prot · G309116 · 1979-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:518av m. fl. (c, m) och 1979/80:521 av m. fl. (s),vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade att tillMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för /81 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . (yrkande 10). 1. att bemyndigade regeringen att inrättatjänster som professor () i enlighet med vad som förordats i propositionen 1979/80:100, 2. att riksdagenbemyndigade regeringen att ändra benämningen av tjänst som professor i enlighetmed vad som förordats i propositionen 1979/ 80:100, 3. att riksdagenbeträffande forskning om kemisk miljö skulle avslå motionen 1979/80:518, 4. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:521 yrkandet 10 till Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna /81 anvisade ett reservationsanslag av . 5. av , , , , , och (alla s) somansett att utskottet under 4 bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:521 yrkandet 10 tillMatematisk-naturvetenskapliga Anslag tUl forskning och forskarutbildning fakulteterna för /81 anvisade ett reservationsanslag av . Punkt 10 (Tekniska fakulteterna) Regeringen hade under punkten D 21 (s. 524-529) föreslagitriksdagen att 1. bemyndigaregeringen att inrätta tjänster som professor () i enlighet med vad somförordats i propositionen, 2. bemyndigaregeringen att ändra benämning av tjänster som professor i enlighet med vadsom förordats i propositionen, 3. till Tekniskafakulteterna för budgetaret 1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:516 av (), vari yrkats attriksdagen hos regeringen skulle anhålla att förslag om inrättande av professuri belysningslära framlades möjligt, 1979/80:521 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade att tillTekniska fakulteterna för /81 anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt reservationsanslag av . (yrkande 11), 1979/80:1313 av m.fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats 3, att riksdagenbeslutade att vid högskolan i inrätta en professur i industriellorganisation, 4, att riksdagenbeslutade att, utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980, anvisaytterligare , under anslaget D 21, anslagsposten Forskning ochforskarutbildning vid högskolan i , för under punkt 3 angivet ändamål, 1979/80:1547 av (), 1979/80:1701 av och (båda c). 1979/80:1703av () och 1979/80:1721 av (),vari yrkats att beslutade att delbeloppet för Linköpingshögskola/i under anslaget D 17 Medicinska fakulteternauppräknades med ytterligare , genom omfördelning mellan de medicinskafakulteterna. 1, att bemyndigade regeringen att inrättatjänster som professor () i enlighet med vad som förordats i propositionen1979/80:100, 2. att riksdagenbemyndigade regeringen att ändra benämning av tjänster som professor i enlighetmed vad som förordats i propositionen 1979/ 80:100. 3. att riksdagenbeträffande professur i belysningslära med anledning av motionen 1979/80:516som sin niening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. att riksdagenbeträffande professur i industriell organisation skulle avslå motionen1979/80:1313 yrkandet 3 och yrkandet 4, det sistnämnda yrkandet såvitt nu var ifråga, 5. att riksdagenbeträffande professur i skeppsergonomi skulle avslå motionen 1979/80:1701, 6. att riksdagenbeträffande metallurgisk forskning och utbildning skulle avslå motionen1979/80:1547, 7. att riksdagenbeträffande fördelning av vissa forskningsresurser vid KTH skulle avslå motionen1979/80:1703, 8. att riksdagenbeträffande förstärkning av basresurserna skulle avslå motionen 1979/80:521yrkandet 11 såvitt nu var i fråga, 9. att riksdagenbeträffande den samlade medelsanvisningen med anledning av propositionen1979/80:100 och motionen 1979/80:1721 såvitt nu var i fråga samt med avslag påmotionen 1979/80:521 yrkandet 11 och motionen 1979/80:1313 yrkandet 4,sistnämnda motioner såvitt nu var i fråga, till Tekniska fakulteterna /81 anvisade ett reservationsanslag av . Anslag tUl forskning och forskarutbildning Följande tre reservationer hadeavgivits av , . , , , och (alla s): 6. beträffande professur iindustriell organisation, vari reservanterna ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1313yrkandet 3 och med anledning av motionen 1979/80:1313 yrkandet 4 såvitt nu vari fråga skulle bemyndiga regeringen att inrätta en professur i industriellorganisation vid högskolan i samt besluta att för dettaändamål skulle anvisas . mer än som föreslagits i propositionen1979/80:100, 7. beträffande förstärkning avbasresurserna, vari reservanterna ansett aft utskottet under 8 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1979/80:521 yrkandet 11 såvitt nu var i fråga beslutade att för dettaändamål skulle anvisas . mer än som föreslagits i propositionen1979/80:100. 8. beträffande den samlade medelsanvisningen, varireservanterna - vid bifall till reservationerna 6 och 7 eller en av dem -ansett att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen till Tekniska fakulteterna för /81 anvisade Anslag tdl forskning och forskarutbildning det av reservanterna förordade reservationsanslaget medden ändring som föranleddes av beslut med anledning av nämndareservationer. Punkt 14 (Utbildningsbidrag för doktorander) Regeringen hade under punkten D 33 (s. 545) föreslagitriksdagen att till Utbildningsbidrag för doktorander för /81anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:521 av m. fl. (s), vari såvitt nu var ifråga yrkats att beslutade att till Utbildningsbidrag för doktoranderför /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag rned12 . förhöjt förslagsanslag av . (yrkande 17), och 1979/80:893av (). 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:521 yrkandet 17 till Utbildningsbidrag för doktorander anvisade ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande utredning av fråga om studiefinansieringen för vissaforskarstuderande skulle avslå motionen 1979/80:893. 9. av , , , HelgeHagberg. , och (alla s) somansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:521 yrkandet 17 till Utbildningsbidrag fördoktorander för /81 anvisade ett förslagsanslag av 85 774 000kr. Punkt 15 (Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m.m.) Regeringen hade under punkten D 34 (s. 546) föreslagit att till Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. /81 anvisa ett reservationsanslac av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1979/80:521 avOlof m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenbeslutade att till Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m.m. /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (1 500 000-H7 500 000) förhöjt reservationsanslag av . ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1). att med bifall till propositionen 1979/80:100och med avslag på motionen 1979/80:521 yrkandet 1 till Forskning ochutvecklingsarbete för högskolan m. m. för /81 anvisade ettreservationsanslag av . 10. av , . , och (alla s) somansett att utskottet bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:521 yrkandet 1 till Forskning ochutvecklingsarbete inom högskolan m. m. för /81 anvisade ettreservationsanslag av . Anslag till forskning och forskarutbildning Punkt 16 () Regeringen hade under punkten D 37 (s. 551-554) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad som i propositionen förordats om en treårigförsöksverk samhet med utgivning av populärvetenskapliga böcker, 2. till för /81anvisa ett reserva tionsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:521 av m. fl. (s), vari såvitt nu var ifråga yrkats 5. att riksdagenbeslutade om en försöksverksamhet med regionala forskningsråd i ochNorrbotten i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att riksdagenbeslutade att till för /81 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . 20. att beslutade att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om instiftande av ett pris förbästa populärvetenskapliga insats i massmedia. 1979/80:878 av i (m) samt 1979/80:1704av och (båda s). 1. att riksdagenbeträffande forskningsrådsnämndens sammansättning skulle avslå motionen1979/80:878, 2. att riksdagenbeträffande folkrörelseforskning skulle avslå motionen 1979/80:1704, 3. att riksdagengodkände vad som förordats i propositionen 1979/80:100 om en treårigförsöksverksamhet med utgivning av populärvetenskapliga böcker, 4. att riksdagenbeträffande pris för bästa populärvetenskapliga insats i massmedia medanledning av motionen 1979/80:521 yrkandet 20 som sin Anslag tdl forskning och forskarutbildning mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 5. att riksdagenbeträffande försöksverksamhet med regionala forskningsråd i ochNorrbotten skulle avslå motionen 1979/80:521 yrkandet 5, 6. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:521 yrkandet 6 till för /81anvisade ett reservationsanslag av . 11. beträffande försöksverksamhet med regionalaforskningsråd av , , . , och (alla s) som ansett dels attutskottet under 5 bort hemställa att beträffande försöksverksamhet med regionalaforskningsråd i resp. med bifall till motionen 1979/80:521yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. dels - vid bifall till hemställan under 5 i dennareservation - att utskottet under 6 bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:521 yrkandet 6 till Forskningsrådsnämndenför /81 anvisade ett reservationsanslag av . Pimkt 18 () Regeringen hade under punkten D 39 (s. 557-558) föreslagitriksdagen att till för /81 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:450av och (båda vpk), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutade att under anvisa ett särskiltreservationsanslag på . att användas inom områdetpreventivmedelsforskning, 2. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att det anvisade särskilda anslagetför preventivmedelsforskning borde ses som en förstärkningsresurs förforskningsområdet. 1979/80:661av m. fl. (s) såvitt nu var i fråga (yrkande 1979/80:1284av och (båda m). 1979/80:1706 av m.fl. (fp. s. m, c) samt 1979/80:1725 av och (bådam). 1. att riksdagenbeträffande omvårdnadsforskning skulle avslå motioner- Onsdaeen den na 1979/80:661 yrkandet 3 och1979/80:1284, q j, jggQ 2. att beträffande prioritering av forskning om hjärnans kärlsjukdomarskulle avslå motionerna 1979/80:1706 och 1979/80:1725. 3. attriksdagen beträffande anvisning av särskilda medel för preventiv- riine och forskar-medelsforskningskulle avslå motionen 1979/80:450 i denna del. 4. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 och med avslag på motionen1979/80:450 i denna del till för /81anvisade ett reservationsanslag av . Punkt 19 (m. Regeringenhade under punkten D 40 (s. 559-564) föreslagit att tillNaturvetenskapliga forskningsrådet m. m. för /81 anvisa I detta sammanhang hade behandlatsmotionen /80:521 av m. fl. (s), vari såvitt nu var i frågayrkats att beslutade att till ni.m. för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med10 . förhöjt reservationsanslag av . (yrkande 15). att med bifall till propositionen 1979/80:100och med avslag på motionen 1979/80:521 yrkandet 15 till m. m. för /81 anvisade ett reservationsanslag av238 . 12. av . , , , , och (alla s) somansett att utskottet bort hemställa att med anledning av propositionen 1979/80:100och med bifall till motionen 1979/80:521 yrkandet 15 till m. m. för /81 anvisade ett reservationsanslagav . Till det betänkande om forskning och forskarutbildning somnu skall diskuteras har vi socialdemokrater fogat 12 reservationer. För attinte i onödan dra ut på debatten tänker jag - med ett undantag bara -uppehållamig vid de punkter där vi socialdemokrater har reserverat oss i utskottet. Undantaget gäller förslaget om en forskningspolitiskproposition. Detta föreslogs ursprungligen av forskningsrådsutredningen i dess slutbetänkande . I proposition fördes förslaget vidare till . Nr 116 fattades sent här iriksdagen. Innebörden i beslutet var att Onsdaeen den regeringen en gång per mandatperiod skall lägga fram enprincipproposition g j,p,. ;|igen - ett slags regeringensFoU-program. Programmet skall avse en femårspe- riod och planeringen göras rullande. Om detta var vi då från socialdemo- Anslaetill forsk- kratiskt håll ense med regeringen - och vi är detfortfarande. ning och forskar- forskningsrådsutredningen, som jagtillhörde, utgick vi naturligtvis ifrån utbildning ' forskningspolitiskapropositionen skulle läggas fram alldeles i början Detsamma gjorde vi självfallet i utbildningsutskottet, när vibehandlade frågan . Vi blev därför förvånade då vi i årets budgetpropositionläste att regeringen avser att lägga fram den första forskningspolitiskapropositionen vid en mandatperiods slut i stället för vid en mandatperiodsbörjan. Jag är därmed inne på den första socialdemokratiskareservationen. Vi har från socialdemokratiskt håll full förståelse för att detdenna första gång har tagit och tar tid att arbeta fram en forskningspolitiskproposition. Vi anklagar alltså inte regeringen för att den denna första gångtar tid på sig och låter göra ett grundligt förarbete - tvärtom, det tycker viär bra. Det vi emellertid inte kan acceptera är att den forskningspolitiskapropositionen läggs fram vid slutet av mandatperioden. När det visar sig- ochdet gör det uppenbarligen redan nu - att tidsutdräkten blir så stor, borde detenligt vår mening leda till att man avvaktar valet . Den regering som dåkommer att sitta - i kraft av valutslaget - bör enligt vår mening lägga framden första forskningspolitiska propositionen. Det skulle rimma med riksdagensintentioner. De övriga elva socialdemokratiska reservationerna har bl.a. det gemensamt att de alla gäller pengar. Våra förslag i dessa reservationerinnebär att vi sammanlagt satsar drygt 50 milj. kr. mer till forskning ochforskarutbildning än regeringen gör. Det är ett uttryck för den högreambitionsnivå som vi socialdemokrater har på forskningens ochforskarutbildningens område jämfört med den borgerliga regeringens. Det kommertill uttryck för det första i att vi vill förstärka basresurserna till de olikafakulteterna med 9 milj. kr. mer än regeringen. Det tar sig för det andra uttryck i att vi satsar ca 0,5milj, kr, på forskning inom ett par nya områden, barnkultur vid Stockholmsuniversitet och företagsutveckling, särskilt för mindre och medelstora företag,vid högskolan i , Det tar sig för det tredje uttryck i att vi satsar drygt12 milj, kr. mer än regeringen på utbildningsbidrag för doktorander, både genomatt öka antalet bidrag med 200 utöver regeringens förslag och genom att höjabidragsbeloppet upp till det högsta beloppet för utbildningsbidrag iarbetsmarknadsutbildningen. För det fjärde tar sig vår högre ambitionsnivå uttryck iatt vi satsar 9 milj. kr. ytterligare på åtgärder som främjar internationellakontakter och internationellt utbyte. Vi satsarför det femte 10 milj. kr. mer än regeringen på det naturveten skapligaforskningsrådet. Dessa 10 milj. kr.-tillsammans med de 6 milj. kr. 172 vi utöver regeringen satsar på detekniska och matematisk-naturvetenskap- ligafakulteternas basresurser - markerar den vikt som vi från socialdemokratiskthåll fäster vid de här vetenskapsområdenas utveckling. Motiven härför behöverjag knappast utveckla närmare . Det räcker med att hänvisa till vårt landsallmänna situation f. n. Slutligen satsar vi 10 milj. kr. på försök med regionalaforskningsråd för och , anknutna till forskningsrådsnämnden.Avsikten med försöket är att utröna om och hur de nationellaforskningsstödjande organen kan kompletteras med regionalt förankrade organ avforsknings-stödjande och forskningsinitierande karaktär. frånVästerbottensbänken och från Värmlandsbänken kommer senareatt närmare utveckla socialdemokraternas motiv för detta förslag. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservationerna nr 1-12 i utbildningsutskottetsbetänkande nr 20 och i övrigt till utskottets förslag. Anslag till forskning och forskarutbildning RAULBLUCHER (vpk): Forskningspolitiken är en maktfråga och därmed också endemokratifråga. En huvudfråga i maktkampen om den vetenskapligaforskningen är frågan huruvida forskningen skall tjäna privata kapitalintressenoch styras av storfinans och företag, eller om den skall styras av demokratiskaorgan och inriktas på uppgifter i folkflertalets och de arbetandes intressen. har de privata kapitalintressena inte bara denavgörande makten över den forskning som företag och finansgrupper självafinansierar- och det är en betydande del av den tillgängligaforskarkapaciteten. De privata intressenterna har också ett stort inflytandeöver huvuddelen av den offentliga forskningen, den som finansieras överstatsbudgeten. Auktoritära och hierarkiska förhållanden präglar fortfarandeforskningen inom högskolorna. I motion 1321 föreslår vpk att skall uttala sigför en ny, demokratiskt inriktad forskningspolitik. Vi menar att de arbetandeforskarna måste få större möjligheter än nu att påverka besluten. Vi villockså med våra förslag sätta forskningen mitt i byn, öppna denna hittillsganska slutna värld för offentlig insyn och debatt. Vad våra forskningsresurseranvänds till angår oss alla. Dagens ärende gäller strikt själva anslagen viastatsbudgeten till den pågående forskningen. borde också ta sig tidatt vid tillfälle diskutera forskningens politiska innehåll. Riktlinjerna för en demokratiserad forskningspolitikåterfinns i punkten 1 i motion 1321. Forskningsprogrammen bör enligt dessaförslag tillkomma genom demokratiska beslut, där alla arbetande forskare inomen institution beslutar kollektivt enligt principen en person en röst. Viföreslår också att lokala fackliga organisationer skall ges rätt att utse enrepresentant vid varje vetenskaplig institution. Vi vill ersätta de nuvarande beslutande organen med ettcentralt kollegium för att bereda och övervaka den nationellaforskningspolitiken. Detta centrala kollegium skulle enligt vårt förslag få densammansättningen att Anslag tdl forskning och forskarutbildning hälften av ledamöterna utses av de verksamma forskarna,den andra hälften av fackförbundens representantskap. Dessutom anser vi att ett uttalande för endemokratisk forskningspolitik också bör ge uttryck åt meningen att privatuppdragsforskning för kommersiella intressen är oförenlig med en offentligforskaranställning, när uppdragsforskning utgör en betydande del av forskarenstotala arbetsinsats . Utskottet konstaterar i betänkande nr 20 helt riktigt attförslag med det här innehållet framfördes även och att utskottet dåhänvisade till att i samband med högskolereformen ochforskningsrådsreformen tagit ställning till beslutsformerna. Men dessabeslut har inte ruckat på de bestående maktförhållandena. Ochkapitalets övermakt leder i ett långsiktigt perspektiv till att viktigaforskningsområden eftersatts. Vill man åstadkomma en demokratisering avforskningen och ställa den i folkflertalets tjänst, måste en avgörandemaktförskjutning äga rum. Vi har i motionen pekat på att arbetarrörelsensorganisationer, och då främst de fackliga, har ett orimligt svagt inflytande pådagens forskning. Fackförbunden söker utveckla en egen hållning till de för denframtida industriella och ekonomiska utvecklingen avgörande frågorna omforskning och teknik. Men jämför vi de fackliga organisationernas möjligheteratt påverka inriktningen med de möjligheter som arbetsköparna och storfinansenhar, framgår det klart att demokratin ännu inte har erövrat denna viktigasektor av samhället. Vi kräver att fackföreningsrörelsen skall få enstörre andel av samhällets forsknings- och utvecklingsresurser och möjlighetatt påverka även den privatstyrda forskningen. Det är, herr talman, mycket anmärkningsvärt attsocialdemokraterna varken i motionen 521 eller genom sin representation iutskottet har tagit ställning till vårt förslag i detta stycke. Anser dagenssocialdemokrati att frågan om fackföreningsrörelsens inflytande överforskningen saknar intresse? Håller socialdemokratins ledning på attdefinitivt kasta loss från arbetarklassens intressen? Utskottet skriver att frågan om ökad fackligrepresentation i forsknings-och utvecklingsorganen "måste bedömas frånfall till fall och komma till stånd successivt under hänsynstagande tilllöpande mandatperioder m. m.". Däri instämmer alltså de sjusocialdemokraterna. Det är ett försiktigt och menlöst sätt att nalkas frågan.Man har ungefär samma ton som man hade när den allmänna rösträtten diskuteradesi seklets början. Samma sak kan anföras om utskottets skrivning när detgäller forskarnas tillträde till arbetsplatserna. harundersökt försöken att stoppa de blygsamma ansatserna att bedriva enarbetslivsforskning som tar upp förhållandena från de anställdas synpunkt. Enfjärdedel av forskarna i den aktuella undersökningen vägrades tillträde till dearbetsplatser där de ville forska, en ungefär lika stor andel vägradestillgång till de uppgifter de begärde när de väl hade kommit in på arbetsplatsen,och av forskarna fick sina rapporter censurerade. Men utskottet är enigt -de sju frånarbetarpartiet har inte reagerat. Frågan om forskares tillträde tillarbetsplatserna bör enligt utskottet "lösas genom förhandlingar mellanarbetsmarknadens parter och lagstiftning bli aktuell först om det visar sigomöjligt att träffa avtal". Det har redan visat sig omöjligt att träffaavtal i tillräcklig omfattning. Är det månne så att utbildningsutskottetssocialdemokrater är kvar i förvissningen att medbestämmandelagen, allmäntkallad tutan ute på arbetsplatserna, blev 1970-talets stora demokrafireform? kalla verkligheten är det fortfarande så att företagsledningen bestämmer.Den fackliga organisationen har ingen verklig makt att sätta bakom vid den s.k, förhandlingen, I yrkandet 2 i vpk-motionen begärs en lag som garanterarforskarna tillträde till arbetsplatserna oavsett vad arbetsköparna anser, enlag som ger en lokal fackklubb rätt att ge forskare uppdrag att bearbetaförhållanden på arbetsplatsen - även det med eller utan företagsledningens ochägarnas samtycke. Den lagen bör också ålägga företagen att underlättaforskningen. Förslag om en lag med den anförda innebörden har redan tidigarelagts fram av bl, a. arbetsrättskommittén och , Det är som sagt mycket förvånande att det arbetarparti somär företrätt i utskottet inte har ägnat frågan ett intresse som kan avläsas ibetänkandet. är ju inte vårt parti med i utskotten, och jag må väl då göraen reservation för synpunkter som kan ha framförts under utskottetsöverläggningar. Dock kvarstår det beklagliga faktum att ingenting har sagts inågon reservation till utskottsbetänkandet. Socialdemokraterna har lagt neråtskilligt arbete i andra delar av det omfattande material som det aktuellabetänkandet innehåller och i tolv reservationer framfört synpunkter som vpk kaninstämma i. Men för att få demokratifrågorna prövade av kammaren måste vpk-kravenvidhållas, och jag kommer att yrka bifall till motion 1321 i dess helhet. Som ny ledamot av ser jag med oropå den snabbhet med vilken viktiga principfrågor körs över. Den idélösasvångrems-budgeten manglas igenom i ett nästan mekaniskt förlopp. Med allrespekt för att samhället måste fungera och att någon budget måste bli gällandeden saknar jag ändå en fortgående debatt med framtidsperspektiv, enidédebatt om samhällets utveckling. T. ex. inom vårt parti har många varit engageradei frågorna om forskningens villkor och om hur forskningen skall användas.Sannolikt har engagemanget också varit brett inom andra politiska partier i dehär frågorna. Det är ju frågor som hänger samman med människan och tekniken,med våra möjligheter att upprätta ett mänskligt herravälde över teknologin ochställa den i vår tjänst eller bli slavar under en utveckling som vi intebemästrar.