prot · G30926 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag lyssnade uppmärksamt till första inlägg och även lill hans andra, och del är alldeles uppenbart för mig atl och några av hans partivän ner menade allvar, när de vid behandlingen av den regionalpolitiska propositionen här i kammaren röstade för en kommunistisk motion. Jag vågade inte tro på alt det var sant, harju chansen att här svara på frågan om del verkligen var avsiktligt som han stödde kommunisternas krav på att samhället helt övertar basnäringar och satsar kapital för utveckling, som 138 forsknings- och utvecklingsinsatser får högstaprioritet. ningen: "Samhälletövertar helt basnäringar"! Jag nöjer mig med att fråga GunnarOlsson: Var det verkligen avsiktligt som ni stödde delta krav? Var det inte ettmisstag? Detär alldeles tydligt atl den planhushållning som så ofta talat förhar just den inriktningen -en total socialisering. Det är sä han vill förvandlaVärmland. Och del vore faktiskt helt oförenligt med vad del socialdemokratiskapartiet, åtminstone muntligen, har redovisat som sin målsättning. Där hällerman fortfarande på biandekonomin och marknadshushållningen. RaulBliicher tycktes förvånad över all man kunde erinra om 1800-taletsindustrikris. Kanske är förklaringen den att historia politisktinte går längre tillbaka än till 1917. Menvad jag vill erinra om var att man i reste sig ur en djup kris, ochVärmland kom atl blomstra industriellt. Det var inga statliga insatser, del varingen planhushållning, del var ingen styrning å la , ulan det varenskild, privat företagsamhet som skapade det. Glöm inte alt i dagtrots de stora företagens dominans har flera industrisyssel-satta i små ochmedelstora företag. Låt oss inte glömma, herr talman, att det finns mycket attgöra föratt förbättra situationen för företagsamheten i stort. Just när detgäller har vi från moderat håll föreslagit att man skall sänkaföretagens sociala avgifter i allmänna stödområdet och i inrestödområdet, som omfattar hela , med 5 96. Vivill också skapa regionala fonder i de län som är intresserade av det. Men detskall inte ske med skattebetalarnas medel, som och hans vännertydligen vill ta i anspråk även för det här ändamålet, utan det skall ske medföretagens egna vinstmedel. Förelagen skall enligt vårt moderata förslag kunnagöra avsättningar till fonder som ägs och disponeras av företagen men som fåranvändas endast för att göra satsningar i områden som exempelvis allmänna ochinre stödområdet i . Jagkan ju också konstalera varför inte tänkte stiga upp mera i denhär debatten. Han utslungade nämligen påståendet alt det var socialdemokraternasom industrialiserade västra . Hörde vi inte alldeles fel så var del såSune Johanssson yttrade sig. Är del Volvos satsningar som socialdemokraterna vill la åt sig äranav, därför alt det handlade om investeringsfonderna? Ja, snälla nån, del var juföretagens egna medel som användes. Värdet fabrikationen på det kyltekniskaområdet som socialdemokraterna startade? Var är bevisen, ? EftersomSune har sagt att han inte tänker stiga upp i talarstolen mer får välfrågan hänga kvar i luften. Men kanske kan han göra avsteg från det uttalandet,eftersom det vore angeläget atl gå upp lill bevis. Såvitt Jag vet och såvittbefolkningen i känner lill ärdet enskilda företag som har skapatsysselsällningen. Glöm aldrig bort atl de stora företagen verkligen har betyttoerhört myckel för blomstring. Detta län skulle i dagsjälvfallet inte ha haft 283 000 invånare om det inte hade funnits just denföretagaranda och den verkliga dådkraft som skapade de stora Nr 26 företagen och de basnäringar som fortfarande finns. den mycketkvar att ge, och det skall vi förlita oss på i ett samhälle byggt på Omsysselsätt- ' (): nineen i talman! Tre mycket korta kommentarer - det skall också bli mina Jaglovar alt Jag inte skall irritera distriktsordförande i meramed de valsiffror som hans parti uppnådde, men del var ändå så, BertilJonasson, att löftena i valrörelsen från borgerligt häll gick ut på atlpraktiskt laget alla skulle få del bättre. Borgerliga regeringar har avlöstvarandra i snabb följd , Jag har icke i min verksamhetträffat en enda värmlänning som anser atl han har fått del bättre. Göihe åberoparvpk:s motion. När vi studerade den motionen fann vi all många av förslagen iden helt sammanföll med de skrivningar som fanns i vår sysselsättningsmotion,avlämnad . Jag menar att ett bra förslag, eller flera, inte blirsämre av att upprepas av ytterligare ett parti. Om jag minns rätt var del elvapunkter i vpk:s motion, och här åberopar bara en. Där fanns mångabra förslag, och vi kunde nästan våga påstå alt de lill viss del var plankadefrån vår sysselsätlningsmolion. Sedan skall jag bara skicka medindustriminisiern några ord. Vi kommer förmodligen till ell krisskede iÅmotfors och . Del kan kanske tyckas vara myckel pengar, om vi skulletvingas in i en situation där vi måste investera mellan 15 och 20 miljoner påvartdera av de här bruken. Men, som Jag har sagt. del måste bli billigare atlse till all jobben finns kvar än atl få ytterligare 250 personer arbetslösa iresp. Jag vill bara tala om för statsrådet, atl i Forshagakommun, där Dejefabriken är belägen och där del bor 12 000 människor,finns redan över 2 000 som i brist pä arbete i sin egen hemkommun är tvingadeatl pendla lill Jobb på annal håll. IÅmotfors finns, förutom pappersbruket, , och vid denenheten uppträder dä och då orosmoln som en gång för alla måste skingras. Vi ärfrån Värmlandssidan icke beredda all släppa något av den verksamhet som ärknuten till , för vi vet alt hela samhälle äruppbyggt på de här två enheterna: dels pappersbruket, dels projektilfabriken. BERTILJONASSON (c): framhåller som en positiv åtgärd den socialdemokratiskajordbrukspolitiken. Jag vill säga atl om del är någonting som har skapat ettbesvärligt sysselsättningsläge för , så är det väl följderna av ensocialdemokratisk jordbrukspolitik. Det kan ingen i detta land som någol harförsökt all följa de frågorna bestrida. Sedan säger inte har krävt någon sysselsätiningsgaranti förKockums i Filipsiad m. fi. del ärju densysselsätiningsgaranti som varvsindustrin fick som är unik, och 140 det är det som vi har sagt. Dä är det väl inte lönt atl kräva au ändet ena, än del andra företaget skall fåen dylik garanti. Det är inte del vi är ute efter, utan vi säger att vi bordeha kunnat få litet mera pengar av vad staten har att satsa, om man inte hadegått så långt när del gäller varvsindustrin. Jagskallinte så mycket gå in på vad har sagt härom val och annat. Detskulle bli bättre med en trepartiregering,skullejaghasagi. Det har jag ocksåsagt. Jag visste mycket väl atl vi hade en besväriig situation 1976 och att detskulle bli svårt framöver. Jag trodde dä - liksom Jag nu mer och mer förståratt det var nödvändigt - alt det var bättre med en icke-socialistisk regering.Det har vi sett. Tillsist, herr tal man, beklagar Jag atl den här diskussionen gått ul på mångasidospår och tagit tid i anspråk. Jag har för egen del interpelleratoch krävt bättre möjligheter för sysselsättningen i . Den är jagbekymrad över och vill göra någonting för. Men jag har framhållit att vi börvara realistiska och se på vad som är möjligt. Värmlandsaknar inte möjligheter, och gemensamt skall vi arbeta för alt klara av desvårigheter som vi f. n. befinner oss i. Jag tror också alt vi gör.del om viarbetar positivt på olika sätt. Men ni socialdemokrater och vpk-are får ursäktamig om Jag inte tror på en totalstyrd planering av avverkningarna i skogen ochom jag inte tror på att en socialisering av de värmländska basnäringarna skullevara lösningen. Det kan jag icke finna. RAULBLUCHER (vpk): Nej, , även om vi båda står mycket långt ifrån varandra ifråga om samhällssyn har vi ändå samma historia att se tillbaka på, analyseraoch lära av. Och min historia började lika litet som kanha börjat, förslagsvis, 1789. På1800-talet fanns det fortfarande ett utrymme för tillväxt genom nya effektivaremask i ner, genom konkurrens och investeringar. Den möjligheten finns inte idagens samhälle. kan inte ha undgått att se hurmonopolkapitalismen utbreder sig. hur storbolagen i under senare årsnarast har varit hämmande för den industriutveckling som skulle ha kunnat ske. Storbolagen spelar inte samma positiva roll i dagsom de en gång har spelat, förde har spelat en myckel positiv roll iutvecklingen under 1800-laleUnärdet var nödvändigt med\nya investeringar. Dessamöjligheter finns emellertid inte . Vad vill peka ul förframtidsperspektiv för den nuvarande industrin i ? Jag nöjer migmed att stå kvar här i bänken: Jag kan direkt svara , även om detkanske är ganska meningslöst, eftersom vi vet att kommunistiska talare i allmänhetbrukar hålla sig envist till sin vokabulär om monopolkapitalism osv. Och såfortsätter de all hålla kvar skygglapparna och vill inte se utvecklingen sådanden verkligen har varit och se vad utvecklingen kan ge fortsättningsvis, om vifår behålla en marknadsekonomi och en enskild företagsamhet. Nr 26 Det ärinte statliga utredningar, planhushållning och statliga kommissioner den somskapar verklig sysselsättning i , utan det är enskilda initiativ. a. utveckling industriellt, även maskinellt i form av nya maskiner. Jag ärminst sagt förvånad över alt en vpk-företrädare eller över huvud taget Om sysselsätt- någonperson kan stå upp och påstå att det inte fortgår en utveckling av ningen i 'sknisktslag. Vi är faktiskt bara på tröskeln till robotåldern, och delta kommer atl kräva myckelstora förändringar. bekräftar här att del var avsiktligt som han och de andra socialdemokraternafrän gjorde gemensam sak med kommunisterna. Det var niopunkter - trodde det var elva, men felräkningen är ursäktlig - iutvecklingsplanen i den kommunistiska motionen. Och den första punkten - märk väl- började: "Samhället övertar helt basnäringar." Det är medandra ord de socialdemokratiska ledamöternas i målsättning, och det ärangeläget atl väljarna har detta klart för sig när de går till val 1982. Jagkan vidare konstatera att ursäktade sig med att del fanns sämyckel gemensamt i den kommunistiska motionen och den socialdemokratiska - Ja,desto värre! , , m. fi, får sedanavgöra huruvida kommunisterna möjligen plankat ensocialdemokratisk motion. Det var ju vad antydde, men dendebatten skall jag inte lägga mig i. Vad som är angeläget atl konstalera är attsocialdemokraterna, som hade regeringsmaklen , så totalt missadeall utöva den planering som de nu så envist talar om. Det var under den förrahögkonjunkturen 1974-1975, dä socialdemokraterna fortfarande innehaderegeringsmakten, som de planer borde ha gjorts upp som skulle ha medverkat tillatt vi lättare skulle ha klarat den långa lågkonjunkturen i svensk ekonomi. Detsom man talarom, nämligen långsiktig planering, barman missal så totalttidigare. Den första krisen i under, skall vi säga, modern tid började1966 eller 1967 med nedläggningen av Mölnbacka-Trysil AB:s anläggningar iForshaga, och den observerades i hög grad av den dåvarande regeringen. 1968 och1969 konstaterade den dåvarande inrikesministern , som hade handom lokaliseringspolitiken, att var ett krislän, men att man - dvs. dendåvarande socialdemokratiska regeringen - skulle klara av krisen. Man talade omatt uppföra en storarbetsplats utanför med ca 1 000 anställda. Men vadhar hänt? Det har faktiskt icke blivit någonting av den politik somsocialdemokraterna då föresatte sig att föra lill värmlänningarnas fromma. Överläggningen var härmedavslutad. §12 Om säkerheten vid reaktorbyggen Statsrådet erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda interpellation,1979/80:17, lill industriministern, och anförde: har frågat industriministern dels vilka åtgärderindustriministern vidtagit med hänsyn till del som inträffat vid montering avförankringsbultar i kärnreaktorerna i , dels om industriministern anseratt kontrollsystemen när det gäller de svenska reaktorbyggena är lillföriilligaoch i så fall varför, dels vilka möjligheter svenska myndigheter har altingripa mot ett multinationellt förelag som Mannesman när grovt fusk avslöjassom i detta fall och dels hur industriministern bedömer möjligheterna attgarantera säkerheten vid framtida reaktorbyggen i . Arbetetinom regeringen är sä fördelat atl del ärjag som skall svara påinterpellationen. Som svar på frågorna vill jag anföra följande. Defelaktiga bullarna upptäcktes av anläggningsinnehavarens kontrollorgan,statens anläggningsprovning, vid kontroller inom ramen för de kontroll-planersom har utarbetats av anläggningsägaren och godkänts av kärnkraftinspektionen.För all förvissa sig om au liknande inte föreligger hos de i drift varandekärnkraftverken har kärnkraftinspektionen begärt atl från dessa få enredogörelse för hur kontrollen av förankringsbultar skett. Dessa spörsmål ärvidare efter anmälan föremål för granskning av Justitiekanslern. Kontrollrutinernaär dessutom föremål för översyn av kärnkrafiinspekiionen. Det måste vidareförutsäiias att del pågående utredningsarbetet med anledning av ,som beräknas bli slutfört , kommer att föranleda en bedömning och enprövning av säkerhels- och kon t roll frågorna över huvud taget. Mot dennabakgrund anser jag del inte behövligt eller lämpligt all nu vidta någrasärskilda åtgärder. Viduppförandet av kärnkraftsanläggningar i är det enligt gällande regleranläggningsinnehavaren som är ansvarig inför tillsynsmyndigheterna. Del finnsdärför inte möjligheter för tillsynsmyndigheterna alt ingripa mot enskildaunderentreprenörer. (vpk): Jag tackar energiministern för svaret. Det är glädjande altenergiministern nu har så att säga materialiserats och står till förfogande föratl svara på de många och viktiga frågor som utvecklingen pä energiområdetkommer au ställa. Energiministern är välkommen, ochjag ser med förväntan frammot många intressanta meningsutbyten. Sålill dagens interpellation: Jag har, herr talman, fått många svar på frågor ochinterpellationer under den korta tid som jag har arbetat i den härförsamlingen, men frågan är om inie detta interpellationssvar lar priset närdet gäller undanglidanden, ovilja alt ta upp själva sakfrågan och t. o. m.direkta felaktigheter. För det första har vi härovedersägliga bevis på all fusk i myckel stor omfattninghar förekommit vid byggandet av våra kärnkraftverk. Det har erkänts avanläggningsinnehavaren. , som äransvarig närmast under regeringen, har erkänt att den inte känt till dessaförhållanden och att dess resurser att följa upp och övervaka detta är heltotillräckliga. Delta kommer fram i ett läge då säkerheten vid kärnkraftsanläggningarställs under debatt mer än , och den omskrul-na, högasäkerhetsnivån, vid framför allt svenska kärnkraftverk, börjar visa sigalltmera osäker och påminna mera om propaganda än om verkliga fakta. Fördet andra påstås det alt .självt har upptäckt och åtgärdatbyggfusket. Javisst, fick rapport om dessa sakerav kontrollmyndigheten siatens anläggningsprovning och försökte naturligtvisatt möjligt sopa skandalen under mattan, till priset av nära 1 milj.kr. Men fick siatens kärnkraftinspeklion eller regeringen veta någonting? Viskall inte tala om allmänheten, för del är naturligtvis en självklarhet altVattenfall och andra kärnkraflsintressenter anser atl svenska folket skall vetasä litet som möjligt om de negativa sidorna av kärnkraftsutbyggnaden. Faktumär, så långt jag vet, all var helt ovetande och attregeringen om möjligt visste ännu mindre. Och det ger mig anledning atl ställaen första uppföljningsfråga till energiministern: tillfredsställande atlså allvarliga händelser som det här rör sig om inte rapporteras vidare tillhögre organ och myndigheter? Hur stora friheter har ett statligt verk somVattenfall? Skall det bestämma och avgöra vad som är viktigt och rikligt i densvenska energipolitiken? Sanningen ärju all ingenting kom ul förrän pressenslog larm i frågan. Fördeltredje hardet av påståtts alt alla fel har avhjälpts, vilket ärlögn. Långt ifrån alla av dessa felaktiga bultar har kunnat kontrolleras, ochännu färre har kunnat bytas ut. Det har vi statens kärnkraftinspektions chefseget ord på. är detta inte bara en fråga om felaktiga bultar, även om del.isig självt är allvariigt nog. Den stora, principiella frågan är: Hur slår dettill med kontrollen och uppföljningen av den svenska kärnkraftsulbyggnaden? Detgäller både på del ekonomiska området, vilket det finns all anledning allåterkomma till, och på det tekniska, som vi debatterar här . Del vi redanvet får del här interpellationssvaret alt framstå som ell underligt aktstycke.Jag har inte fåll tillfredsställande svar pä någon av mina frågor, möjligtvismed undantag av den första. Jag kan t. v. acceptera alt regeringen, och nuockså den nye energiministern, avvaktar resultatet av de utredningar som harsatts i gång och de kontrolluppgifter som har infordrats, innan ytteriigarekonkreta ingripanden görs. Men Jag kan inte acceptera den inställning somlyserigenom interpellationssvaret, alt allting egentligen är väl beställt ochall del som inträffat är bagateller som kan lösas med redan gällande rutiner Jag upprepar därför: Anserenergiministern att de kontrollrutiner som finns när det gäller de svenskareaklorbyggena är tillförlitliga, och vad grundar sig i sä fall den bedömningenpå? Hur bedömerenergiministern möjligheterna alt garantera säkerheten vid denframlida reaktorulbyggnaden i ? Stårregeringen och energiministern helt handfallna inför ett multinationelltföretag som Mannesman, närdet bevisligen genom sin verksamhet här i landetbidrar till att säkerhetskrav inte uppfylls? PÄRGRANSTEDT (c): 1 den uppmärksammade filmen finns del en passus därfilmens hjälte, om jag så får säga, upptäcker att det förekommit allvariigtfusk med svelsfogar och att kontrollerna som skulle ha gjorts inte hade gjortspå ett riktigt sätt. Man hade bara kopierat röntgenfilmen i siällel för attröntga runt alla fogarna. Ibörjan närdenna film visades i sade man från kraftindustrin atl detta är entrevlig och bra thriller men atl sådana saker inte förekommer i verkligheten.Nu visade det sig ju att del var mycket som förekom i Kinasyndromet somfaktiskt kunde förekomma i verkligheten. Detär intressant au vi här i har fått en alldeles egen belysning på atlsådant som man trodde bara hörde hemma i thrillerns värld faktiskt också kanförekomma, dvs. ett systematiskt fusk med säkerheten vid kärnkraftverk. Dethär är alltså en ganska skrämmande företeelse. Del är precis ell exempel på denlyp av företeelser om vilka man har sagt oss: Detta kan bara inte hända. Vi harså enormt förnämliga kontrollinstrument att det inte kan förekomma någontingsådant. Nuhar det alltså visat sig alt det kunde förekomma ell systematiskt fusk mednågonting som är vitalt för säkerheten i kärnkraftverken. Härmed blir det enprincipfråga, som inte bara handlar om bultar ulan egentligen om hela dengaranti som har getts oss, all kärnkraftverken är verkligt säkert byggda. Manfrågar sig alltså till att börja med: Hur är detta överhuvud tagel möjligt? Hurhar någonting sådant kunnat ske i svenska kärnkraftverk? Nästafråga är naturligtvis: Kan man dra mer än en slutsats av detta, nämligen måste se till alt någonting liknande inte kan hända, varken på detta områdeeller på andra områden? Jagtycker också alt statsrådet är något glidande när del gäller frågan omhuruvida delta skall föranleda en översyn av de svenska säkerhels- ochkontrollfrågorna över huvud taget. Den frågan skjuls upp tills man harutvärderat , Jag vet inte riktigt hur man skall tolka detta.Del är självklart att en utvärdering av kan resa ännu fierfrågetecken när del gäller säkerheten och kontrollen, vilka också kan föranledabehov av förändringar och skärpningar. Men del måste väl ändå vara så, attdenna händelse i sig är tillräcklig för att säga oss atl den nuvarandekontrollen inte är nog, atl det alltså fordras skärpning och att del fordraseffektivare kontroll än den vi haft tidigare. Detskulle vara värdefullt alt få ett rakt uttalande från statsrådet om atlvi måste få till stånd en ordentlig skärpning. Man ställer sig också frågan:Hur vet vi att del inte kan ha förekommit liknande fusk på andra områden närdel gäller kärnkraftverksbyggen? Hur vet vi att delta är det enda fusket avbetydelse som har förekommit? Det kunde också vara intressant atl få belyst 10Riksdagens protokoll 1979/80:25-27 påvilket sätt vi kommer att få oss försäkrat atl det inte finns andra exempel påfusk i svenska kärnkraftverk på för säkerheten vitala områden. Först vill Jag understryka vad som är sagt: Det har skett ett fusk här,ett mycket allvariigt fusk. Det är i sig en myckel allvarlig historia. Men delmå också framhållas all detta fusk blev upptäckt vid den kontroll som skedde.Vi de förfrågningar som har gjorts till kärnkrafiinspekiionen har framhållitsatl man där väl visste vad som hänt, och alt delta hade framkommit vid dennormala kontrollen. Enligtmin mening utgör emellertid det som har hänt här ell allvarligt memento. Jagtycker det är angeläget att understryka vikten av att man ser översäkerheten. På reaktorer i drift görs del också återkommande besiktningar. Mendet dröjer inte länge lills vi för vår del kommer att få utvärderingen avHarrisburgsolyckan, och jag utesluter inte alt del kan ge anledning till nyasäkerhetsåtgärder. Frågan är så allvarlig alt man verkligen inte kan lämna denåsido. PÄRGRANSTEDT (c): Statsrådet pekar pä alt det här fusket faktiskt blev upptäckt ochanför det som någol slags förmildrande omständighet. Och del är riktigt atl delblev upptäckt - annars skulle vi inte haft möjlighet alt diskutera del här ikammaren. Om det förekommit fusk i kärnkraftverksbyggen som inte harupptäckts, så vet Ju varken statsrådet eller jag om det, och vi kanalltså inte göra det till föremål för någon debatt. Men delta är del storafrågetecknet. Kan det ha förekommit fusk i kärnkraftverksbyggen som inte harupptäckts och hur tänker man från vederbörande myndigheters sida försäkra sigom att det inte har gjort del? Del är sädana frågor som den här situationen geranledning lill. Sedan säger statsrådet , om Jag uppfattade deträtt, alt han finner del inte uteslutet att utvärderingen av Harrisburgsolyckankan föranleda en översyn av säkerhetsbestämmelserna och av kontrollen. Jagtycker fortfarande all ett sådant ullalande är ganska svagt. Är det ändå intesä, att redan detta som vi nu diskuterar är skäl nog för atl se lill alt vi fåren effektivare kontroll redan i inledningsskedet när kärnkraftverken uppförs? (vpk): Det visar sig atl frågeställningarna kvarstår. Det hjälper inte att mansom det sägs upptäckte detta. Då saken var aktuelltvingades SKI:s representanter all såväl i TV som i den övriga pressen sittaoch erkänna att del här var betydligt mer omfatlande än de själva hade käntlill. När uppgifterna från de arbetare som avslöjade delta kom fram, stod SKl:sledning i stort sett handfallen. Man visste inte om att fusket hade denomfattning som det faktiskt visat sig ha. Del var här fråga om de bullar Jagtidigare talade om. Det är otillfredsställandeatt man här bara hänvisar till atl man skall avvakta utredningen omHarrisburgsolyckan, Del måsteju finnas någol slags ambition hos regeringen ochframför allt hos den nye energiministern alt på ett mera allvariigt och konkretsätt ta itu med dessa saker. Vi har frän vpk:s sida tidigare krävt att detborde tillsättas en parlamentarisk femparlikom-mission som fick uppgift ochmyndighet atl kontrollera hela det bakomliggande materialet och få fram vadsom verkligen har förekommit, Atl döma av vad som har sagts eller rättare avvad som inte har sagts ler sig delta krav ännu mera motiverat än det gjordetidigare. Vattenfallsroll här är intressant. är ett stort statligt verk som -det blir meroch mer tydligt - opererat högst självständigt i den svenskaenergipolitiken. har drivit fram ställningstaganden och beslut, somt. o. m. varit emol nationens intressen i långa stycken. Detta har Vallenfallkunnat göra utan att ha blivit slaget på fingrarna av de övervakningsmyndighetersom har funnits och skulle ha sett till att den här utvecklingen inte kommitlill stånd. Idet här fallet är man alltså ansvarig för säkerheten vid kärnkraftsbyggena.