prot · G309128 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi menar emellertid att förvärvsprövningen bör gälla alla släktköp.Även nära släktingar borde vid förvärv av jordbruksfastighet få underkasta sigprövningen, och om de är lämpliga brukare skall de kunna ges förtur framförandra som kanske är lika lämpliga men inte är släktingar. Även anser att priskontrollen ärväsentlig. Jag tror inte att vi är så oense på den punkten. Vi har tagit uppfrågan därför att vi anser det vikfigt att den följs mycket noga.Jordbruksfastigheter hör till de få investeringsobjekt som harkunnat ge en positiv förräntning på insatta pengar- så kraftig harprisstegringen faktiskt varit. De som köper jordbruksfasfigheter till dessahöga priser får det därför väldigt svårt att driva jordbruket och klarakapitalkostnaderna med den avkastning som jordbruken ger. Priserna är heltenkelt för höga. De utgör också en spärr för människor, som är intresserade meninte har så mycket pengar, att komma över en jordbruksfastighet, och det blirdå inga nya jordbrukare. Sedan säger att vpk slår in öppna dörrarmed sin motion om sambruken - det finns redan lagsfiftning som möjliggör bildandetav sambruk. Jag tycker inte att det stämmer riktigt. Vad vi kräver äregentligen inte alls någon ny lagstiftning. Vad vi kräver i motionen är baraatt myndigheterna ute i länen - lantbruksnämnderna - bättre skall bekantgöradenna möjlighet. Vi tror att den är för litet känd. Vi anser att det inte gåratt bara passivt avvakta ett intresse för det här sättet att äga jord. I mofionen tar vi inte bara upp sambruk utan ocksåsamverkan mellan enskilda företag i övrigt. Man kan samverka på vissa områden, t.ex. när det gäller djurhållning. Intresset för både sambruk ochsamverkansföretag skulle enligt vår mening kunna öka om man aktivt bedrevupplysning därom. har det inte förekommit så mycket upplysning avdetta slag. När intresse föreligger, som det står i utskottets skrivning, ärman villig att medverka, men man har inte varit villig att medverka till attöka intresset för och kännedomen om denna möjlighet. Det är sådan aktivmedverkan som vi har krävt och ingenting annat. Jag vidhåller alltså mitt tidigare framställda yrkande ombifall till motionen. Jordförvärvslagen, m. m. Jordförvärvslagen, m. m. FILIPJOHANSSON (c): Det är alldeles riktigt att vpk lade framdessa yrkanden vid jordförvärvslagens tillkomst. Men de avvisades ju av enmycket stark majoritet i , och det torde föreligga samma mening här . Sedan vill jag säga till Per att för mig ärinte det väsentligaste huruvida släktingar får köpa sin släktgård. Detväsentligaste är huruvida de brukar sin gård och använder t. ex. ochskogsmark - de naturresurser det gäller - på ett riktigt sätt. Och för denskull har vi ju fått en jordhävdslag, som är avsedd att se till att allafastigheter som bör brukas - och vilkas naturresurser bör tillvaratas- ocksåutnyttjas. Detta gäller oavsett vem som är ägare - om ägaren har förvärvatfastigheten genom släktköp eller på annat sätt. Jag tror att vi vid den härlagens tillkomst var överens om att huvudsaken är att jorden, naturresursen,utnyttjas på ett riktigt sätt, och vi får hoppas att jordhävdslagen kommer attmedverka fill detta. Beträffande detta med sambruken har man ju vid de sambruksom har förekommit i detta land i alla fall känt till möjligheterna. Men tyvärrhar det visat sig att dessa sambruksföretag inte har blivit särskilt gamla; dehar på ett eller annat sätt slutat med sin verksamhet. Det bevisar ju riktighetenav vad vi har trott rätt länge - att sambruk tyvärr inte är den idealamöjligheten att driva jordbruk. Och det får vi lov att finna oss i. PERISRAELSSON (vpk); säger att det väsentliga äratt gården brukas på ett riktigt sätt och att den hävdas - oavsett vem som ägerden. Det är ju precis den tanken som ligger bakom när vi kräver attsläktförvärv skall kunna prövas i samband med att en överlåtelse sker. Är alltså den nära släktingen - som har förköpsrätt -lämplig, så är det självklart att han skall ha sin förtur. Men det kan jutänkas, i varje fall teorefiskt, att det inte alltid är så att den närasläktingen, som har förköpsrätt enligt den nuvarande lagen,- är en lämpligbrukare och kommer att hävda jorden och skogen på det sätt som har talat om. 1 det fallet skulle det vara en fördel om släktförvärvet isin helhet kunde prövas, så att man fick en brukare som verkligen hävdadejorden i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 220 av m, fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan PerIsraelsson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande32 mom. 1-3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 220 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 298 Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 220 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan PerIsraelsson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkande33 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 220 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 295 Nej - 17 Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:38 medanledning av motioner om . TORSTENKARLSSON (s): Jag skall bara kort göra en deklaration medanledning av att näringsutskottet behandlat två motioner angående i , som väckts av mig och . Jag har inteför avsikt att taupp någon debatt med utskottet, som i stort uttalat sig positivt över de i debåda motionerna framförda synpunkterna. Detfinnstvå viktiga aspekter på frågan om . Den första gäller denbransch företaget representerar. Hemelektroniken är en bransch som kommer attöka , och den har därför stor industripolifisk betydelse. Det ärockså glädjande att näringsutskottet klart ställt sig bakom den uppfattningen. är ett av de få svenskägda företagen i branschen. Därför är detviktigt med svenskt ägande även . Det innebär möjlighet församhället att utöva inflytande och styra utvecklingen i företaget. Om utländskaintressenter skulle köpa upp företaget, kunde det få negativa följder både fördet enskilda företaget och för hela branschen. Denandra aspekten gäller sysselsättningen. Därvidlag har företaget avgörandebetydelse för de berörda orterna . IMotala svarar företaget för ca 2 000 arbetstillfällen. Utvecklingen påarbetsmarknaden i har inneburit att ett par tusenarbetsfillfällen har gått förlorade. har tillsammans medElectrolux en dominerande ställning på orten. Målsättningen måste därför varaatt företagets sysselsättningsnumerär bibehålls. Luxorär ett företag som i mycket stor utsträckning sysselsätter kvinnor och ungdomari och . Det ger företaget en speciell profil ursysselsättningssynpunkt. Omstrukturförändringar skulle bli nödvändiga och leda till minskadsysselsättning, så måste också annan produktion komma fill stånd. Samma sakmåste gälla i händelse av förändringar där. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan.Men jag vill med det sagda understryka hur viktigt det är att även framdelesbevaka och slå vakt om företagets produktion inom den sektor det representerar,inte minst med tanke på den stora betydelse ur sysselsättningssynpunkt somföretaget har för de orter till vilka dess verksamhet är förlagd. I detta anförandeinstämde (). Jag vill i likhet med yrka bifall till utskottetshemställan. Vihar samma uppfattning, att det är angeläget att kan behålla sinproduktionskapacitet och sin sysselsättning såväl i som i . Menom det skulle visa sig att företaget av marknadsskäl eller av andra skäl måstenedbringa sin sysselsättning och produktion, måste man vidta åtgärder för attså långt möjligt ersätta de bortfallande arbetstillfällena såväl i som iKarlsborg. Jagvill också understryka vad utskottet har sagt, nämligen att förutsättningarnaändå är relafivt lovande. Det har gått bättre än man från början trodde närdet, gäller rekonstruktionen av . Självfallet vill jag också instämma ivad sade om det angelägna i att ägandet kan Nr 128 behållas i , Vi hoppas att det fortsatta rekonstruktionsarbetet skallgå den i den riktningen som här har uttalats, Anslag till länsstyrelserna, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:25med anledning av proposition 1979/80:100 i vad avser anslag till planväsendet 1979/80:26 med anledning av proposition1979/80:100 i vad avser anslag till lantmäteri-och kartväsendet jämte motioner Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 7Anslag till länsstyrelserna, m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande /80:27 med anledning av proposition 1979/80:100 i vad avseranslag till länsstyrelserna m. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 18(kommundepartementet) under litt. B 1-B 4 (s. 12-83) föreslagit attunder femtonde huvudtiteln för /81 anvisa 1. tillLänsstyrelserna ett förslagsanslag av 1 , 2. till Lokalaskattemyndigheterna ett förslagsanslag av , 3. tillKronofogdemyndigheterna ett förslagsanslag av , 4. tillCivilbefälhavarna ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:1493 av i och KerstinGöthberg (båda c), vari hemställts att som sin mening gav regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligare personal vid länsstyrelsernasnaturvårdsenheter, 1979/80:1551 av m.fl. (s). vari hemställts att beslutade hos regeringen begära attnaturvårdsenheten vid i förstärktes medtre handläggartjänster utöver vad regeringen föreslagit. 1979/80:1824 av m. (s), vari hemställts att som sin mening gav regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av personalresurser vid länsstyrelsernasnaturvårdsenheter, 1979/80:1834 av m. (s), vari hemställts att skulle Anslag till länsstyrelserna, m. m. 1. besluta atttill Länsstyrelserna för /81 under femtonde huvudtiteln anvisaett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtförslagsanslag av 1 431 219 (X), en höjning som med . avsågökade insatser för branschvisa skattekontroller och med 3 000 (MM) kr. avsågtillsynen av miljöstörande verksamhet, 2. besluta atttill Lokala skattemyndigheterna för /81 under femtondehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 500 000 kr.förhöjt förslagsanslag av , 3. besluta atttill Kronofogdemyndigheterna för /81 under femtonde huvudtitelnanvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 1979/80:1846av (). 1. beträffandepersonalresurserna vid naturvårdsenheterna att med anledning avmofionerna 1979/80:1493,1979/80:1551, 1979/80; 1824 och 1979/80:1834 yrkande I,det sistnämnda yrkandet såvitt nu var i fråga, som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. beträffandebranschvisa skattekontroller att skulle avslå motion 1979/80:1834yrkandena 1 och 2. båda yrkandena såvitt nu var i fråga, 3. beträffandedatasystem inom exekutionsväsendet att skulle avslå motton 1979/80;1846, 4. beträffandeytterligare tjänster vid kronofogdemyndigheterna att skulle avslåmotion 1979/80:1834 yrkande 3 såvitt nu var i fråga, 5. beträffandevissa åtgärder mot ekonomisk brottslighet att skulle avslå motion1979/80:1834 yrkande 3 såvitt nu var i fråga, 6. beträffandeanslag till länsstyrelserna att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1979/80:1834 yrkande 1 såvitt nu var i fråga underfemtonde huvudtiteln till Länsstyrelserna för /81 anvisade ettförslagsanslag av 1 , 7. beträffandeanslag till lokala skattemyndigheterna att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:1834 yrkande 2 såvittnu var i fråga under femtonde huvudtiteln till Lokala skattemyndig heterna för /81 anvisade ett förslagsanslag av , 8. beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna attriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på motion 1979/80; 1834 yrkande 3 såvittnu var i fråga under femtonde huvudtiteln till Kronofogdemyndig heterna för /81 anvisade ett förslagsanslag av , 9. beträffande anslag till civilbefälhavarna att riksdagenmed bifall till regeringens förslag under femtonde huvudtiteln till Civilbefälhavarna för /81 anvisade ett förslagsanslag av . beträffande personalresursernavid naturvårdsenheterna av (). (), BertilDanielsson (m). () och () som ansett attutskottet under 1 bort hemställa att skulle avslå motionerna 1979/80:1493,1979/80:1551, 1979/ 80:1824 och 1979/80:1834 yrkandet 1. det sistnämndayrkandet såvitt nu var i fråga. Anslag till länsstyrelserna, m. m. 2. beträffande branschvisaskattekontroller av Per , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1834yrkandena 1 och 2, båda yrkandena såvitt nu var i fråga, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande ytterligare tjänstervid kronofogdemyndigheterna av Per . , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1834yrkandet 3 såvitt nu var i fråga som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 4. beträffande vissa åtgärder motekonomisk brottslighet av Per , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1834yrkandet 3 såvitt nu var i fråga som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 5. beträffande anslag tilllänsstyrelserna av Per , , , , , och (alla s) som ansett - under förutsättning av bifall till reservation 2 - att utskottet under 6 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1979/80:1834 yrkandet 1 såvitt nu var i fråga och med anledning avregeringens förslag under femtonde huvudtiteln till Länsstyrelserna /81 anvisade ett förslagsanslag av , 6. beträffande anslag till lokala skattemyndigheterna avPer , , , , ,och (alla s) som ansett- under förutsättning avbifall till reservation 2 - att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1979/80; 1834 yrkandet 2 såvitt nu var Nr 128 i fråga och med anledning avregeringens förslag under femtonde huvudtiteln r> A den till Lokala skattemyndigheterna /81 anvisade ett förslags- IslpTfmO ''"'g ' «ö , A I t'll län': ' beträffande anslag till kronofogdemyndigheterna av Per , , , ,, , styrelserna,m. Perssonoch (alla s) som ansett - under förutsättning av bifall tillreservationerna 3 och 4 - att utskottet under 8 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80; 1834yrkandet 3 såvitt nu var i fråga och med anledning av regeringens förslag underfemtonde huvudtiteln till Kronofogdemyndigheterna för /81anvisade ett förslagsanslag av . PER (); Jag kan begränsa mitt inlägg, eftersom deåsikter som vi socialdemokrater har i dessa frågor är både väl kända ochdokumenterade. Ämnet har diskuterats i kammaren. Till det nuaktuella betänkandet finns våra ståndpunkter och yrkanden fogade såsom reservationer,och jag ber , herr talman, att få yrka bifall till reservationerna 2-7. Jag vill ändå sammanfatta vår syn i några korta satser. Vitycker att man skall agera utifrån en helhetsbedömning. Det finns många länkari den kedja som håller emot skattefusk och skatteflykt. Förbättrar man någonlänk, ja, då får man enligt vår uppfattning följa efter och så att säga görakedjan jämnstark. Annars kanske man inte får ut den avsedda effekten av det somredan gjorts. Där står vi just . i första instans har t. ex.nyligen förbättrats. Därmed är inte arbetet mot skattefusk och skatteflyktklart, men tyvärr - och jag betonar detta ord - så vill de borgerliga inte varamed och göra de nödvändiga förbättringarna och förändringarna inom andra länkari kedjan. Vi beklagar att man inte vill vara med och förbättraskattemoralen. Man kanske då hänvisar till budgetläget och har det såsom argument.Ja. inte minst därför, säger vi, eftersom lämpliga insatser mot skatteflykt ochskattefusk kommer att medföra en positiv nettoeffekt på statsbudgeten. Mendetta gäller givetvis inte allt. Det är helt enkelt så att man från borgerligthåll bara inte vill vara med om detta av rent politiska skäl. Vi är många som finner det oanständigt att inte viljamedverka till att förbättra samhällets kontrollmöjligheter när det som nugäller branschvisa skattekontroller, att inte vilja ta fram de resurser sombehövs för att skapa balans mellan arbetsmängd och personal inomkronofogdemyndigheterna eller att inte vilja bekämpa den ekonomiskabrottsligheten genom mera offensiva insatser. Får jagsedan, herr talman, göra några kommentarer, även om det är utskottetsordförande som skall tala för majoriteten. 158 reservafionen 1 eller snararemajoritetens skrivning i denna del. frågan ompersonalen vid naturvårdsenheterna. Socialdemokraterna utgör Nr 128 här majoritet tillsammans med . Detta är glädjande, för därmed tycks Onsdaeen den ett gammalt socialdemokratiskt yrkande kunna komma att bli tillgodo- 23april 1980 seft. Anslag till länsstyrelserna, m. m. Men reservanterna, folkpartister och moderater, har tvåskäl för avslag, dels att en proposition kommer, dels budgetskäl. Jag förståregentligen ingenting av det här. För om det kommer en proposifion som kanförutses syfta till samma sak som vår reservation, vad är det dä förfel attfatta beslutet redan nu? Vidare vill jag nämna budgetskälen. Hur får man pengartill det , när propositionen skall läggas? Jo, genom att pengarna redanfinns. Det är en väl bevarad hemlighet att det inom budgetdepartementet sedanlänge finns sex miljoner öronmärkta för miljöskyddsåtgärder. Varför då inte tasteget redan nu? Det är något som kanskefolkpartiets talesman kommer att reda ut i den kommande debatten. KNUTBILLING (m): Som framgår av utskottsbetänkandet har vimoderater, tillsammans med representanter i utskottet, reserveratoss mot utskottets hemställan i mom. 1 beträffande personalresurserna vidlänsstyrelsernas naturvårdsenheter. Jag vill understryka att det i och för sig inte rådernågra delade meningar om angelägenheten av att förstärka naturvårdsenheterna.Av utskottsbetänkandet framgår att under kommande höst kommer attföreläggas en proposition med förslag om ändringar i miljöskyddslagen.Propositionen kommer att grundas på miljöskyddsutredningens betänkande, vilketnyligen remissbehandlats. Enligt vår uppfattning är det fel att föregripanämnda proposifion genom att nu uttala sig om omfattningen av framtida,personalförstärkningar. De organisatoriska förändringar liksom personelldimensionering som en proposition byggd på miljöskyddsutredningens betänkandekan komma att föreslå måste självfallet bedömas i ett sammanhang. Då, men förstdå, kan man vara säker på att fatta ett beslut som främjar ett bättremiljöskydd. Huruvida personalen vid naturvårdsenheterna skall utökaseller inte måste dessutom bedömas i ett större ekonomiskt perspektiv. Riksdagenavslår åtskilliga i och för sig kloka och bra förslag medhänvisning till rådande budgetläge. Genom att, som majoriteten föreslår, ryckaloss en fråga ur sitt naturliga sammanhang ökar vi riskerna för felsatsningar.Det har vi inte råd med i dagens ekonomiska läge. Det bör också understrykas att kommunministern i åretsbudgetproposition, bil. 18 s. 23, tar upp frågan om personalförstärkningar vidlänsstyrelsernas naturvårdsenheter. Kommunministern uttalar:"gör på regeringens uppdrag en översynav länsstyrelsernas naturvårdsenheter och har som ett första resultatredovisat förslag om personalsituationen som innebär en utbyggnad avpersonalresurserna. Anslagtill länsstyrelserna, m. m. grundav det nuvarande budgetläget kan jag inte förorda någon utbyggnad av dessapersonalresurser." Vimoderater gör samma bedömning som kommunminister . Det förhåller sig judessutom så, att någon förbättring i budgetläget som skulle kunna innebära enannan tolkning än den citerade icke har inträtt. Jag beklagar attcenterparfiets representanter i utskottet inte har anslutit sig till dennauppfattning. Det bådar enligt min mening inte gott för framtiden. Medhänvisning till vad jag här framfört ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan med undantag för mom. 1, där jag yrkar bifall till reservation 1 avRolf m. fl. Tillsammans med några andra ledamöter i civilutskottet har jag vidutskottets betänkande fogat en reservation som gäller personalresurserna vidnaturvårdsenheterna. Naturvårdsenheterna och deras uppgifter är viktiga, och enpersonalförstärkning tillhör naturligtvis det som vi skulle vilja ha råd med. Mendärmed är inte sagt att vi skall göra det som utskottsmajoriteten föreslår,nämligen att genom att avslå förslag i propositionen binda regeringenbeträffande innehållet i den proposition om ändringar i miljöskyddslagen m. m.som kommer att läggas fram. Detär ingen hemlighet att vi från folkpartistiskt håll i samband medförberedelserna för budgetpropositionen verkade för mer resurser tillnaturvårdsenheterna. Det berodde inte på att det inte fannsutrymme. Men vi måste naturligtvis ha i minnet att regeringen dåbudgetpropositionen utarbetades var tvungen att vara mycket restriktiv med nyautgifter. a. framhållits i beslut med anledning av finansutskottetsbetänkande /80:15 måste utgångspunkten för budgetbehandlingen vara denna;Om vi vill ha nya utgifter utöver budgetförslaget får vi som regel finansieradetta med en neddragning av utgifterna på något annat område. nu har behandlat frågan om anslaget till länsstyrelserna, kanjag bara konstatera att utskottsmajoriteten gör på ett helt annat sätt än vaden majoritet i var ense om när vi behandlade principerna för hur viskall hantera budgeten. Det tilläggsförslag utskottsmajoriteten här lägger framhar inte någon motsvarighet i en besparing på annat håll. Denmajoritet som stöder regeringen brukar vara ense om att inte börfatta beslut som binder regering och riksdag när det gäller automafiskautgiftsökningar i kommande budgeter. Ändå är det just detta som har föreslagitsav utskottsmajoriteten, och det är anmärkningsvärt. Frånfolkpartiets sida har vi ställt oss bakom centerpartisten förslag ibudgetpropositionen, och vi står fast vid våra avtal. Det innebär attställningstagandet till personalstyrkan vid naturvårdsenheterna- liksom till denedskärningar som måste finansiera denna utökning- inte skall göras nu utan ianslutning till behandlingen av kommande proposition om miljöskyddslagen samtbudgetpropositionen. Eftersom centerpartietsgruppledning här i kammaren och ledamöter utanför civilutskottetrimligen borde dela både den principiella inställning till budgetbehandlingenjag här redovisat och inställningen till det konkreta förslaget ibudgetpropositionen på denna punkt, som jag också redogjort för, tror jag attjag kan förutsätta att följer kommunministerns förslag och inteutskottets. Jag ber att få yrka bifall till reservationnr 1 av m.fl. Anslag till länsstyrelserna, m. m. KJELLMATTSSON (c); I civilutskottets betänkande 27 behandlasanslagen fill länsstyrelserna för nästa budgetår. Till betänkandet har fogats sju reservationer. Irealiteten är det emellertid fråga om endast fyra reservationer, eftersom treär s. k. konsekvensreservationer. Tre reservationer rör skatte- ochuppbördsfrågor och har avgivits av socialdemokraterna. I den fjärde behandlas,som vi har hört, frågan om tjänster vid länsstyrelsernasnaturvårdsenheter, och denna har avgivits av moderater och folkpartister. Jagskall börja med att något beröra den sistnämnda reservationen. Som framgår av betänkandet kommer iår att få sig förelagd en proposition om ytterligare åtgärder för att förbättramiljöskyddsarbetet, inte minst på regional och lokal nivå.