prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Under delta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () replik: Det fanns mycket av engagemang i OlleWästbergs anförande. Men jag tycker nog att han tar till alltför stora ord isitt fördömande av den svenska flykting- och invandringspolitiken. De flesta länder är anslutna till och har enflyktingparagraf i enlighet med . såsom i den nu gällandeutlänningslagen, där det sägs: "'Med politisk förföljelse förslås altnågon på grund av sin härstamning, tillhörighet till viss samhällsgrupp,religiösa eller politiska uppfattning eller eljest på grund av politiskaförhållanden utsattes för förföljelse, som riktar sig mot hans liv eller friheteller eljest är av svår beskaffenhet, eller ock att på grund av politiskt brottallvarligt straff ålägges honom," Sådana politiska flyktingar skall alltsåfå stanna i och i andra länder. En sådan här paragraf har alltså deallra flesta länder, gick ett steg längre. Vi beslutade då alten person skulle få stanna här orn de politiska förhållandena i hemlandet varsådana atl han eller hon inte ville återvända hem, förutsatt att personen kundeanföra tungt vägande skäl och att det inle fanns särskilda skiil för att vägra- den s, k, B-flyktingparagrafen. sorn ställt till mycket stor förvirring idebatten. Man har nämligen sagt: Är du flykting så är du det i enlighet medGenévekonventionen. och då skall de reglerna gälla. Men så är det ju inte. Del finns olika bedömningar av om assyrierna som gruppskall betraktas som politiska flyktingar eller inte. Inte hellernyklingkommissarien anser att assyrierna och syrianerna som grupp är allbetrakta som politiska flyktingar. Men det är helt givet att det finns mångabland dem som har starka skäl för att stanna i , Anledningen till att vi fattade beslut om de särskildaskälen var att vi hade svårt alt leva upp till den invandrarpoliliska målsättning som vi är överens om, Assyrierproblemaliken är svår och har många undertoner. Det finns, sorn sagt, de sorn har starka skäl för att få stanna,men det finns också sådana som har mindre starka skäl. Beslutet var ett försök att göra del lättare för de människor som då befann sig här i landet - genom en generösare bedömning av familjeanknytningsbegreppel och kvot. Slutligen vill jag bara säga - jag får återkomma senare - att situationen i 74 är svår inte enbart förassyrierna och svrianerna. PÄRGRANSTEDT (c) replik: Nr 156 Visst önskar man att man skulle kunna dela den rakryggade den ochmoraliska inställning som i har gett uttryck för Visst önskar man att man kunde säga: Korn hit. vi vet all ni ärförföljda och förtryckta, här i skall ni få en . Naturligtvis f\Jy utlänningslag gäller detta inte bara de kristna syrianerna i Turkiel.Detta skulle vi vilja kunna säga till alla förtryckta folk, alla nödlidande ihela världen. Vi måste ju vara på det klara med atl assyriernas situation, hurhemsk den än inånga gånger är. inte på något sätt är unik. nämnde i sitt anförande atl det finnsungefär 10 miljoner flyktingar i världen. Jag tror att i stort sett varjeenskilt fall när det gäller dessa 10 miljoner är sådant att vi. ställda införden konkreta situationen, skulle ha fruktansvärt svårt att säga: Nej. den härmänniskan skall inte få bo i vårt land. Varje individuellt människoöde är. sett i det perspektivsom vi är vana vid, så hemskt att det är fruktansvärt grymt atl behöva säga nej.Samtidigt vet vi att detta land har begränsade möjligheter alt ta emot dessaoerhörda mängder människor som är förföljda, lider nöd och behöver en fristadnågonstans. Därför kommer vi ibland i den smärtsamma situationen att vi måstesätta en gräns för hur många som kan tas emot i vårt land. Vi måste föra engenerös politik, rnen måste också ha möjlighet att bestämma hur många vi kanbereda en . Den assyriska och syrranska invandringen till är ettexempel på en folkvandring, som fick en sådan takt och en sådan omfattning attvi inte längre kunde ta ansvaret för en fortsättning i obegränsad omfattning. Koncentrationen till har naturligtvis gjortproblemet ännu större, eftersom det föll på en kommuns lott alt försöka lösaalla de praktiska problemen. Detta innebar också atl vi inte kunde gesyrianerna den service och den chans att inlemmas i det svenska samhället somde rimligen borde ha rätt till. Det finns ingen anledning att tro att de hiirbefolkningsgrupperna är unika, så alt det bara är de som skulle behöva kommatill , om vi kunda öppna dörren helt. Det är smärtsamt attbehöva säga nej till människor som behöver komma hit, rnen vi måste hamöjligheten att i vissa fall göra det. (fp) replik: Ingen av de två företrädare för utskottet somhar deltagit i debatten tog upp frågan om varför en flykting inte skall ha rätttill juridiskt ombud vid gränsen eller varför inte de livsavgörande beslutenvid uppehållstillstånd och tagande i förvar skall få överklagas. att visst skulle vi viljasäga till alla: Kom hit! Det vet jag inte om jagkan hålla med om. Det enda jag har begärt är att man inte skall välja ut enenda folkgrupp och säga: För er skall giilla speciella regler, lill er skall visäga: Kom inte hit, trots att ni uppfyller samma kriterier som alla andra. Detär särbehandlingen av denna folkgrupp som drabbar så hårt och sorn borde stridamot grunderna för det svenska rättssamhället. Varje individuellt människoöde är gripande, säger , Det är riktigt, och det är därför man borde behandla varjeindividuellt människoöde för sig oeh inte behandla människor som grupp. Jag vetinte om vill utsträcka de här besluten till andra folkgrupper ivärlden. Det vore i så fall logiskt, med hans argumentering. Det har varit en koncentration till av assyrieroch syrianer, det är alldeles sant. Men hur tror man att man skall kunna lösadet problemet när man särbehandlar den här folkgruppen, så atl nästan varjefamilj inom sig har någon som har blivit förpassad, som har blivit avvisadeller som har tvingats att hålla sig gömd i ? Så länge den härfolkgruppen utsätts för detta oerhörda tryck utifrån - att det svenskasamhället särbehandlar den - hur skall man då kunna få den nödvändiga dialogen,hur skall man då kunna få en utflyttning från ? säger att det är många grupper som löper farai , och det är sant. Men jag undrar om det innebär att den bedömning som invandrarverket och regeringen också under hennestid gjorde, nämligen att assyrierna är berättigade att få stanna i Sverigeenligt utlänningslagens 2 S andra stycket. Man säger ju att de här människorna-inte alla lurkar, men en rad assyrier och syrianer - är berättigade att stannai men att de, på grund av regeringens beslut om särbehandling,ändå inte får stanna. har rätt när hon säger attflyktingkommissarien har förklarat att människorna i den här folkgruppen intesom grupp är politiska flyktingar. Det förklarar nämligen inteflyktingkornmissarien om någon enda grupp. Flyktingkommissarien deltar inte ibeslut sorn förklarar en hel folkgrupp vara icke-flyktingar. Han har heltenkelt sagt atl enskilda assyrier och syrianer kan vara flyktingar. Han tarinte ställning till frågan om gruppen. Vad det här gäller är alt assyriernaskall behandlas som alla andra flyktingar. Var och en skall få sitt eget fallprövat individuellt. Särbehandlingen av denna speciella folkgrupp skallupphöra. EVAWINTHER (fp) replik: Anledningen till alt vi inle tog uppytterligare frågor. i , var att vi inte hann med del.Men låt mig säga atl jag inte är speciellt glad över beslutet om de särskildaskäl som skall tillämpas för assyrierna. sägs det i propositionen att depolitisk-humanitära skälen, sorn nu finns i 6S. skall övervägas av den nyautredningen. Mot den bakgrunden har vi i utskottet inte sagt ja till OlleWästbergs förslag. Dessutom tycker jag att det är utomordentligt glädjande ochpositivt atl genom det beslut sorn vi fattar orn jourverksamhet förinvandrarverket kommer också de turkiska assyrierna/syrianerna att hamnainnanför ett skyddsnät. Innan verkställighet sker skall resp. iirende anmälastill invandrarverket, som har att göra en bedömning av vad sorn har anförts. När det gäller juridiskt biträde vid gränsen finns det ettskydd, reglerat i 37 S. Polisens beslut skall tillställas invandrarverket elleranmiilas dit innan verkställighet sker. Och jag skulle tro atl invandrarverkethar en bättre överblickoch vet mer orn förhållandena i olika länder än ett ombud sorn mer Nr 156 sällansysslar med de här frågorna. Det är ju inte enbart i storstaderna, där den det finnsombud som har en viildigi god erfarenhet av de här frågorna, som dylikafall kommer upp, utan de hiir bedörnningarnti blir aktuella i olika delar Vi har 33 olika passkontrollorter. j\jy utlänningslag Närdet gäller möjligheten till ålerbrylning. sorn nu tasbort. så finns det ju möjlighet alt i verkstäMighetsärenden pröva nyaomständigheter, och det ser vi sorn en god möjlighet. Den säkerställer denrättssäkerhet som efterlyser. Och dessutom - jag sade deltidigare - kommer den här begränsningen av återbrytningen att skärpa kraven påombuden. Det är jag helt övertygad om. Det gäller för dern ;ill verkligen tasig lid oeh försöka få fram alla de skäl som det är nödvändigt att ta hänsynlill i ärendet. Väldigt många ombud är seriösa och gör detta , men delfinns också andra som kanske inte anstränger sig fullt lika mycket. Här är det viktigt alt man sätter in all sin kraft för attfå frtim de besked och det underlag som behövs för elt beslut. () replik; Jag tycker att i isin argumentation glömmer ett väldigt viktigt faktum när det gäller denassyrisk/syrianska invandringen, oeh det är den mycket stora omfatlning sornden haft under en . Det är ju det enkla skälet till att den härinvandringen har måst behandlas på ett särskilt sätt. diskuterar saken på ett låt mig säga litetakademiskt sätt. Han resonerar som om det enbart våren fråga om principer ochinle-i så stor utsträckning som det faktiskt är - en fråga om praktiskaproblem. Del är fråga om våra möjligheter att ta hand om miinniskor och beredadem en rimlig tillvaro i . Det är fråga orn våra möjligheter alt lösa desociala problem sorn uppslår på den ort där människorna bor och skall verka.Det är fråga om alt kunna la ansvar för de människor som kommer hit. Det går inle att diskutera frågan bara utifrån teoretiskaprinciper. Man måste också diskutera den utifrån våra praktiskaförutsiillningar att föra en ansvarsmedveten politik. Den särbehandling som man kan hävda drabbar assyrier ochsyrianer i denna situation kan komina att drabba varje annan folkgrupp, när delblir fråga orn en invandring som härden omfattningen och sker i den takt somden assyrisk/syrianska invandringen har skett i. Det är inte otiinkbarl att vii en framtid kommer att ställas inför liknande situationer, där del är fråga omandra folkgrupper som fördrivs eller flyr från sitt land och diir del finnsstarka humanitära skäl, när de söker sig till för atl här få enfristad. Vi kan alltså mycket väl ställas inför liknande problem,rnen där det är fråga om andra folkgrupper . Diirför är detnödvändigt atl vi har möjligheter alt reglera invandringen också då det finnsstarka humanitära skäl. Nr 156 i (fp)replik: Torsdagenden Herr talman! Akademiskt ochteoretiskt, siiger . 29 maj1980 orn det här handlar om i praktiken?Ja. det handlar orn ensamma mammor. --------------------- som kommit till sedan deras män dödals och som ändå inle får A')' utlänningslag komma in ivårt land ulan sänds tillbaka till slum. trots att de kanske aldrigvarit i förut annat än på genomresa på väg till . Det handlarom miinniskor som mördats medan de viintade på visum till . Det handlarom familjer sorn inte får återförenas. Akademiskt och teoretiskt, säger , Det är annars elt intressant besked alt inteär avskräckt av effekterna av assyrierbeslutet utan är beredd att tillämpa detpå fler folkgrupper, säger - vilket jag är övertygad om är sant -att hon inte är speciellt glad över det här beslutet om särskilda skäl. ochKarin har sagt något liknande i och äventidigare. Man hänvisar nu till ätten utredning skall se på effekterna avbeslutet. Men medan denna utredning pågår skall ju förpassningarna ochavvisningarna fortsätta. Här skall vi - år - fortsätta med dessaförpassningar, med dessa tragedier. Förtrycket ökar i Turkiel, Den muslimskaväckelsen har inte minskat. Och i takt med avflyttningen från byarna ärsituationen för de människor som finns kvar än mer utsatt. De kan inte vänta pådet svenska utredningsmaskineriet. Det införs ett skyddsnät-säger ocksåkommer att gälla de assyriska och de syrianska flyktingarna. Men detskyddsnätet har ju speciellt stora maskor just för de här grupperna. Det sägsklart på s, 51 i propositionen: ""Har regeringen i fråga om en vissgrupp av sådana utlänningar funnit skäl att tillämpa den nämndaundantagsbestämmelsen, är detta ett förhållande som polismyndigheterna bör fåbeakta vid bedömningen av frågan orn de åberopade omständigheterna kan lämnasutan avseende,"" Beträffande frågan om juridiskt biträde vid gränsen sägerEva att invandrarmyndighelen ändå har bällre översikt överförhållandena i olika länder än vad ett juridiskt ombud har. Men detresonemanget skulle man ju i så fall kunna tillämpa också på andra områden. Detär säkert så att inånga domstolar har bra mycket bättre översikt iin vad deenskilda advokaterna har, men det har vi aldrig sett som något skäl för atl tabort människors rätt alt ha advokat till sin hjälp vid domstol. Vi talar om en alldeles livsavgörande situation. Härkommer en analfabet, en fattig miinniska. som är förföljd, till gräns.Den människan måste kunna förklara sin sak för en främmande polismyndighet. Kanman länka sig situationer då behovet av stöd av någon som tar stiillning förden människan och hjälper henne är större? Talmannen anmälde atl anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterligare repliker. ALLANEKSTRÖM (m): Nr 156 I motion 1979/80:1926med mitt namn först har yrkats att den utlänning enligt gällandelag-om andra hinder inle föreligger- skall kunna ulvisas.om han döms för allvarligt brott från sin ankomst till vårt land, -För fullständighetens skull bör jag nämna till det finns ytterligare f\jyutlänningslag motioner av samma innebörd. Enligt motionärernas mening saknas fog för den sänkning avtiden till som förordats i propositionen. haremellertid godtagit propositionen i denna del. En stor del av debatten harredan kretsat kring denna fråga, och jag skall därfcir fiitta mig kort. Såsom med all riitt kommit till uttryck i propositionen -s, 60 - måste en utlännings rätt atl vistas i bero av huruvida h;invisar sig ha vilja och förmåga att lojalt inordna sig i vårt samhällssystem ochanpassa sig efter våra levnadsnoriner. Han är med ord skyldig att taseden dit han kommer-och detta skall gälla alla utlänningar, oberoende av derashemland. Denna värdering är säkerligen mycket djupt rotad och fast förankrad ivårt rättsmedvetande. Vi svenskar har ingen som helst anledning att öppna våragränser-eller hålla våra gränser öppna-för personer som inle vill respekteravår rättsordning ultin tvärtom vill utnyttja vår liberala invandringspolitikför kriminella syften. Begår de grova brott, bör de i princip ha förverkat sinrätt atl kvarstanna i vårt land, om inle andra hinder föreligger härför. Ensådan uppfiittning är också - vilket förtjänar att kraftigt understrykas - enklar fördel för alla de utlänningar som lojalt och helhjärtat vill rota sig ivårt land. En sänkning av tiden till innebär emellertid atl vibegränsar möjligheterna för rättssamhället alt försvara siginol allvarligbroltslighet. Så sker genoin alt utvisning, sedan treårsgränsen uppnåtts, intekan förekomma annat än orn - med lagens uttryckssätt - synnerliga skälföreligger. grovt narkotikabrott och grov varusmuggling är brottsom enligt propositionen är att hänföra under begreppet synnerliga skäl. En fråga för sig är dock hur vägledande dessa uttalanden är för rättstillämpningen,eftersom de inle gjorts i samband med beslärnmelsens tillkomst- detta av hänsyn till konstitutionell praxis. skäländras ju inte . Enligt förarbetena till bestämmelsen i fråga tog uttrycketnärmast sikte på en ""högst samhällsfarlig broltsling"". -Jag kan där hänvisatill högsta domstolens dom i Nytt juridiskt arkiv 1969 s. 193. bortsettfrån del - hur skall sådan brottslighet bedömas som ligger något lägre på skalanän de exempel som propositionen anger. 1. ex. grov stöld, rån och narkotikabrottsom inte är grovt - för att nämna bara några vanliga brottstyper?Enligt högsta domstolen räcker i varje fall inte upprepade grova inbrottsstölderför att uppfylla rekvisitet synnerliga skäl. angergrovt narkotikabrott som exempel på sådant som kan inrymmas under följer därav enligt sedvanliga lagtolkningprinciper atl ettnarkotikabrott som inte är grovt inte räknas dit - detta trots att straffet kan bli ända upp till fängelse. Jag nöjer mig meddessa påpekan den, .... Nr 156 Begreppet synnerliga skäl innebäralltså en mycket stark återhållsamhet. den åtminstone i lagspråk. Jag vidhåller därför, herr talman, min ståndpunktatt 29 mai1980 rättssamhället begränsar och försvagar sina möjligheter atl avlägsna en utlänning som begått allvarlig, kanske t. o. m. upprepad brottslighet. A'v utlänningslag '" obestridligen generellt enkortare tid än . Att miirka är också att brott som föranleder utvisninginle får vara av obetydlig beskaffenhet. Lagen säger-och propositionen är hiirlikalydande-att på brottet måsle kunna följa fängelse . Det har därför i dagens situation inte åberopats tillräckligaskäl för att ändra gällande lag på denna punkt. Ytterligare ett skäl, som åberopats av en remissinstans,talar för bibehållande av gällande ordning. Tidsfristen är nämligenförsedd med ett undantag. Den gäller inte för utlänning som har permanentuppehållstillstånd . En sänkning av liden från fem till treårskulle därför närmast gynna den grupp av utlänningar som inte kunnat erhållasådant uppehållstillstånd. Och den gruppen iir inte förtjänt av någonytterligare ökad välvilja eller generositet från samhällets sida. Med dessa skäl och med hänvisning lill vadjustitieutskotlet anfört i motsvarande hänseende yrkar jag, herr talman, bifalltill min motion 1926. vilken innebiir ett bibehållande av nuvarande tidsgränspå , en tidsgräns som åtminstone t. v. bör gälla lika för allautlänningar oberoende av varifrån de kommit. 1 detta anförande insliimde RolfClarkson, , och (alla m). 1975 tillsattes en utredning som hade tilluppgift att göra en översyn av den nu gällande utlänningslagen. Utredningenhade icke till uppdrag all framlägga förslag till en ny invandrings- ellerflyktingpolitik. Det är viktigt att understryka detta, eftersom det av dagensdebatt h;ir framgått att man iror att det är en ny lag som vi har framför oss.Men det är det alltså inte. Vad som har gjorts är att vi tittat över den nuvarandelagstiftningen för att få ett bättre instrument för statsmakterna att göravettiga bedömningar. Direktiven för utredningen uppehöll sig också mycket vidfrågor som sammanhänger med det vi diskuterat . Låt mig först konstatera att denna utredning, som antognamnet utlänningslagkommittén - förkortat ULK - . lade fram sitt första förslagredan 1977. Detta förslag innehöll två viktiga punkter. Den ena var alt viutgick ifrån att man skulle förbättra rättssäkerheten för invandrarna ochframför allt att man skulle få snabbhet i förfarandet. Möjligheternaalt förbättra rättssäkerheten tillgodosågs enligt min niening framförallt genom att reglerna om rätt till offentligt biträde gjordes generösare.Etl annat sätt var att det skapades större möjligheter att på ett 80 tidigt stadium få rättshjälp,nämligen redan hos polisen, och därmed ökade ocksåmöjligheterna att få till stånd bättre utredningar lill ledning för de Nr 156 myndigheter som skall stå för den vidare bedömningen. Ocksåsnabbheten i förfarandet ökade genom atl reglerna om rättshjälps- 29 maj1980 förfarandetförenklades, avsktiffades oeh den ordningen infördesatt beslut om att vägra uppehålls- och arbetstillstånd och beslut om yVvutlänningslag förpassning skulle fiillas . Dessutom upphördelänsstyrelsernas befattning med verkställigheten av förpassningsbeslulen. Som ett resultat av den nya ordningen beräknade vi atthandläggningstiden från det att utlänningen förstii gången kom i kontakt medpolisen vid gränsen och fram till invandrarverkets beslut i ärendet skullesjunka i normalfallet lill och i övrigt . Detta gälldenaturligtvis under förutsättning att både polisen och invandrarverket skulle fåerforderliga resurser för att klara reformen. När vi nu ser tillbakti på vad dessa nyabestämmelser inneburit kan vi konstatera, att det blivit en mycket snabbarehandläggning av tillståndsärendena. Framför allt har tiden för handläggningen iinvandrarverket minskat. Men eftersom regeringen inte har anslagittillräckligt med medel till de andra berörda myndigheterna, i första handpolisen, för att dessa skall kunna genomföra utredningarna inom rimlig tid, harutredningens första etapp icke fått den effekt som vi räknade med när vigjorde utredningen. Lät mig här tillägga att en bidragande orsak till detta äratt en del människor sorn kommer till vårt land utnyttjar den möjlighet de haratt inte anmäla sig till polisen förrän de har vistats här i . I och med att de utnyttjar denna möjlighet har de också rätt tillöverklagande hos regeringen. Jag kan med tillfredsställelse konstatera att minegen motion liksom andra ledamöters motioner på denna punkt har vunnit utskottetsöra och att denna fråga kommer att bli föremål för en snabbutredning syftandetill förslag till förändringar i detta avseende. Hur vi skall kunna skydda oss mot människor som begårbrott i vårt land var en stor fråga i ullänningslagkommitténs arbete. I direktivenför utredningen sades del ganska klart ut att möjligheten att avlägsna enutlänning som här i landet har dömts för allvarliga brott även fortsättningsvisskall finnas kvar. Man kan emellertid finna skäl, sade dåvarande statsrådetLeijon, att överväga om den nuvarande förvisningsrnöjligheten är alltförvidsträckt. Som jag sade har kommittén utvärderat denna fråga, och vivar därvid fullständigt överens om att inte föreslå några ändringar iförhållande till de nya reglerna när det gäller utländska besökare ellerutlänningar som kommer hit enbart i syfte att begå brott. Vi framhåller attredan de invandringspolitiska skälen talar emot att dessa brottslingar skallha någon rätt att vara i , Kommittén har däremot i enlighet med de synpunkter somkommit till uttryck i direktiven utgått från det reformarbete som under senareår syftat till att i så hög grad som möjligt likställa utländska niedborgare.som bor och arbetarbar, med svenska niedborgare. Mot denna bakgrund värdetnaturligt 6 protokoll 1979/80:156-157 Nr 156 för oss i utredningen atl föreslåökat skydd mot avliigsnande för nordbor och Torsdieenden andra etablerade invandrare.Siirskilt nordborna har ju formellt sett en 29 mai1980 mycket sämre ställning än andraulliinningar i förvisnings- och ulvisningssi- Nordbor har ett starkare skydd rnol förvisning först efter fem A'v utlänningslag '" vistelsehär och kommer enligt den nya lagen all få det . medan enutomnordisk invandrare kan få detta starkare skydd vistelsehär, om han har permanent uppehållstillstånd. På de allra flesta områden harnordborna i större utsträckning iin andra ulliinningar möjlighet atl jämställasmed svenska rnedborgtire. När det diirernol giiller förvisnings-ochutvisningssituationen är de myckel sämre ställda iin övriga ulliinningar. Vianser därför i kommittén-och så har vi uppfiittat direktiven - alt den härordningen inte är acceptabel och att den inte överensstiimmer med den politikvi för på andra områden. Kommittén ansåg alltså all politiken på andra områdennärmast talade för att nordborna borde ha en starkare ställning änutornnordiska medborgare. Vi föreslog därfcir att en nordbo som kommit hit,fått bostad och arbete, satt sina barn i svensk skola etc. bara skulle kunnaförvisas om han eller hon begått allvarliga brott. Även en utomnordiskniedborgare som bott och arbetat här . eller som haft permanentuppehållstillstånd .