prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Närdet gäller den sistnämnda frågan har utskottet enhälligt tillstyrktpropositionen i delta avsnitt. Detta är så myckel mer glädjande som det även pådenna punkt förelåg elt motionsyrkande om avslag från socialdemokraterna.Genom det förslag som på denna punkt föreligger så kommer den omedelbaraavdragsrällen att slopas för reparationskostnader som finansierats medstatligt låneslöd. Beslutet kommer all innebära minskad spekulation och ett förde allra flesta bättre finansieringssystem. Det är därför jag medtillfredsställelse ser atl utskottet på denna punkt har enats. Päde andra två punkterna föreligger det en reservation från socialdemokraterna.Över detta ärjag ganska förvånad med tanke på den diskussion som tidigare förtskring dessa frågor och där den allmänna uppfattningen varit att man skulleförsöka åstadkomma en förändring. I motionen 1979/80:36 av socialdemokraternahemställs att propositionen avslås och att hos regeringen anhåller omett bättre underbyggt förslag lill en ändrad bostadsbeskattning. Somjagtidigare sade kan klart konstateras atl bred enighet rått om attsnara ålgärder erfordras för att motverka de ej avsedda skattelättnader som kanuppnås genom konstmktionerna med andelshus och bostadsrättsföreningar medfördelade lån. Beträffande andelshusen innebär propositionen enligt utskottetsuppfattning en rimlig begränsning av de alltför slora skattelättnader som denomedelbara avdragsrällen för genomgripande reparationer f n. kan medföra.Utskottet är medvetet om alt kostnaderna för saneringen av del äldrebostadsbeståndet kan vara höga, särskilt i fråga om kulturhus och liknandebebyggelse som det frän samhällets synpunkt är angeläget att bevara. Ändradeavdragsregler kan givetvis i det enskilda fallet påverka förutsättningarna föratt genomföra önskvärda åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringenuppmärksamt följer utvecklingen och vidtar de ålgärder som kan anses behövliga. Även beträffande de fördelade lånen har åtgärderkrävts från ett flertal partier. Med hänsyn lill de mycket olika förhållandensom kan råda inom delta område är det inte självklart hur de nya reglernakommer alt verka i de enskilda fallen. Det krav som ställde påall man skulle arbeta fram ett system, som klart angav gränsen mellan vad somär tillåtet och vad som är avart, är svårt atl tillgodose, inte minst på grundav atl frågorna inte likartade i alla sammanhang. Utskottets majoritet har inteminsl med utgångspunkt i de krav som lidigare ställts ansett att de åtgärdersom nu - på denna punkt - föreslås i propositionen bör genomföras. Samtidigtvill jag mycket starkt understryka vikten av att resultaten av de nya reglernaföljs med stor uppmärksamhet. Skulle utfallet bli ett annat än vad somförutsatts är det angeläget all förslag till ändringar snabbt kan framläggas. Centerpartietslår bakom utskottets förslag. Även om förslaget inte på alla punkter är fullttillfredsställande, anser vi att propositionens förslag innebär en klar förbättring.Med beaktande av kravet på en noggrann uppföljning av tillämpningen yrkarjagbifall till skatteulskottels hemställan i betänkandet nr 11. Bostadsbeskattningen,m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.1, 2 och 7 Propositionergavspå bifall lill dels ulskottels hemställan, dels reservationen av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skatteulskottels hemställan i betänkande 11 mom. 1, 2 och 7 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då RuneCaristein begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 170 Nej - 169 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust I samband med överlåtelse av verksamhet § 7 Begränsning avmöjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Föredrogs skatteulskottels betänkande 1979/80:13angående begränsning av möjligheterna lill avdrag för föriust i samband medöveriätelse av verksamhet. Vid sin behandling av propositionen1978/79:124 om förvärv av varvsrörelse, m. m. förordadenäringsutskottel i sill av godkända belänkande NU1978/79:47 att regeringen skulle få i uppdrag atl innan förvärvet genomfördesta upp förhandlingar med om komplettering av det akluella avtaletmellan staten och bolaget med en klausul av huvudsaklig innebörd att bolagetutfäsle sig all, i den mån rätten lill förlustavdrag utnyttjades, efter handbetala in ett belopp till staten som motsvarade den skattelättnad bolagelerhöll på grund av avdraget. erinrade näringsuiskouet om allskatieutskotiei - om en sådan komplettering inte kom till stånd - enligt sinayttranden SkU 1978/79:6 y och 7 y var berell all pröva frågan om lagstiftningrörande sådana begränsningar i avdragsrällen all vissa kritiserade effekter avnuvarande skatteregler i det akluella fallet eliminerades fr. o. m. Sedanförhandlingar mellan staten och visat all bolaget inte accepterade etttillägg med den angivna innebörden, hade överiåtelsen slutförts utankomplettering av det träffade avtalet. Med anledning härav hade skalleutskoiteiden rekommenderat lagändringar av huvudsaklig innebörd attförluster eller underskott som uppkommit före eller i samband med överlåtelseav ell aktiebolags verksamhei inte skulle fä dras av från inkomst somtillfallit bolagel efter överiåtelsen. Regeringenhade i skrivelse 1979/80:23 lämnat en redogörelse för förhandlingarna omtillägg lill avtalet. Skrivelsen, som hänvisats lill näringsulskollel, hade avdelta utskott överlämnats till skatteulskoltel. Utskottet hade i nu förevarandebetänkande hemställt A. att skulleanta av utskottet framlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen(1960:63) om förluslutjämning vid taxering för inkomst, 2. lag om ändring ikommunalskaitelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, vilka förslag i huvudsakinnebar atl när ett förelag hell eller till huvudsaklig del överlät sinverksamhei eller tillgångarna däri lill den offentliga sektorn, skulle förlusteller underskoll som uppkommit före eller i samband med överiåtelsen inte fåavräknas från inkomst som tillfallit företaget efter överiåtelsen samt attreglerna skulle tillämpas fr. o. m. taxering och gälla i fråga omöveriålelser som fullgjorts efter , B. atlriksdagen lämnade regeringens skrivelse 1979/80:23 utan vidare åtgärd. Reservationhade avgivits av , försle vice talmannen (samtliga m) som hemställt 2. i första hand alt riksdagenåterförvisade ärendet till skatleutskottet för omprövning av frågan om yttrandefrån lagrådet och , 3. i andra hand atl riksdagenskulle avslå utskollets hemställan under mom. A. KNUTWACHTMEISTER (m): Frågan om AB:s föriuslavdrag har stötts och blötts i mer än etthalvt års tid. Men även om de flesta har bakgrunden klar för sig är det nognödvändigi alt för sammanhangets skull göra en kort rekapitulation. Isamband med statens övertagande av varvsrörelse var vi mängahär i som tyckte det var egendomligt om staten förutom enmiljardsalsning för all rädda förelaget även skulle gå miste om sloraskatteintäkter genom alt förlustavdragen skulle kunna kvittas mol framlidavinster hos eller , som namnet numera är. Detväcktes några molioner i frågan, och den socialdemokratiska gick ut på ellomedelbart stopp för möjligheten till alt utnyttja föriuslavdrag i samband medföretagsöveriätelser. Denmoderata motionen var mera just moderat, och vi föreslog atl regeringen bordeöverväga att i avtalet mellan staten och föreskriva skyldighet förKockums att efter hand inleverera eventuellt uppkommande skatlevinster. Därmedkunde vi få en test på om förlustavdragen, som inte omnämndes i avtalet ellerpropositionen, hade varit med i diskussionen när avtalet träffades. och folkpartietväckte inga molioner i frågan. Eftertillstyrkan från näringsutskottel och skatteutskoltet beslöt som all uppdra ål regeringen atl omförhandla med omföriuslavdragen på säll som föreslagils i moderatmotionen. Man medgav dock, ochdet är viktigt, alt regeringen fick sluta avtalet med även omöverläggningarna beträffande förlustavdragen inte ledde lill åsyftat resultat.Omförhandlingarna ledde inte till någol, och slutligt avtal mellan regeringenoch träffades . Riksdagengodkände vid behandlingen av Kockumspropositionen ocksä skalleuiskotletsbetänkande, vari man sade sig vara beredd pröva en lagstiftning rörandeförlustavdragsrätler sä att dessa i del akluella fallet skulle elimineras fr.o. taxering, för den händelse omförhandlingen inte resulterade. Den19 september sammanträdde så det gamla skatteutskottet och rekommenderadelagstiftning syftande lill förbud för aktiebolag och ekonomisk förening somhell eller till huvudsaklig del överiåter sin verksamhei eller tillgångarnadäri atl utnyttja förlustavdrag mol framtida överskott. skullei vissa fall kunna lämna dispens för au neutralisera Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet icke önskvärda retroaktivaeffekter. Lyckligtvisbeslöt utskottet, på moderat initiativ, atl inhämta yttranden från en delmyndigheter och organisationer. Samtligaremissinstanser, varav märks . FöreningenAuktoriserade revisorer, kommerskollegium och kammarrätten i , varnegativa. Kritiken sköthuvudsakligen in sig på följande punkter: Lagstiftningsförslageiharen retroaktiv karaktär, vilket, bl. a. med lanke på den nya grundlagen mot retroaktiv lagstiftning som träder i kraft , inger grava betänkligheter. En lagstiftning bör föregås aven noggrann ulredning. -Och det hadeju inte varit fallet. Lagförslaget är alldeles förviitomfaltande och kan få mänga svårbedömda negativa effekter förnäringslivet. Efterdenna massiva kritik har del nyvalda skatteulskottels majoritet ändrat lagförslagetså till vida, all det nu enbart skall gälla när ett företag hell eller tillhuvudsaklig del överlåter sin verksamhei eller tillgångarna däri lill denoffentliga sektorn. Dessutom skall lagstiftningen begränsas till avtal träffadeefter . Därmedhar man delvis begränsat den tredje kritiska synpunkten, som jag nyssredogjorde för, atl förslaget var alldeles för vitiomfallande. Men i gengäldhar man klart och tydligt riklat lagstiftningen mot ett enda företag, och delstrider mot den vedertagna uppfattningen all lagstiftning skall vara generell. Kritikennär del gäller de två övriga punkterna om relroakliviieien och kravet på enallsidig ulredning står kvar oförändrad. Del är närmast häpnadsväckande atl manskall ha så bråttom att värt i mitt tycke självklara krav om yttrande frånlagrådet och inte kunde bifallas. Ärman från utskottsmajoritetens sida rädd att lagenligheten i den föreslagnaretroaktiviteten och också ärendets civilrättsliga konsekvenser för staten skallgranskas? Ettannat förhållande som man måste kritisera är att det vid framtida överlåtelserfinns möjligheter till undanmanövrer för att undvika avdragsförbudet - någolsom inte är möjligt i del här aktuella, redan inträffade fallet. Imajoritetsskrivelsen slår angivet att de nya reglerna givetvis inte bör gälla ifråga om överlåtelser som framstår som ell normall led i elt förelagsverksamhet. Då frågar jag mig om det inte är ell normalt led i alla företagsverksamhet atl försöka sälja bort icke lönsamma grenar av en verksamhei för altdärigenom trygga restens existens. Jagvill gärna ha sagt, vilket också framgårav moderatreservationen, att det ärangelägel att frågan om en lagstiftning mot de icke önskvärda konsekvensernaav osund handel med förlustavdrag blir föremål för utredning. Man mä lycka vad man villom Kockumsavlalel, och vi som var motionärer och ärreservanter tycker inte all del var ett bra avtal. Vi anser dock alt ioch med att bemyndigade regeringen atl teckna avtalet är det fel attnu efteråt komma och korrigera regering och riksdag. I så fall hade del varilbättre alt vägra godkänna avtalet. Förtroendetför regering och riksdag kommer förvisso inte att öka om nu följerutskottsmajoritetens förslag - lika litet som förra veckans beslut här ikammaren att riva upp avtalet med om Sölvbackaströmmarna var ägnatall stärka allmänhetens förtroende för oss politiker. Lålmig, herr talman, avslutningsvis sammanfatta vår kritik mot del föreliggandelagförslaget i fem punkter. Karaktären av retroaktivlagstiftning är påfallande och stötande. Förslaget riktas mot ett endaföretag, vilket strider mol all praxis atl lagstiftning bör vara generell. Erforderlig noggrann ulredninghar icke ägt rum. Vid kommande fall kan mankringgå lagen, men inte i del redan inträffade, aktuella fallet. Man har vägrat låta lagrådetoch konslilutionsuiskottet pröva lagförslaget. Delta är speciellt betänkligtmed tanke på all samtliga remissinstanser avstyrker det ursprungligalagförslaget. Medstöd av det sagda yrkar jag, herr lalman, bifall till den moderatareservationen. Begränsningav möjligheterna till avdrag för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Herrlalman!Det ärende som vi nu behandlar är någol olikt de ärenden som vanligen brukarförekomma i . använder nämligen sin initiativrätt tillatt föreslå atl genomföra lagstiftningsåtgärder som kan komma atlkorrigera icke avsedda skattemässiga konsekvenser av affärer där staten är enav de inblandade parterna. Denlagstiftning som föreslås gälla i begränsad omfattning för börsnoteradeföretag har funnits i n betydligt meraomfatlande form för de s. k. fåmansbolagen. När föriuslavdragen genomfördes varman nämligen medveten om atl missbruk kunde förekomma, och för alt förhindraatl förluster skulle bli en handelsvara tillskapades regler som förhindradeandra delägare än dem som gjort föriusten atl utnyttja förlustavdragen.Undanlag från dessa regler finns, men de är av obetydlig omfattning. har inte några sådana inskränkningar när det gäller attutnyttja föriuslavdragen funnits. Anledningen härtill är dels alt aktier juständigt byter ägare, dels del förhällandet att ingen bara för några fä årsedan trodde all börsnoterade förelag skulle börja använda förluster somhandelsvara eller att sådana företag som avhänder sig sin verksamhet skullebetrakta tidigare förluster som tillgångar. Mennu har detta hänt, och då finns det verkligen anledning för lagstiftarna atlförsöka förhindra all börsnoterade förelag ägnar sig ål sädanl missbruk som manpä sin tid befarade när det gällde fåmansbolagen. Anledningen lill all dettaotroliga har hänt är att söka i den stora förändring som sketl i den Begränsningav möjligheterna till avdrag Jör förlust i samband med överlåtelse av verksamhet svenska industristrukturenoch som i sin lur har många förklaringar. fiertal stora företag, som tidigarebetraktats som mycket solida och vilkas aktier ansetts vara guldkantade papper,har efter ganska korl lid kommit pä fallrepet. Stora samhälleliga insatser harfått göras för atl förhindra konkurser. Dessa slora insatser från samhälletssida har självfallet ofta gjorts för all rädda sysselsättningen, men inte baradärför. En konkurs har i och försig bedömts ha så allvarliga konsekvenser påmånga områden att man velat förhindra den. Inte minsl gäller det konsekvenserpå internationella marknader av olika slag. Den i ett kapitalistiskt systemnaturliga utvägen för företag som inte är solida eller som inte har möjlighetatl överleva av egen kraft, nämligen konkursen, har i de slora företagens fallinte fått användas. Detär alltså skattebetalarna som fått beslå de pengar som behövts för all räddasituationen. Rättare sagt blir det framtidens skattebetalare som får göra det,eftersom staten själv fäll låna upp de erforderliga pengarna. SåvittJag kunnat bedöma har det förhållandet all staten velat förhindra konkurser ien del fall utnyttjats som förhandlingskort av den överlätande parten, ochdetta inte utan framgång. Omman effektivt velat förhindra all förlustavdrag blir en handelsvara förbörsnoterade företag på samma säll som man förhindrat fåmansbolagen attmissbruka rätten lill föriuslavdrag, så skulle givetvis alla transaktioner somkan göras i den vägen ha stoppats. anser inte detta möjligt,eftersom ägarstrukturen i de stora företagen är så annoriunda jämfört medfåmansbolagen. Iett lidigare skede tänkte sig del dåvarande skalteulskollet all göralagstiftningen betydligt mera omfatlande än del nu föreliggande förslaget.Kritik riktades mot det då föreliggande förslaget från de organisationer somavgav yttrande till utskottet - men jag vågar säga att det i dessayttranden knappast förekom någonting som inte utskottet hade kunnal förutse.Man framförde betänkligheter som bl. a. gick ut pä att en del normala affärersom inte syftade lill skalleundandragande kunde förhindras genomlagstiftningen. Man menade atl den föreslagna dispensvägen skulle komma atl bliregel i slället för undantag, som ju är en dispensregels normala funktion. Utskottethar tagit den kritiken på allvar och har därför begränsat lagstiftningens omfattningi det nu föreliggande förslaget. är det egentligen bara de mest stötandefallen, dvs. sådana fall när skattebetalarna lyft av elt förelags bekymmereller undanröjt konkurshol, som omfattas av de ändrade reglerna. Jagkan förstå de människor som menar all samhällets representanter inte flr varahur flata som helst. Det får inte gå till pä det sättet att skattebetalarnaförst lyfter av skulder från ett konkurshotat företag, och så övertar man detsociala ansvarei för de anslällda för atl därefter tillåla att de avlyftadeförlusterna blir en tillgång, genom vilken man kan la bort skaller från andravinstgivande förelag som inte lidigare haft del minsta med förlustföretaget attskaffa. Man kan naturligtvis också uttrycka detta litet mera diplomatiskt, exempelvispå sätt som m. fl. moderater har gjort i den motion som väckts medanledning av propositionen om förvärv av varvsrörelse. I motionen sägerman atl om propositionen följs, sä kan detta komma all medföra avsevärda ickeönskade effekter i form av uteblivna skatteintäkter för stat och kommun. Manavslutade molionen med atl anföra: "För all undvika dessa icke önskvärdaskattekonsekvenser föreslår vi att regeringen överväger att i avtalet mellanstaten och förulskriva skyldighet för atl efter hand somskallevinster pä grund av utnyttjade föriuslavdrag uppstår, motsvarande beloppinlevereras lill statsverket." Deltaär elt av många utslag av den olust som skattebetalarna måsle känna, och del ärförvånansvärt att höra ha en ny och annoriunda åsikt,helt byggd på konstruerade formella grunder. Därmedharjag, herr talman, kommil in på de transaktioner som varit den direktaanledningen till alt skalleutskoitei nu har aktualiserat en ändrad lagstiftningför rätl all utnyttja förlustavdrag. När statens köp av varvsrörelseaktualiserades , väcktes den moiion ur vilken jag läste ett citat,men det fanns ocksä andra molioner med liknande innehåll. Frågan behandlades inäringsutskottet, som också begärde yttrande från skalteutskoliet i den del därskatterna berördes. Dåvarandeskatleutskollel tyckte alt del i motionen av bl. framfördaförslaget var en bra lösning. Men man var pä del klara med att omKockums var ute efter "icke önskade effekter pä skaltesidan", för altanvända egen vokabulär, sä skulle det framlagda förslagetinte räcka lill. Därför utlovades också från skalteut-skottets sida en prövningav möjligheterna till ändrade skatteregler att gälla fr. o. m. Skatteulskoltel, som visserligen då inte inrymde ,var enigt. Lika enigt var näringsutskottel på den här punkten, och riksdagenaccepterade också denna skrivning. Föratt undvika allt lal om retroaktiv lagstiftning gav man möjlighet allfrånlräda det tidigare avtalet, som godkänts av företaget men som inte godkäntsav . Enligt vad som upplysts i utskottet hade ingen realmöjlighet atl dra sig ur avtalet på annat säll än genom en konkurs. Del ärmöjligt atl så är fallet, men förhållandet torde ha varit detsamma även när detpreliminära avtalet slöts, vilket avtal hade anmärkningar emot. NärKockums således inte ville frånlräda silt tidigare avtal eller godta detändringsförslag som krävde, måste företagets förhandlare ha varilmedvetna om att skulle pröva en lag som begränsade rätten lillförlustavdrag. Enligt utskollets uppfattning är det alltså i fallet Kockums-eller Skåne-Gripen, som företagel nu heter - inte fräga om någon retroaktivlagstiftning, när förslaget till ändrad lagstiftning skulle träda i kraft förstden eller den dag då godkände näringsutskouels belänkande. Frågankvarstår hur det dä blir med retroaktiviteten för andra företag. Dennalagändring gäller ju inte bara Skåne-Gripen, utan det är en generelllagstiftning, även om den föranletts av en viss händelse. Ulskollel är av den Begränsningav möjligheterna till avdrag for förlust i samband med överlåtelse av verksamhet Begränsningav möjligheterna till avdrag.för förlust i samband med överlåtelse av verksamhet uppfattningen atl knappastnågol företag kan ha varit ovetande om den föreslagna tidpunkten förikraftträdandet. Den slora uppmärksamhet som detta ärende fått i massmedia ochpå annal sätt har också varil en garanti för att vetskapen nätt ut om atl riskförelåg för en skärpt lagstiftning på detta område atl tillämpas vid 1980 årstaxering. Därför tror Jag atl man med stor säkerhet kan säga alt inget annatförelag heller blir utsatt för någon retroaktiv skattelagstiftning. Somjaginledningsvis nämnde har utskottet begränsat sitt lagförslag till del meststötande förhållandel. Del gäller de fall då skattebetalarnas pengar användsför att lyfta av föriusterna och skulderna. Dessa föriuster skall inte betalasen gång lill av skattebetalarna genom föriuslavdrag. Denna begränsning harockså inneburil att någon dispensregel inte ansetts erforderlig. Utskottetär på det klara med att den förordade lagstiftningen inte löser alla problem pådetta område, och man föreslår att en översyn av hela problemkomplexet medföriuslavdrag kommer till stånd. Närman läser reservationen lill ulskottsbetänkandel blir man lilet fundersam,liksom när man hör . Försl motionerar man om ålgärderför alt råda bot pä legala skalteflyktsmöjligheler. Så görs då elt utkast lilllagändring som de tillfrågade i institutionerna har vissa erinringar mot,därför att det är för omfattande. hade också erinringar.Kritiken las på allvar och förslaget görs om, men då tycker reservanterna attdet är för snävt och drabbar för få företag, kanske bara ett. Det är iniemyckel kvar av det stolta kravet i motionen att råda bot på den legalaskatteflyktsmöjligheten. Närjag hört lyckerjag att alltingbörjar likna den obolfärdiges förhinder. Jagtror alltså all vad har sagt inte är mycket annat änden obolfärdiges förhinder. Han sade atl del skulle vara en test på omförlusten verkligen var med i förhandlingarna. Det var därför de väcktemolionen. Detta är ju ett jättestort misstroende mot statens och andrasförhandlare. De skulle alltså inte ha tittat i bolagets balansräkningar, därdet stod klart angivet all de här möjligheterna lill förlustavdrag fanns. Delkunde alltså inte gärna vara fråga om en test, ulan tolkningen av motionenmåste vara en efterhandskonstruktion. Ärdetbråttom, frågade . Varför kunde man inte skicka förslaget lilllagrådet och andra för atl höra efter? Del är bråttom. Försl har man, som KnutWachtmeister sade, hållit på all älta detta ell halvt är, och dessutom gällerdet ju skatter. Man kan inte gärna fatta beslul om dem när man kommiten bra bit in på 1980. Jaghävdar alltså alt de skäl som har framförts av reservanterna inte är någraverkliga skäl. Utskottet har emellertid tagit hänsyn till de gjordaerinringarna i sill betänkande. Jag ber att fä yrka bifall lillutskollets hemställan. ()replik: ifrågasatte om jag har en ny och annoriunda åsikt. Jaghar icke ändrai åsikt. Del var emellertid en hell annan sak när vi i