prot · G309144 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:144 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. § 1 Försvarspolitiken (forts.) Fortsattes överliiggningen omförsvarsutskottets betiinkiinden /80:13 och 14. () replik: När jag satt och hörde på jag mig uppfatta att han var av samma åsikt som vi reservanter, nämligenatt det behövs mera upplysning i försvarsfrågorna. Att GötheKnutson och jag sedan ändå intar olika ståndpunkter beror förmodligen på att vihar våra förankringar på olika håll. Jag ser och försvar som en färdigorganisation som är djupt förankrad ute bland våra folkrörelser. Folk ochförsvar har redan den informationsapparat alldeles färdig som vi så välbehöver, i synnerhet nu när vi går emot ett nytt beslut i försvarsfrågan. Jumera ansträngd vår egen och landets ekonomi blir, desto mera kritiska blirmänniskorna mot de nya anslagsäskanden som framförs. Jag förstår att människorsom med sina skatter skall betala de utgifter beslut leder tillbörjar fundera på hur vi skall behandla försvarsfrågorna. Jag tror att också enmoderat borde kunna vara tacksam om människorna började fundera över desakerna. har redan anlitat försvar för att informera om vissa frågor, och jag tycker att det är bra omkommittén kan utnyttja Folk och försvar även i fortsättningen. Vi reservanterser här en chans att föra ut information i försvarsfrågorna via folkrörelserna. Därför, herr talman, står jag fastvid mitt tidigare yrkande om bifall till vår reservation i frågan om ökatanslag till och försvar. GÖTHEKNUTSON (m) replik: Jag vill säga att det ärvärdefullt att pläderar så starkt för ökad försvarsupplysning.Emellertid föreligger det redan ett förslag om förhöjt anslag tillCentralförbundet och försvar i den regeringsproposition som haratt ta ställning till, och jag upprepar att det extra anslag på . somföreslås i den socialdemokratiska motionen är mycket mycket mera än vadcentralförbundet självt har äskat. Då sägervi i försvarsutskottets majoritet att om man finner anledning att 8 protokoll 1979/80:143-144 Nr 144 öka informationen från exempelvisförsvarskommitténs sida och Folk och -r- j j försvar vill vara med orn att sprida den informationen, så skall niiinrådgöra I isdagen den '' n innn om detta och komma tillbaka ochbegära pengar, som man bör ha stora 13 maj1980 " möjligheter att få avprisregleringsmedel. T-.. ,. ., Det måste väl vara en ytterligt positiv behandling av deti och för sie värdefullaangelägna syfte som också socialdemokraterna ställer fram i sin motion.Informationen som går ut till folkrörelserna är naturligtvis lika angelägensom all annan försvarsinformation och bör stimulera till ökad Jag nämnde före middagsuppehållet att det är minuppfattning och säkert många andras att försvarsdebatten har varit mycket svaghär i landet. Den har saknat omfattning och bredd. Mycket kan göras för attutveckla den debatten, och här har folkrörelserna sjiilvfallet en uppgift. Att Folk och försvar är en inarbetad organisation kanockså jag vitsorda. Jag undrar dock om det inte var ännu bättre tider för Folkoch försvar , då man aktivt arbetade även blandungdomar. finns det emellertid stora möjligheter att vi skall kunna få tillstånd en försvarsdebatt som så att säga tränger ner till människorna. Här harde politiska partierna en uppgift, vilket jag framhöll i ettannat anförande. HANS i (vpk): Jag skall i mitt anförande uppehålla mig vidtvå frågor, nämligen det ekonomiska försvaret och de värnpliktigasförhållanden, sorn båda är - som vi ser det - oupplösligt förenade medspörsmålet orn ett bra försvar. Frågorna om det ekonomiska försvaret är på samma sättförenade med spörsmålet om en väl utvecklad och fungerande industri som stårunder samhällelig kontroll i de avseenden som är direkt avgörande för vårförsörjning under krig eller avspärrning. Per talade inledningsvis om denvingklippta duvan. Han menade väl att vi inte skulle klippa vingarna avförsvaret, dvs. Men det är lika viktigt att vi inte klipper bort benen,för att duvan skall kunna landa eller för att den över huvud taget skall hamöjlighet att starta. Längst ned på bottnen finns ju det ekonomiska försvaretmed alla de samhälleliga funktioner som är så viktiga för våra möjligheter attuppehålla ett försvar. I inledningen till motion 1631 tar vi därför upp detförhållandet att det militära försvaret står sig slätt utan ett väl utvecklatekonomiskt försvar. Vi kan ha ett militärt försvar som i tekniskt avseende ärhur avancerat som helst, men om soldaterna är utan mat i magen står det still.Det år ju ett ganska enkelt faktum. På samma sått är det med stålindustrin. Denkan vara hur avancerad som helst, men utan legeringsmetaller kan bara enklarejärn produceras. Utan kol och olja blir det inget järn alls. Jag skall inte i detalj gå in på det som står i motionen -den har ju 114 intresserade själva kunnat läsa -utan mera på vad som sägs beträffande dessa frågorbåde i budgetpropositionen och i utskottsbetänkandet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar citeras i en bilagatill budgetpropo- Tisdaeen den sitionen. Där konstaterar man bl. "'att strukturförändringarna inom mai 1980 svenskindustri har lett till färre och större produktionsenheter och mer Näringslivet har i växande grad blivit beroende Försvarspolitikenav jämn och säker tillförsel av råvaror, halvfabrikat, komponenter ochreservdelar från utländska leverantörer. Exportberoendet har ökat i takt medatt grenar av industrin krävt större marknader än den som utgör. Vissaförsörjningsviktiga varor och tjänster produceras av allt färre svenskaföretag, I vissa fall har tillverkningen helt lagts ner. Denna utveckling, somenligt tillgängliga prognoser i flera avseenden kommer att fortgå underöverskådlig tid, innebär enligt ÖEF problem för försörjningsberedskapen," Klarare kan man inte ge uttryck för den kris som samhälletjust nu befinner sig i. Det konstateras alltså att man blivit mer beroende avutlandsintressena närdet gäller insatsvaror i produktionen. Man påpekar attmonopoliseringen i den kapitalistiska ekonomin gått så långt att allt färresvenska leverantörer kan leverera allt mindre. Man säger också - för attanvända ett politiskt-ekonoiniskt språk - att samma rnonopolistiska tendenser iekonomin nu är på väg in i ett imperialistiskt stadium, där man är beroende avallt större marknader för att över huvud taget kunna upprätthålla en vissproduktion. Det är mycket allvarligt för vårt försvar, I korthet kan man säga att ÖEF på några få rader och imycket konkreta ordalag instämmer i vpk:s kritik av det svenska näringslivetssätt att fungera -man bekräftar alltså den kapitalistiska ekonomins oförmågaatt på ett bra sått upprätthålla den produktion som behövs för det ekonomiskaförsvaret. Talare efter talare har också berättatom problemen: om obalansen, om omöjligheten av att uppfylla 1977 ärsförsvarsbeslut, om ständiga förseningar i strävandena att upprättaberedskapslager osv, Alla inser sjukan och vem som är den sjuke patienten, meningen vill hålla i kniven när det gäller att göra de nödvändiga operationerna,dvs, att vidta erforderliga förändringar i ekonomin. I proposition nr 100 nämns inte heller med ett ord att detskulle krävas några åtgärder inom själva näringslivet för att försörjningen avde varor som behövs skall tryggas, utan där framhålls huvudsakligen att störrelager skulle behöva läggas upp. Man pekar på att det behövs tre månaders lagerav petrokemiska produkter, att det behövs en till två månaders lager avlegeringsrnetaller och att det görs förberedelser för ettåriga avspärrningarnär det gäller mat och kläder. Att klara ettåriga avspärrningar är väl pä längre siktmålet också för de andra områdena, men just nu har man inte sådana möjligheter. Man hoppas förmodligen att under avspärrningsäret kunna omstrukturera den inhemska produktionen av mat och kläder så att vi kan nå självförsörjning pä de områdena. Men det betyder att man måste utforma en tekopolitik som tar sikte pa att vi skall klara detta. Vi skall kunna klara oss med de råvaror vihar i vårt land, bl. a. när det gäller rayon och ull. Vi måste självfallet ocksåfrigöra 115 Nr 144 ossfråndet multinationella beroendetpå livsmedelsområdet. Vi kan inte låta T'sdappnden utländska intressen bestämma om viskall fä någon mat eller inte. 13 mai1980 Hurskall man görarned bränslenochdrivmedel, ined metaller etc? inget tvivel om att utvecklingen av alternativa bränslen påskyndas genom den Försv irs »litiken uppläggning sornfolkkampanjen föreslog inför kärnkraftsomröstningen. En sådan uppläggningskulle innebära en förstärkning av det ekonomiska försvaret på dessaområden, som många tillfällen till produktiva och nyttiga arbetenskulle skapas ute i landet. Det är förmodligen också så att vi skulle kunna bryta endel mineraler i större omfattning än , om vi såg både till totalförsvaretsbehov och till vårt behov av arbete och välstånd ute i bygderna. Ofta är detinte direkt företagsekonomiskt möjligt att sätta i gång t. ex. en gruvbrytning,men om vi ser till vilka konsekvenser det skulle få för försvaret, om liindetblir utan en viss metall och orn vi är beroende av utländska intressen för attfå denna, kan frågan hamna i ett helt annat läge. Jag tror att vi i denframtida försvarspolitiken måste försöka integrera försvarsintressena mednäringslivsintressen på ett helt annat sätt . Man kan inte heller låta en allt större del av t. ex.specialstålsindustrin gå över till skrotbaserad produktion. Den frågan skall ioch för sig diskuteras , men jag kan inte underlåta att nämna den idetta sammanhang. Vi kommer att importera åtta gånger den mängd skrotsom vi importerar. överväger man att vattenfylla gruvor, där vihar malmfyndigheter. Också sådana åtgärder gör oss utliindsberoende. Det här är bara exempel ur en närmast oändliglista, som skulle kunna upprättas vid en seriös granskning av det sårbarasamhället. Jag vet att försvarsutskottet har diskuterat de här frågorna densenaste tiden, men de har också blivit extra aktuella mot den bakgrund som densenaste tidens konflikt på arbetsmarknaden utgjort. Så snart man viskade ombränsleproblem skyndade alla till pumparna. Det rådde fullständig panik omkringbensinstationerna. Och panikstämningen avtog inte när det viskades om attlimporna skulle ta slut. Hur i all världen skulle vårt samhälle se ut, omsituationen skulle bli verkligt allvarlig - dvs. om man inte på etttillfredsställande sätt skulle kunna ersätta bristvarorna? Och hur skulleförsvaret klara sig? Jag har tagit upp detta för att visa hur viktigt det äratt inte isolera debatten till det militära försvaret utan också se till de tvåandra komponenterna i försvaret, dvs. det ekonomiska försvaret ochcivilförsvaret. Dessa områden är ju de två ben som hela det militära försvaretstår på. Det militära försvaret är nära nog inget värt om vi inte upprätthällerverksamheten inom dessa två andra försvarsområden. Det säger en hel del om deprioriteringar som vi måste göra . Vad sägernu utskottet om vår motion, där vi kräver att hos regeringenskall begära förslag om omfördelning av resurser från det militära försvarettill det ekonomiska och att den sittande försvarskommittén skall få tilläggsdirektivför det ekonomiska försvarets utveckling? 116 Jo, hör och häpna: man säger attdet aren viktig del av arbetet inför nästa årsförsvarsbeslut att på nytt väga totalförsvarsgrenarnas uppgifter och Nr 144resursbehov mot varandra. bör dock inte nu bestämma sig för Tisdaeen den detta, och därför bör vår motion avslås. Men om dessa frågor är såviktiga. ]3 p.,aj jggy borde mani stället behandla vår motion mera välvilligt och framhålla att det _ gälleren bra motion, där vi pekar pä många väsentliga frågor, och sedan FörsvarspoliUken kanskeanse motionen besvarad rned vad som anförts. motionensedan man gjort klart att den innehåller oerhört viktiga synpunkter tycker jagär litet konstigt. Utskottet säger ju mitt på s. 4 i betänkandet: "Utvecklingeninom näringslivet har dessutom medfört ökade krav på "Det är alltså det som överstyrelsen för ekonomiskt försvarhar beskrivit i fråga om monopoliseringen, centraliseringen, utgles- ningen avproduktionen, utlandsberoendet av råvaror, utlandsberoendet när det gällermarknader för att över huvud taget kunna upprätthålla produktion inte går så hårt in på detta måste ju bero på att det innebär enkritik av den kapitalistiska ekonomin. Den fungerar ju på det sättet-medcentralisering, koncentration och imperialistiska tendenser. det ärnaturligtvis mycket negativt, om vi menar att vi skall ha ett riktigt bra Vi måste ju ha en ökad planering och ett ökat samhällsintresseinom alla de produktionsgrenar som är viktiga för vår Jag har inte formulerat detta exakt utan harmera i all hast gjort en beskrivning. Utskottet borde ha bemött motionen iordalag som att man ansåg att den pekar på allvarliga brister i dagensnäringsliv som kan få ödesdigra konsekvenser för totalförsvaret. Med hänvisningtill det borde man ha begärt hos regeringen att den lade fram förslag omomfördelning av resurser och tog initaitiv till fördjupade studier avkonsekvenserna för det sårbara samhället, i stil med vad vi kräver i motionen. Vi tror naturligtvis inte att en borgerlig regering ärförmögen att komma så värst långt i den här frågan, för högmod ochklassintressen går före fall - även när det gäller att hålla på utlevadeekonomiska teorier. Men ett riksdagsbifall till vår motion skulle i alla fall uppfattassom en allvarlig strävan efter att verkligen skapa ett i alla avseenden starktförsvar och inte att bara bulla upp med kanoner i ladorna eller med flygplan. Det är synd att försvarsministern inte är här, för hansade någonting som jag inte vet om han verkligen menade. Han kan också ha tänktfel. Han sade så här: "'Jag är den främste politiske företrädaren förförsvarsmaktens intressen." Man kan tolka detta så att han är generalernasspringpojke. Det måste vara precis tvärtom, nämligen att han är den politiskasidans främste företrädare gentemot försvarsmakten. Han kan ju inte mena atthan går i försvarsmaktens ledband, herr talman? Jag hoppas verkligen att detvar en felsägning och att han inte menade allvar med det han sade. Med hänvisning till det jag sagt om det ekonomiskaförsvaret och om kriserna i den kapitalistiska ekonomin vill jag yrka bifalltill vår motion 1631. Jag vill också yrka bifall till motion 619 av . socialdemokrater som tar upp frågan om oljelagring i . Nr 144 innebörd ligger helt i linje medden politik vi har skisserat i vår motion. Tisdaeenden *" händelse inteskulle yrka bifall till denna motion vill jag gärna 13 maj1980 ha detta gjort. Så skall jag gå över till frågan om de värnpliktigas förhållanden, som också Försvarspolitiken " oerhörtviktiga för hur försvaret fungerar. Med ett bra försvar menar man också ettförsvar där alla sluter upp. är lojala och känner att det är någonting som ärviktigt och riktigt. Det gäller alltså reglerad och förkortad arbetstid underutbildningstiden, bättre ekonomiska villkor, civiliserad sjukvård, förbättratarbetarskydd, och det gäller demokratiska och fackliga rättigheter. Mycken spe och ironi har mött oss som driverdessa frågor i parlamentet. Det är frågor sorn de värnpliktiga rned all kraftdriver i sin vardagskamp för drägligare förhållanden. Det är berättigade kravsom skulle rycka loss försvaret och de värnpliktiga från den litet1800-talsmässiga anda som man lever i. Jag måsteställa några frågor till försvarsutskottets ledamöter: Vilka intressen har de värnpliktiga som skiljer sig såfrån samhällsrned-borgarnas i övrigt att de inte skall kunna få normalafackliga rättigheter och skyldigheter under sin grundutbildning och repövning? Vad är det som får utskottet att tro att de värnpliktigaklarar sig på . Man påstod tidigare underdebatten att den krona man föreslår är en höjning rned , och det skullemotsvara höjningen ute på arbetsmarknaden efter uppgörelsen. Men man måste vältitta litet på vad man utgår ifrån. Det kan inte vara riktigt att jämföra 7 %på . orn dagen på en vanlig månadslön. Vad är det som får försvarsutskottet att tro att enreglerad arbetstid med 40 timmars arbetsvecka och över huvud taget ennormalisering av förhållandena för de värnpliktiga skulle vara till någon skadaför samhället och för utbildningen? Ni måste väl tro det, eftersom ni inte gårvidare med de här frågorna och försöker lösa dem. Vad är det som får er att tro att det är gynnsamt förinställningen till försvaret med en särskild och alldeles egenbestraffningsrätt, kränkande och motsättningsskapande som den ändå är? Att denär det vet ju alla som har drabbats av ett kompaniförbud ellerkurran därför att man råkat komma . Det finns ju ingen som helstmotsvarighet till den här bestraffningsrätten i det civila livet. Allt detta är frågor som vi målmedvetet har motionerat ommen som avslagits. Det vore intressant att få en liten debatt kringdessa frågor. År det inte så att man genom en normalisering avförhållandena och genom civilisering av sjukvård och rättskipning skulle kommabort ifrån den avoga inställning som trots allt finns hos många som gör sinmilitärtjänst? Skulle man inte den vägen kunna effektivisera och ekonomiseraden militära utbildningen och få den bättre? Naturligtvis är det så. Det inser de värnpliktiga, och detinser t. o. m. 118 regementschefen på 6, vilketframgår av det brev han skrivit och som vi I det redogörs för hur det är med de sociala och Nr 144 ekonomiska förhållandena i det militära. har herrHägelmark redan läst jjsjjagen den ur det härbrevet, så jag skall förkorta mitt anförande med att hänvisa till vad .3 mon hanciterade, för det var ungefär vad också jag hade tänkt läsa upp. De värnpliktiga har själva tagitinitiativ till att bilda ett att ta till varasina intressen. Det är bra, och den allra bästa vägen för att få fram ettsådant förbund är att initiativet kommer frän de värnpliktiga själva. Men det förbundetmåste då ges samma rättigheter som tillkommer andra fackföreningar, så att detkan bli ett riktigt partsförhållande även i det här fallet. När det gäller civilisering av sjukvården framgår det avbetänkandet att vi i den frågan håller på att få rätt. Där står att försök medegensjukskrivning har gjorts och att detta har fungerat alldeles utmärkt. Mankommer alltså att fortsätta med det. Jag tror att om man skulle gå vidare medfrågor inom de andra områdena av försvaret och se på de värnpliktigas rättigheteroch försöka få normaliserade förhållanden inom arbetsmarknadsliknande områdenoch inom hela grundutbildningen så skulle man göra samma goda erfarenheterockså där. Jag är alldeles säker på det. De värnpliktiga har nämligen ingaandra intressen än samhällsmedborgarna i övrigt. Jag är också övertygad om attde allra flesta är positiva till ett bra försvar, att de vill ha ett sådant.Ett så att säga civiliserat förhållande inom utbildningen skulle ge oss mångafördelar, och jag vill peka på några. Vi skullefä seriöst arbetande skyddsombud. Vi skulle få värnpliktiga med tryggad ekonomi - åtminstonei samma omfattning som andra människor har en tryggad ekonomi, om man nu kantala om det . Vi skulle få en demokratisk och konstruktiv konstruktionom och i försvaret, en diskussion om dess uppgifter och dess sätt att fungera ide dagliga arbetsuppgifterna. Jag slutar här med attyrka bifall till våra motioner 448 och 416. PERPETERSSON (m) replik: i har använt endel av sin tid till att gå till angrepp mot kapitalismen - motmarknadsekonomin. Jag hoppas att han är medveten om att det är justmarknadsekonomin som har varit drivkraften bakom vår goda ekonomiska utveckling,som har hjälpt oss så att vi nu hör till de länder som har denhögsta levnadsstandarden i världen. Jag vill att är vänlig ochtalar om var i östvärlden man, med det system som han förordar, har enlevnadsstandard som liknar vår. När det sedan gäller möjligheterna inom det ekonomiskaförsvarets område, så har vi en obalans i fråga om önskvärdförsörjningsberedskap. Detta står att läsa i betänkandet, och jag har talat omdet tidigare. Jag har också sagt att utvecklingen inom näringslivet har medförtökade krav på beredskapsåtgärder. Men självfallet kräver detta ocksåekonomiska Nr 144 resurser. Eftersoni vi har haft enså god ekonomisk utveckling tack vare Tisdaeenden marknadsekonomin, bör vi ocksåkunna avdela större resurser för att 13 mii1980 upprätthålla beredskapen pä detekonomiska försvarets område. Men, Flans , det militära försvaret, civilförsvaret och det Försvarspolitiken ekonomiska försvaret är ju intesom kommunicerande kärl. Om vi har ett bättre ekonomiskt försvar, är det juinte säkert att vi för den skull behöver ha ett mindre bra militärt försvar. har haft en lång utläggning om hur man börordna det militära försvaret och har på punkt efter punkt krävt mer resurser,men han har inte med ett ord sagt någonting om hur kommunisterna har tänkt sigatt spara de 2 100 milj. kr. som kommunisterna vill spara redan kommande år närdet gäller försvaret. Det vore rätt värdefullt med tanke på debatten och vpk:strovärdighet och intresse för totalförsvarsfrågor, om också togupp den aspekten. HANS i (vpk) replik: För att börja med det som sist nämndes,minskningen av försvarsutgifterna med , har ju OswaldSöderqvist redogjort för detta. Jag tycker inte att vi behöverskämmas för att vi kräver nedskärningar av det militära försvaret med 2miljarder kronor. går ju själva ut och kräver ennedskärning inom den offentliga sektorn med , eftersom deanser att samhällsekonomin inte har råd med så stora utgifter. Jag kan inteförstå att samhällsekonomin skulle ha rad med att klara just försvarets alla kostnader.Försvaret är ju den mest improduktiva delen av ekonomin och den mestinflationsdrivande delen i vad gäller statsutgifterna. Den övriga offentligasektorn är ju på ett helt annat satt produktiv, eftersom den i många avseendenmöjliggör en industriell produktion, Per sade att kapitalismen har gett oss detekonomiska välståndet. Det är de arbetande människorna i det här samhället ochinte det kapitalistiska systemet som har gett oss det välståndet. Man kan sägaatt vi har lyckats få ett välstånd trots kapitalismen. Men får man inte bara se på hur det var ,Per , utan man är tvungen att se hur det faktiskt är med ekonomin . Det flnns inte en människa i det här landet som inte kan hålla med om attvi befinner oss i en kris och att den kapitalistiska ekonomin är vikande ochatt alla dess funktioner håller på att falla samman. Det är ju också det somöverstyrelsen för ekonomiskt försvar skriver, fast det inte sägs i precismarxistiska termer. Vi blir exportberoende och måste ha nya marknader för attupprätthålla produktionen. Vi är utlandsberoende när det gäller insatsråvaror iproduktionen osv. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar säger ju detta men påett annat och litet enklare språk. Jag översatte bara till den politiskaekonomins språk, men då hette det naturligtvis att det var kommunistiskaslagord. Allt fler ägnar sig åt dessa frågor och inser att kapitalismen intehåller. Så enkelt är det, Per - det kan ingen förneka, 120 BERNTEKINGE (fp); Nr 144 Med anledning av attdet i årets budgetproposition föreslås Tisdtreen den att verksamheten vidcivilförsvarsskolan i skall avvecklas och 13 ,,. att dettaskall ske så, att avvecklingen kan vara avslutad 1982, harjag i motion 1013 hemställt att icke nu fattar ett sådant Försvarspolitiken beslut, utan att verksamheten vid civilförsvarsskolan iKatrineholm får fortgå i nuvarande utsträckning i avvaktan på 1982 årsförsvarsbeslut. Bakgrunden är den, att om nu skulle besluta omavveckling av verksamheten i , föregriper man den samlade lösningsom jag menar bör ingå i det kommande försvarsbeslutet. Det skulle vara olyckligt,om man på detta sätt skulle föregripa utvecklingen. En annan anledningar att vi behöver få ett bättreförhållande närdet gäller de vapenfrias tjänstgöring och utbildning. Det kanknappast, sett från försvarssynpunkt, vara rationellt att använda den tillgångsom dessa vapenfria värnpliktiga utgör för vårt samhälle på det sätt som nusker,