerar: "Såvittutskoltet kan bedöma utgör den komplettering av avtalet som föreslås i motionen2265 en från olika synpunkter enkel och acceptabel lösning på det nu akluellaproblemet. Eu åtagande av att efter hand inbetala elt belopp tillstaten som motsvarar framtida skattelättnader på grund av förlustavdragförutsätter fortsatta förhandlingar mellan staten och . Utskottetförordar alt staten tar upp sådana förhandlingar." Sedansäger utskottet: "Skulle dessa förhandlingar inte leda lill det avutskottet avsedda resultatet, är utskottet berett att pröva frågan omlagstiftning rörande sådana begränsningar i avdragsrätten, alt de kritiseradeeffekterna av nuvarande regler i del akluella fallet elimineras fr. o. m. 1980års taxering." Påden punkten var skatteutskottet enigt. Näringsulskollel och ställdesig också bakom detta yttrande. Närförhandlingarna inte gav del resultat man hade väntat samlades utskottet pånytt den 19 seplember för all diskutera den situation som uppstått på grund avatt förhandlingarna med inte hade gett något resultat och någraförändringar inte vidtagits. Utskottet diskuterade frågan vid detta tillfällemycket noggrant, och man enades om ett förslag med syfte att begränsaförlustavdragen. För atl fä frågan ytterligare belyst och för att undvika ejförutsedda verkningar uppdrog ulskollel ål silt kansli att under hand inhämtayttranden i frågan frän vissa myndigheieroch organisationer. I de yttranden somkom in kritiserades förslaget framför allt på två punkter. Dels kritiseradesatt förslaget var för vittomfattande, dels kritiserades retroaktiviteten. Utskottethar med sitt slutliga förslag i stor utsträckning beaktat den kritik somframfördes i de inkomna yttrandena. Således begränsades omfattningen till avtaldär den offentliga sektorn är den ena parten. Vad beträffar retroaktivitetenföreslås atl lagstiftningen endast skall gälla avtal som slutförts efter den 18maj 1979, alltså dagen efter det atl beslutat instämma iskalteuiskoltets av näringsutskoilets framförda förslag om all pröva frågan omlagstiftning om sådan begränsning i avdragsrätten atl bolags rätt till förlustavdragi vissa fall bortfaller fr. o. m. Därmed är det enligt minuppfattning klarlagt att förslaget inte innebär någon retroaktivitel. Vi andra tillfällen klart uttalat att man skall kunna lagstifta fr. o. m. dentidpunkt då ett förslag har aviserats. Närjag läser reservationen blir Jag något förvånad över alt man först instämmer iden kritik som framförts i yttranden över förslaget från ochsedan inte tar någon hänsyn lill alt utskottet beaktat de kritiska synpunkter isitt slutliga förslag både belräffande lagstiftningens omfattning och frågan omfrån vilken tidpunkt lagstiftningen skall tillämpas. Ulskoltsmajoriteten har ibåda dessa avseenden i stor utsträckning tagit hänsyn till vadremissinstanserna sagt. Jagkan inte annal än beklaga att utskottet inte hela liden kunnal stå enigt idenna fråga. Utskottet inkopplades på frågan bl. a. på grund av den tidigareciterade moderatmoiionen. I sitt yttrande till näringsulskottet anknötskatteutskollet i stor utslräckning lill nämnda moiion. Utskottet har sedanallvariigt försökt atl beakta de synpunkter som framförts i inkomna yttranden.Trots delta bröts enigheten. på sakfrågan kan jag inte finna att någonting har framkommit som skulleföranleda utskottet att frångå den uppfattning som anfördes i yttrandet övermotioner om åtgärder för att undvika icke önskvärda skattekonsekvenser. Förlustavdragenär de mest omdiskuterade avdragen. Givetvis ställs allmänhetens krav högre närden offentliga sektorn ingår som en av parterna i ett dylikt avtal. Inte minstur den synpunkten är det angeläget atl vidtar åtgärder för allundvika all avtal där stat eller kommun ingår som den ena parten medför ickeönskvärda skallekonsekvenser. Med del anförda ber jag att fä yrka bifall till vad skatteutskottethemställt i sitt belänkande nr 13. Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust I samband med överlåtelse av verksamhet Del initiativ från skatteutskottet som ligger på bord förbehandling beställdes, kan man säga, egentligen av den 18 maj.Det var då man med betydande olust inom samtliga riksdagspartieruppmärksammade att ett statligt övertagande av huvuddelen av ett företag, somomedelbart skulle kosta miljarder av skattemedel, dessutom kunde komma altmedföra ylleriigare tillskott av skattemedel genom att den kvarvarande restenav bolagel skulle kunna tillgodogöra sig uppsamladeföriuslavdrag. Handelmed föriustbolag är en olustig företeelse, och den blir inte mindre slötandenär del skapas möjligheter att genomföra den i företag, vilka över huvud tagelinte kunnal leva vidare om de inte fåll åtnjuta mycket betydande samhällsstöd. Motden bakgrunden är del naturiigt atl överväga nya regler för föriuslavdragenoch deras utnyttjande. Särskilt angeläget är det atl snabbt skapa bättre reglerän de nuvarande för de fall då samhälleliga myndigheter och intressen går inoch övertar förelag som måhända annars endasi hade haft konkurs som alternativ. Delär inte orimligt atl hävda att om stat eller kommun med stora ekonomiska insatsergår in och övertar den helt dominerande delen av en verksamhet bör denåterstående delen vara nollställd vid överiåtelsetidpunk-ten. Annars blir delju för samhällets del så, all man riskerar att indirekt få tillskjutaytteriigare skattemedel om och när vid överiåtelsetillfället kvarståendeföriuslavdrag senare utnyttjas. Denna principiellaståndpunkt ställer vi i oss bakom. Med hänsyn till riksdagensganska klart uttalade beställning och med Nr 44 hänsyn till behovet av snara regler om hur man bör handskas med Onsdaeen den förlustavdragenvid samhällsövertagande av ett företags huvudsakliga 5december 1979 verksamhet ber jag alt få yrka bifall lill skalleuiskotletsförslag. Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Jag är ledsen om jag förlänger debatten, men ifrågasatteom vi menade någol med motionen . Ja, självfallet gjorde vi det,eftersom vi hade ett konkret förslag, som också enhälligt godkändes avriksdagen efter tillstyrkan av närings- och skalleutskotten. Däriksdagen och regeringen fattade ett felaktigt beslut måste vi korrigera delefteråt, säger . Ja, jag förstår alt gärna vill geregeringen en näsknäpp, men jag lycker icke atl del kan motivera en retroaktivlagstiftning. Har regeringen träffat ett dåligt avtal och godkäntdel, sä är del något som vi enligt min uppfattning måste acceptera. Vidaresäger att om nu inte Skåne-Gripen har någon vinst att kvittamot föriuslavdragen, så spelar detta med retroaktiviteten inte så stor roll.Jo, det gör det visst det, för det är en principiell fråga. Del gäller engrundlag som träder i kraft om och som i alla väsentligadelar innebär förbud mol en retroaktiv lagstiftning. Därför är del felaktigtoch onödigt enligt min uppfattning atl nu i elfte timmen komma med ett sådantförslag. Menjag understryker ånyo alt den osunda handeln med förlustbolag bör sloppas förframtiden. Del har vi understrukil i reservationen, ochjag gör det en gångtill. Därför lyckerjag del är mycket angeläget att saken blir utredd, såalt vi fär en lagstiftning här. Jag ställer mig fortfarande frågan: Menade någonting medsin motion , när de sedan inte vill fullfölja den? Man visste ju i vårasom all del skulle komma kritik mol retroaktiviteten. Man visste om all denkritik som skull'=! komma om man genomförde en skattelagstiftning. Ändå varvidden tidpunkten även införstådda med att om Skåne-Gripen inte gickmed på förhandlingar skulle vidta någon annan åtgärd, så atl man vannmotionärernas syften inte bara i den socialdemokratiska molionen utan också iden moderata. Jaghar aldrig i den här frågan dikterats av någon önskan att ge regeringen ennäsknäpp, utan jag har dikterats av en strävan att skatteutskottetskall stå vid sitt löfte. Om den av gjorda anmärkningen och om deförutsättningar som gällde när tog sitt beslul ickeuppfylls måste skatteutskottet uppfylla sitt löfte. Del är jag verkligenangelägen om. Jag är dessutom verkligen angelägen om att de skattebetalare somfår vara med och betala del här kalaset inte skall behöva belala det en gångtill, därför att ni moderater under åberopande av rent formella hinder villspringa ifrån syftet med er motion. Jag vill starkt betona att när riksdagengodkände avtalet utan den ändring som föreslagit låg bakom det beslutet skaiteulskolteisuttalande om att man skulle pröva en skattelagstiftning för atl nå sammasyfte. Överiäggningenvar härmed avslutad. TALMANNEN: Propositioner ställs försl beträffandedel i reservationen av m. fl. i första hand framställdayrkandet om ålerförvisning av ärendet till skatteutskoltet för ytteriigareberedning. Om detta yrkande avslås företas utskottets hemställan till avgörandei ett sammanhang. Jagerinrar om alt del i 4 kap. 9 § riksdagsordningen föreskrives följande:"Ärende, i vilket utskott har avgivit beränkande, skall frän kammarenåterförvisas lill utskottet för ytteriigare beredning, om minst en tredjedel avde röstande ansluter sig lill yrkande om del." Propositionergavspä dels bifall till, dels avslag pä äterförvisningsyrkandet, och förklaradesalt mindre än en tredjedel av de röstande hade besvarat den först framställdapropositionen med ja och att kammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Begränsningav möjligheterna lill avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Densom vill alt kammaren avslår yrkandet om ålerförvisning av den i skalteuiskoltetsbetänkande 13 upptagna frågan lill utskottet för ytteriigare beredning röstar ja, den det ej vill röstarnej. Erhåller nej minst entredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit Vid omröstning genom uppresning förklarades atl merän två tredjedelar av de röstande hade besvarat den först framställda fråganmed ja och alt kammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet. Då KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenhade alltså avslagit yrkandei om återförvisning av ärendet lill Utskottet förytteriigare beredning. Propositionergavs därefter pä bifall lill dels ulskottels hemställan, dels utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservationen avKnut m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skatteulskottels hemställan i betänkande 13 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:16 med anledningav propositionen 1979/80:135 om ändring av anståndsförfarandel enligt uppbördslagen (1953:272), m. m. jämte Föredrogs betänkande1979/80:20 med anledning av motioner angående rältssäkerhelsfrågor. I detta betänkande behandlades motionerna1977/78:283 av Per (), 1977/78:493 av m. fl. (vpk), vari yrkats 6. alt hos regeringenbegärde atl förslag framlades om all avskaffa och ersätta det med enriksdagens konirollinsians, 7. att i enlighet medvad i molionen sagts hos regeringen begärde atl överprövning vid allmän domstolav laglighelen i förvaltnings-beslut möjliggjordes, 1977/78:1416av Per (). 1978/79:25 av m. fl. (vpk), vari säviunu var i fråga yrkats att beslutade all hos regeringen hemställa omen särskild kommission att granska lagars tillämpning och rättspraxis iallmänhet hos offentliga myndigheter och institutioner (yrkande 2), 1978/79:344 av OlleWästberg i (fp). den /79:1081 av m. (vpk), vari yrkats all hos regeringen begärde förslagsom innebar atl den formella giltigheten av administrativabeslut skulle kunna prövas i allmän domstol. 1978/79:1093 av (apk) och (apk) samt 1978/79:1611 av m. fl. (m). 1. belräffande avskaffande avJO-ämbetet avslå motionerna 1977/78:493 yrkandet 1 och 1978/79:1093, 2. beträffande utredning avJO-ämbetel avslå motionerna 1977/78:283, 1978/79:344 och 1978/79:1611, 3. belräffande ålgärder påförvaltningsrätlsskipningens område m. m. avslå motionerna 1977/78:493 yrkandei2, 1977/78:1416, 1978/79:25 yrkandet 2 och 1978/79:1081. Tillbelänkandel har fogats elt särskilt yttrande beträffande ulredning avJO-ärnbeiei av Per , och (samtliga m). JÖRNSVENSSON (vpk): Människans undermedvetna är mänga gånger en intressant företeelse. 1går satt jag och undrade varför betänkande nr 20påminde mig om rysk 1800-talskonsi. Sammanhanget klarnade snabbi. Detfinns en berömd målning av konstnären llja Repin. Den visar en scen med snö ochdöda soldater frän . Titeln är "Allt lugnt iSchipka-passel". Begreppet "allt lugnt i Schipka" har sedan dessanvänts för atl beteckna en situation, där myndigheter söker dölja problem ochmissförhållanden genom att påstå atl de inte finns. Därhar vi associationen med konsiiiutionsutskoitet. Det har inte märktupplösningen i rättsapparaten. Det har inte märkt sprickorna ochförvittrings-lendenserna i laglighelen. Det har inte märkt hur människornaalltmer reagerar mot detta. Det har inte lyssnat lill den debatt som sedanlänge förs om dessa ting. För utskotlels ledamöter existerar inte problemet.Allt är lugnt i Schipka. Nuär emellertid del tråkiga alt utskollets attityd inte kan skyllas påokunnighet. År har både från vpk och från annal håll dessa problemulföriigt tagits upp. Vi har med exempel efter exempel visat på försummelser,dåligt genomslag för lagar, uppenbara felaktigheter som aldrig rättas till.Utskottet har på sill bord haft handlingar av vilka sådana ting otvetydigtframgått. Men har ulskollel aldrig förmält sig till några synpunkterpä t. ex. Och under mina nästan tio är i har jagaldrig hört all utskottet haft den minsta lilla kritiska viskning att komma medmol ämbetsmän eller sam hällsapparater. Utskoltet t. o. m. koketterar med sittointresse genom all inte ens förhandsanmäla någon talare som skall debatteramed vpk i detta ärende. Man väntar med del lill , i förvissningen omatt sådana här små struntsaker kan man avfärda med en taletid . Enligtmitt enkla förstånd är del just pä ett konstilutionsutskolt som det ankommeratl aktivt följa rättsdebatten, alt försvara grundlagens anda och medborgarnasrättigheter, atl visa vaksamhet mot brister i rättspraxis. Undermin tid i harjag tyvärr inte funnit atl utskollets ledamöter hardetta som vägledning. När man ser deras passiva attityd, deras mekaniskauppställning lill ämbetsmännens och byråkratins försvar, fär man snarastintrycket alt de häller på att kvalificera sig själva för kungl. Vpkkan inte godta en sådan inställning.