prot · G309157 · 1979-12-31 00:00:00 — Den kartläggning som görs kan ge kunskapom okänd användning, men finns det tillräcklig kunskap om ivilka sammanhang batterierna används för att insamlingar av batterier skullekunna bespara oss niängder av onödig kadmiumtillförsel till naturen. En stordel av batterierna finns exempelvis instoppade i olika utrustningar, såsomkassaapparater, dataanläggningar m. m. Likaså finns det miljöfarligt avfall iblixtaggregat, filmkameror osv. Man skulle kunna kräva att sådana apparatermärktes och att nickel-kadmiumbatterier återlämnas eller i varje fall inteslängs bort. Vi borde kunna kräva märkning av batterierna . Jag utgår från att den kartläggning som nämnsoch som man anger skall vara klar leder till snara aktiviteter pådet här området, rnen det finns ingenting som hindrar att kommunerna sätter igång . Utskottet borde ha kunnat uttala sig i den riktningen, eftersomkadmium är en så farlig tungmetall att det inte finns någon anledning att väntamed att samla in batterierna. Jag har inget yrkande,men jag hoppas på att det händer något i den här frågan. ARNEANDERSSON i (rn); har kännetecknats avstark teknisk och ekonomisk utveckling i vårt land. Dessa förutsättningar hargett oss möjlighet att efterfråga varor som det tidigare inte varit möjligt attskaffa. En sådan utveckling är självfallet på både gott och ont.Konsumtionsutvecklingen har varit stark sedan ett tjugofemtal är tillbaka - entid under vilken människorna mötts av tillropet "Slit och släng! "Svenskarna har haft råd att följa den uppmaningen, och inånga av problemenkring avfallshanteringen är ett resultat av att det budskapet gick fram.Vi har lärt oss att konsumera i snabb takt och att låta restprodukter försvinnasorn avfall. Återtåget från denna princip i form av återvinning ochåteranvändning blir Nr 157 kanske svårare atl lära sig. den '' detta problem som utskottets betänkande i huvudsak handlar om. 29 maj1980 ''8 'ånker i fortsättningen beröra några av de frågor som det gäller.Det bör då utan omsvep konstateras att flera av de frågorna, avseende hantering av Avfallshantering pappersavfall, kemiskt och miljöfarligt avfall samt emballage av olika slag, IJ.J ffj vars omhändertagande riksdagenfattade beslut om , redan borde Så har av olika skäl inte skett. Således måste man beträffandekommunernas omhändertagande av pappersavfallet konstatera att en alltför stordel av pappersavfallel ännu inte går till återanvändning. Att göra som oppositionen nu vill, dvs. föreslå attriksdagen skall ge regeringen till känna hur allvarlig situationen är, ärenligt min mening en överloppsgärning. Man tycks på den kanten tydligen tro attregeringen är ointresserad av frågans lösning. J"ag är fullkomligtövertygad om att de förseningar det här är fråga om verkligen bekymrar ochoroar regeringen. Jordbruksministerns uttalande här i vittnar omdetta. Jordbruksministern är beredd att vidta kraftiga åtgärder för att 1975års beslut skall fullföljas i kommunerna. Jordbruksministern har således sagtatt orn det visar sig nödvändigt, dvs. om pappersinsamlingen rnot förmodan inteskulle få den omfattning som beslutats, är han beredd alt vidta behövligaåtgärder. Mot bakgrunden av ett så starkt uttalande från ministern finns detenligt vår mening inte något skäl för att i anledning av de härbehandlade motionerna vidta någon åtgärd. Även frågan om omhändertagande av miljöfarligt avfallomfattas av riksdagsbeslut. Att ;s planerade anläggning föromhändertagande och behandling av detta avfall inte har kunnat förverkligas äratt beklaga. Man må ju ändå erinra om att miljödebatten i och rent avdet kommunala vetot, som f, ö, inte är tillämpligt i denna fråga, faktiskt haften negativ effekt när det gäller ansträngningar atl finna en lämpliglokaliseringsort för sin anläggning. Del torde råda stor enighet i landet omnödvändigheten av anläggningen, men alltför ofta anförs det något snävasynsättet att anläggningen kan placeras på många platser men inte i den egnakommunen. Samhället är illa betjänt av överdrifter beträffandeförmodade faror med den här typen av anläggningar. Tillåter vi oss att ha enindustri av den här typen, som förvisso betyder mycket för landetssysselsättning och ekonomi, måste vi också i konsekvensens namn vara bereddaalt ta hand om sådana anläggningars avfall. Vi har hell enkelt inte rätt atlskjuta problemet åt sidan. Jordbruksministern har o'ckså på den här punktengjort hoppingivande uttalanden. Således har han konstaterat att frågan nu synesbefinna sig i ett avgörande skede. Det kan knappast tolkas på något annat sättän att lokaliseringsfrågan kommer att få sinslutgiltiga lösning. För den skull bör dagens riksdagsbehandling inte heller pådenna punkt ge anledning till någon åtgärd från sida. Jag vill avslutningsvis beröra frågan omdryckesförpackningar. Utskottet 222 är enigt beträffande engrundläggande syn. principenskall utgöra grunden för avfallshanteringen. Utskottets uttalande Nr 157 attdryckesförpackningar i princip bör vara av åiervinningskaraktär tycker vi den är bra.När utskottet,således konstaterar att en övergång lill returförpack- ningar för öl och läskedrycker bör ske, utgår vi från att man med returförpackningi detta sammanhang också avser den på marknaden Avfallshantering Därvid är atl märka alt denna förpack- ; f ningrimligen inte kan vara en returförpackning i den mer vedertagna meningenutan är tänkt att återgå som en värdefull råvara för nedsmältning och användning i nyproduktionen. Vad beträffar flaskor för vin och spritdryckerhar utskottet framfört den uppfattningen att dessa flaskor skall beläggasmed pant och följaktligen återtagas av Systembolaget, Vi har emellertidfull förståelse för de invändningar som har riktats häremot från Systembolagetssida; man konstaterar att detta skulle medföra en kraftig försämring av arbetsmiljön för de anställda i Systembutikerna, Med tillfredsställelsekan man därför konstatera Systembolagets uttalade vilja att medverkatill atl många av de förpackningar som är engångsglas byts ut motreturglas av leverantören och Spritcentralen, Jag fäster, herr talman,rent av så stor vikt vid detta Systembolagets uttalande atl en närmare kunskap omhur stor andel av de nuvarande engångsglasen som kan utbytas motreturförpackning bör inhämtas innan den av utskottet uttalade begäran om en mergenerell återtagningsplikt verkställs. Det kan rent av vara på det sättet att den återståendeandelen av engångsglasen blir så pass liten att fördelarna med en skyldighetatt återta alla glas inte kommer att svara mot den olägenhet som naturligtvisär förenad med den typen av åtgärd. Jag har i inget fallnågon från utskottets mening avvikande uppfattning och yrkar därför bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. PERISRAELSSON (vpk): Jagskall så här på slutändan inte försökalocka upp någon till genmäle-jag antar att debatten nu är slut, Jagvill baraanföra några saker till protokollet. För det första tror jag att den av mig nämnda fonden, somär avsedd att hjälpa de små bruken, behövs för att kommunerna skall komma igång med en verksamhet på detta område och för att de små bruken skall kunnaöverleva. Det framhålls i betänkandet att fonden inte löser problemen, men jagtror ändå att den kan ge ett bidrag. Jag vill för det andra peka på något sorn inte har nämntsi debatten men som har redovisats i en skrivelse från , Om inte fåretablera sin centrala behandlingsanläggning på den plats som man tänkt sig.nämligen på fastigheten i kommun, utan måste förlägga dennaanläggning någon annanstans i landet, får man räkna med en avsevärd fördröjningi arbetet på att få till stånd denna. Den planering som bedrivits har utgåttfrån att behandlingsanläggningen skall lokaliseras just till den plats som jagnämnt. Det är därför-om jag får uttrycka mig så-en stor risk för atl Nr 157 anläggningen, om man har bråttom, ändå kommer atthamna där. Torsdagenden också så viktigt att de miljökravsom jag har nämnt blir beaktade. 29 maj1980 ''S '" slutligen instämma med i attjordbruksutskottels betänkande nr 40 kan betraktas sorn ett viktigtmiljödokument. Avfallshantering °" redovisas också kommer attbli genomförda i praktiken. m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels reservation I av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande40 mom, 1 a röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäSvante begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 154 Nej - 153 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 389 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes följiinde voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande40 mom, I b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 389 av rn, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 292 Nej - 15 Mom. 2 224 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 Nr 157 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottelshemställan, dels reservation Torsdagenden 2 avSvante rn, fl,, och förkkuirdes den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad, Sed;m begärt votering------- ------ upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Avfallshantering m. in. Den som vill ;iit kamniiiren bifiiller jordbruksiilskottets hemställan i betänkande40 mom, 3 r-östar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 tiv m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSvante begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 154 Nej - 153 Mom. 4 och S Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifiill till dels utskottelshemställan, dels reservation 3 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande jii besvarad. SedanBörje begärl votering uppliistes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkande40 mom, 6 röstar jii. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertiilet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 274 Nej - 33 § 5 På förslag av talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. S 6Kammaren åtskildes .