prot · G30953 · 1979-12-31 00:00:00 — Sveriges sjöterritorium jämte motion 1979/80:17 medanledning av motion om ökat stöd till befrielsekampen i 1979/80:16 rned anledning av propositionen1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl.jämte motioner 1979/80:10med anledning av motioner om invandrarundervisning m. m. 1979/80:11 med anledning avmotioner om yrkesteknisk högskoleutbildning 1979/80:12med anledning av motioner om freds- och konfliktforskning 1979/80:13 med anledning av motionom central antagning m. m. till teckningslätarlinjen i och 1979/80:14 med anledning avpropositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgetenför /80 såvitt gäller vissa anslag inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde jämte motion 1979/80:18med anledning av motion om den framtida råvarutillgången 1979/80:19med anledning av motion om checklönesystemet 1979/80:21med anledning av viss del av propositionen 1978/79:111 om åtgärdermot krångel och onödig byråkrati m. m. samt motion om insamlingsverksamhet 1979/80:22 med anledning avpropositionen 1979/80:51 med förslag till ändrade blancokreditregler för bankinstituten jämte motion1979/80:24 med anledning av motion om effekterna av kontokort 1979/80:25 medanledning av propositionen 1979/80:33 om vissa frågor inom 1979/80:7 med anledning avpropositioner om anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1979/80 inom verksamhetsområde, m. m., jämte motion § 18Anmälan av interpellation ''' " den Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- |4december 1979 kansliet --------------------- 1979/80:107 av () till statsrådetElisabet om strålskyddet inom sjukvården; Det finns bestämmelser omradiologiskt arbete i strålskyddslagen. För att inneha röntgenutrustning ochbedriva radiologiskt arbete fordrtrs tillstånd av statens strålskyddsinstitut.Tyvärr efterlevs denna bestämmelse dåligt. Tillstånd saknas på många ställenoch detta medför att det finns ingen som dä har ansvar för vad som händer. Säkerhetsfrågor vidröntgenundersökningar -Patientstrålskyddet 1974 framkom de stora bristerna påstrålskyddsområdet. De största bristerna berodde enligt denna rapport påobefintlig eller bristfällig utbildning för flera av de personalkategorier somdeltar vid eller beställer röntgenundersökningar, men också på spridning avröntgenutrustning och apparatur till små enheter utan röntgenexpertis. Utbildningen är en viktig fråga. Om både läkare och övrigvårdpersonal saknar utbildning i strålskydd och röntgenteknik är man omedvetenorn farorna. Skadorna från de radioaktiva ämnena visar sig inte förrän , och den kontrollapparat personalen har, i form av filmdosimeter somman bär pä sig, kontrolleras bara en gång , då man kan konstatera omman utsatts för en för hög stråldos, Patierrterna har inte alls något skyddeller kontroll av stråldosen. Vi vet nu med bestämdhet hur farlig denjoniserande strålningen är för människan om hon utsätts för höga stråldoserfrån många onödiga omtagningar av röntgenbilder på grund av fel teknik, om förstort område av kroppen utsätts för strålning, om man har för långagenomlysningstider eller utför ej nödvändiga röntgenundersökningar. Den skadliga strålningen från medicinsk verksamhet, främstdå från röntgendiagnostiken, överstiger avsevärt strålningen frånkärnkraftverken och utgör en fara. Vi vet inte hur stora konsekvenser denfår i form av genetiska skador och leukemi hos befolkningen, eftersom i mångafiill blodbildande organ, äggstockar och testiklar utsätts för högastrålningsdoser. Därför måste all personal som arbetar med och utsätterpatienter och sig själva för joniserande strålning ha erforderliga kunskaper istrålskydd och slrålfysik. Detta betyder att kompetensregler måste utarbetas ochfastställas. Vidare måste tillståndsbestämmelserna från strålskyddsinstitutetefterlevas och en noggrannare kontroll av all apparatur införas av statensstrålskyddsinstitut. En registrering av antalet undersökningar som varjeindivid utsätts för borde också ske - även de s. k. omtagningarna ellermisslyckade bilderna. Nr 53 - har slagit larm Fredaeenden åtskilliga gånger om missförhållandenaoch även i viss mån fått berörda 14december 1979 nryndigheter att vakna upp och försöka göra något åt denotillfredsställande situationen inom strålskyddsområdet. Meddelandeom 'd anledning av det arrfördahemställer jag härmed att få slirlla följande frågor frågor till statsrådet : Kan statsrådetmedverka till att kompetensregler utarbetas och fastställes för personal somarbetar med joniserande strålning? Vad avserstatsrådet att göra för att förbättra kontrollen av röntgenutrustning isamarbete med som handhar ? Hur kanstrålskyddet för patienter och personal förbättras? Kan statsrådetmedverka till att en registrering av alla röntgenundersökningar som varjeindivid utsätts för kommer till stånd? § 19 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:227 av Karl-Gtistaf Mathsson (s) tillindustriministern orn ;s beställningar av borrstål; harFagersta AB och varit leverantörer av borrstål till . Dessa bådaföretag är ledande på världsmarknaden. Enligt uppgift har nu direkta förhandlingar med ettsydafrikanskt företag angående inköp av en väsentlig del av behov. Anser statsrådet det vara lämpligtatt ett statsägt företag som lägger ut beställningar till elt avsydafrikanskt kapital ägt företag och därmed medverkar tillsysselsättningssvårigheter för berörda orter? 1979/80:228 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder föratt trygga sysselsättningen i träskofabriken i : En utbyggnad av träskofabriken iRamsjö är nödvändig av flera skäl. Lokalerna behöver förbättras, produktionenbör utvidgas, domänverkets verksamhet bör tryggas genom leveranser till nämndafabrik. Träskofabriken är av avgörande betydelse för ortens invånare. Samhällsföretag kommer att övertaverksamheten i . De statliga pengar som via AMS anslagits för ombyggnadsändamålräcker inte till de nödvändiga investeringar som måste göras i . Tänkerarbetsmarknadsministern medverka till att ytterligare medel anslås för att nödvändiga investeringar skall komma tillstånd för all trygga sysselsättningen i träskofabriken i ? 1979/80:229 av Per Stenmarck (rn) till handelsrnirristernom försäljningen av svensk frukt: Under denna höst har mycket storamängder svenska äpplen och päron, odlade för försäljning, inte kunnat avyttras.Anledningarna kan i korthet sägas vara två; dels en osedvanligt god skörd, delsalltför stora lager av importerad frukt. Dessa förhållanden har skapat stor orohos bl. a. skånska fruktodlare. Ämnar regeringen vidta några åtgärder, och i så fallvilka, för att förbättra möjligheterna till avyttring av svensk frukt förinnevarande säsong och för framtiden? 1979/80:230av () till justitieministern orn åtgärder för att minskavåldet i samhället, m, m.: inträffade entragisk händelse vid i . En lärare som försökte avvisa några påverkade ungdomarfrån skolan blev knivhuggen till döds. Det ökade våldet i samhället är ytterstallvarligt. Överfall och misshandel är tyvärr alltför vanliga händelser. Om man, som i det här fallet, vid en skola innehar enbefattning som tillsynslärare, ingår det givetvis att försöka skapa ordning ochbra arbetsmöjligheter i skolan. Ur arbetsmiljösynpunkt utsätter man sig då förstora risker när man utövar sin vardagsgärning. Jag villdärför fråga justitieministern; Vad kanjustitieministern vidta för åtgärder för att minska våldet i samhället? Harjustitieministern några råd att ge för att göra också skolan till en mindrefarlig arbetsplats? § 20 Kammaren åtskildes .