prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag lade märke till att var noga med atttala om socialdemokraternas ställningstagande sä länge de var relativt"rena" från samarbete med andra, men all det, när hon kom in påfrågan om beslutstekniken under vårriksdagen, var ställningstagandehon talade om. Det var ju så att en proposition framlades av den dåvarandefolkpartiregeringen, som föreslog att skulle byta finansieringssystemvid /1980. Detta var ju inte ett renodlat folkpartiförslag, utandet våren proposition där socialdemokrater, bland andra , hadevarit entusiastiska spökskrivare och alltså stod för förslaget otn att manskulle byta syslem. I menade vi vid det tillfället - utan att gå emotprincipen - att detta inte vore praktiskt genomförbart, ulan att beslut tvärtomborde ha fattats om medelsanvisning för hela budgetåret, dvs, i sak Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. detsammasom propositionen nu föreslår, - Jag tycker det är viktigt att man kommer ihåghur historien egentligen har varit. Jag tycker också att det är en litet för klen spik försocialdemokraterna att försöka koka den politiska soppa på som man har gjort ireservationerna. Enkelt uttryckt har vi att bestämma oss för vid vilkentidpunkt vi skall bevilja de här medlen, eftersom vi skall byta system frånnästa budgetår. Här föreslås att tillräckligt med pengar skall anvisas för atträcka för utbetalningarna under det här budgetåret. Det innebär i stort settatt de reserverade medlen, möjligtvis med någon minskning, förs över till nästabudgetår. Då kommer de att tas i anspråk, antingen helt - många ärenden harbeslutats men inle genomförts och pengar till dem har inte utbetalats - ellerockså med något överskott, ifall ärendena och verksamheten inte blivit såomfattande som beräknades. Det kan t, o, m. tänkas uppstå en brist, som då fartäckas vid kommande , när det alltså står klart hur avräkningen med detnuvarande beslutssystemet fungerar. Det enda man då kan säga är att regeringenkanske har varit litet väl sen med att redovisa sin hemställan till riksdagen.Samtidigt skall man emellertid också konstatera att det i så fall när detgäller beslutet bara kan röra sig , eftersom det ju måste finnasen riksdag samlad att lämna propositionerna till och för att få dem behandladeav. Dettagör att utskottsmajoriteten har funnitförfaringssättet riktigt. Jag vill bara konstatera att ändringen avfinansieringssystemet inte har kunnat genomföras på det sätt man tänkte sig vidvårriksdagen. Vi finner det riktigt att anvisa medel under det här budgetåretför att klara de utbetalningarna och att de reserverade medlen får användas förde behov som uppstår vid avvecklingen av det nuvarande systemet och övergångentill ett annat. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. (vpk); sade inte mycket om varförutskottet vill att skall avslå vpk-motionen, som innebär att man iden här omgången skulle få de bidrag som utförligt harredovisat behovet av. Det är enligt min uppfattning helt klart att det är storrisk för att ytterst angelägna förbättringar kommer att försenas. Ett beslutenligt propositionen och utskottets förslag här innebär i praktiken attåtskilliga angelägna projekt måste skjutas . Det är olyckligt mot bakgrunden av att det råder en allmänenighet om att man måste göra ordentliga satsningar för att förbättraboendemiljön, inte minst med hänsyn till att den utslagning som är en följd avden alltmer märkbara segregationen i boendet måste stoppas. Ett av deverksammaste medlen för att stoppa denna segregation i boendet är en medvetensatsning på en förbättring av de dåliga boendemiljöerna. Troligen kommer det nuganska snart att visa sig att det behövs ytterligare bidrag. Medelsbehovetkommer antagligen att uppgå till betydligt högre belopp i nästa tilläggsbudget.Jag beklagar alltså, herr talman, att man varken från de borgerligas eller socialdemokraternassida velat ta det här steget nu och ge det minimibelopp - Nr 56 jag anserdetta vara ett sådant - som behövs för att nöjaktigt klara de har Tisdaeenden BIRGITTADAHL (s): Får jag först ta upp frågan om anslag tillboendemiljön. Det är alldeles riktigt - det framhöll jag i mitt anförande, ochdet har vi framhållit i vår reservation - att det under budgetåret som helhetkan behövas mer pengar än vad nu kommer att falla beslut om. Jag sadeockså mycket tydligt att vi kommer att bevaka de här frågorna framöver.Anledningen till att vi kan nöja oss med 50 milj. kr. iden här omgången är attdet behov på ungefär 67 milj. kr. som bostadsslyrelsen preliminärt beräknatavser hela budgetåret och alltså inte grundar sig på redan inkomna ansökningar.Vi skriver i reservationen att de pengar vi föreslår beräknas kunna täcka debehov som finns . Vi återkommer alltså till frågan vid behov. Sedan sade utskottets talesman, , att det ärviktigt att vi kommer ihåg hur historien egentligen varit när det gällerenergisparpengarna. Det tycker vi sannerligen, även om del skulle vara bekvämtför somliga att historien glömdes. beskrev socialdemokraterna somentusiastiska spökskrivare till när det gälldedepartementets förslag i fråga om energisparstödet. Så var det ju inle,. Det framgår av protokollet från den riksdagsdebatt som vi hadei våras och även av vår partimotion att vi visserligen ansåg att det fannsväldigt många brister i det förslag som regeringen lade fram men att vi för attsnabbt få en förbättring till stånd gick med på att till nöds acceptera den härförlängningen med , under förutsättning attenergihushållningsdelegationen skulle göras parlamentarisk och delegationen ienlighet med de krav vi framfört i vår partimotion skulle syssla med bl. F. ö. framgår det av utskottsbeiänkandet att utskottet ivåras var enigt -utom vad det gäller - i sin kritik av hur den härfrågan har hanterats. Går man ännu längre tillbaka i historien så finner manatt hela eländet emanerar från den "gröna sparplan" som fram. Problemet vi har att avgöra är inte om vi skall fåfram pengar eller inte till de energisparinsatser som behövs, utan frågan är omvi skall följa gällande riksdagsbeslut eller inte. Jag är inte van vid att mansätter sig över riksdagsbeslut och fattar andra beslut utan att ens motiveradet. Det är vad regeringen och riksdagsmajoriteten tar sig före, uteslutandeför att manipulera med budgetunderskottet, så att detta inte skall märkas likatydligt som det skulle göra om man tvingades redovisa detta när ett förslagläggs fram. Jag noterar också att jag inte fick något svar när jagfrågade vad det kan bero på alt vi inte har fått enrealbehandling i energihushållningsdelegationen av denna fråga och om vifaktiskt kan lita på att det kommer ett förslag i budgetpropositionen. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, m. m. Hela den här frågan är vanskött. Det finnsytterligare mycket som man kunde tillfoga. Del har t. ex. framkommit all de 294rrrilj. som anslogs i regleringsbrevet för bidrag med stöd avriksdagsbeslutet i själva verket har använts för både bidrag och lån iden praktiska hanteringen. De 881 milj. kr. som vi nu anslår kommer därför i praktikeninte att användas - som det stär i propositionen - enbart för lån, ulan förbåde bidrag och lån. Jag upprepar, herr talman, alt vi socialdemokraterfaktiskt inte vill vara med om de budgettekniska manipulationer i strid motgällande riksdagsbeslut som regeringen och utskottsmajoriteten lånar sig till. KJELLMATTSSON (c): Jag tycker att det räcker med att slå fastatt den proposition som förelåg om energisparåtgärderna försvaradesmycket starkt och entusiastiskt av socialdemokraterna, i alla fall i utskotlet.Sedan var det en kanske något förvirrad diskussion här i kammaren. De som hadevarit ense om texten var då inte riktigt ense om vad de hade varit ense om.Detta var inte så enkelt att klara ut för de två partierna s och fp i dendiskussionen. Den fråga som här ställdes till mig, om anledningen tillatt delegationen inte har fått vara med, borde naturligtvis i första handställas till regeringen. Dessutom tillhör själv delegationen. Jagkan inte svara på den frågan, men del borde vara möjligt alt få svar genomdirektkontakter. Jag vill barci konstatera att vi från sida sade ivåras att vi tyckte att det var fel att ge delegationen den här typen av uppgifter.Vi menar att regeringen måste ha ansvar för sådana saker och att de inte kanöverlämnas till någon annan typ av organ. Det kanske är delegationen som harförsenat arbetet för regeringen i stället för att påskynda det. Eftersomdet jämt är fråga om sparplanen får jag eltintryckavalt man från socialdemokrtitisk sida tycker illa om energisparandetoch den form som detta har fått. Man utnyttjar nämligen varje tillfälle, ävendel här rent formella, för att sparka på detta energisparande. Jag tror attsocialdemokraterna borde akta sig för del. Sedan energisparandel sattes i gänghär i landet har egentligen angelägenheten av det ökat för . Det kanvara farligt för partiet att på detta sätt skapa sig någon sorts profil som gerintryck av att man motarbetar energisparandet i lokaler och bostäder. Beträffande boendemiljöbidragen vill jag säga att detgenom de förändringar som har skett i bidrags- och lånemöjligheierna harblivit en utökning av verksamheten som har inneburit alt de anslag som tidigarehar ställts till förfogande och som vi då bedömt som tillräckliga inle harräckt till. Därför har man nu begärt en påspädning med 50 milj. kr. Vi har frånutskottets sida tyckt att den bedömning som regeringen har gjort med anledningav framställningar och beskrivningar är vederhäftig och börvara underlag för beslut . (vpk): ' Herr talman! Beträffandeboendemiljöförbättringsbidraget har varken eller någon förklaring till att man inte anser att förslaget skulle varatillräckligt underbyggt om man nu föreslog det anslag sorn harbegärt, säger att man kommer att bevaka frågan ifortsättningen, och del är ju bra. Men dä det är helt uppenbart att det råderbrist pä medel för detta ändamål nu och under den närmaste framtiden, hade detvarit bättre att man beslutat om det högre bidraget . Det är faktiskt så,, att för innevarande budgetår är pengarna redan förbrukade. Detfinns så att säga ett underskott på 13 milj. kr. Det behov som bostadsslyrelsenhar pekat på, de 75 miljonerna, avser innevarande budgetår. Det går alltså inteatt klara de förbättringar som alla bedömer som sä angelägna med mindre än fär ett belopp i den storleksordningen under innevarande budgetår. Det ärbakgrunden till att jag envisas rned att komma tillbaka nu och tjata om att detär rimligt att man ger ett anslag i den storleksordning som vi har föreslagit ivpk-motionen. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. BIRGITTADAHL (s): I mitt inledningsanförande begärde jag ettuttalande från auktoritativt borgerligt håll om hur det blir med ett nyttfinansieringsystem för energisparlånen. Jag konstaterar att utskottetsvärderade ordförande inte betraktar sig som auktoritativ talesman för deborgerliga partierna i denna fråga. Det är klart att det hade varit bra omregeringens ansvariga hade varit här i kammaren och deltagit i debatten, menhon har ju för vana att ganska ofta utebli. Då borde vi kunna utgå från attmajoritetsgruppens i utskottet främste företrädare, ordföranden, talarauktoritativt för den gruppen. Detär klart att det kan vara besvärligt medsamregerande av sinsemellan oense partier, men så mycket kan man väl i allafall kräva. När det gäller energihushållningsdelegationens arbete meddessa frågor har jag krävt en redovisning. Det enda jaghar fått veta är att det pågår diskussioner. Efter treparfiregeringenstillkomst har det varit praktiskt taget knäpptyst i den här frågan. Det är nog, herr talman, inte vi socialdemokrater utanoenigheten inom regeringen som orsakar förseningen, I själva verket ärutskottets skrivning, där man förlänger det gällande systemet inte enligtregeringens förslag utan intill dess att ett nytt system verkligen träder ikraft, ett uttryck för att utskottet enhälligt uttalar att man inte trorsärskilt mycket på att det kommer något förslag om ett nytt system ibudgetpropositionen. , herr talman: har haftdiskussioner, , om hur man bäst visar sitt ansvar och intresseför effektiva energisparåtgärder. Vi socialdemokrater har kritiserat centerninte minst och de borgerliga regeringar som vi har haft , därföratt de inte i djupet av sitt hjärta har något intresse för dessa frågor. Deåtgärder som ni föreslagit har nämligen varit dåligt genomtänkta. De har intelett till ett effektivt energisparande. Senast kundevi läsa att 2 protokoll 1979/80:56-57 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. forskningenhar kommit fram till alt man genom en stor del av de vidtagna åtgärderna baravinner hälften av vad energisparplanen förutsatte. Bostadsstyrelsensutvärdering visade att man bara har uppnått en fjärdedel av detväntade resultatet men till lika stora kostnader som energisparplanen hadeberäknat. Utvecklingen har gett oss socialdemokrater rätt i våruppfattning alt man inte visar intresse för energisparande genom dåligtgenomtänkta och dåligt genomförda åtgärder utan genom den förbättring som vihela tiden har krävt. Historien har gett oss rätt i fråga om de kraven. Vi socialdemokrater vägrar, som sagt. att delta i den danskring guldkalven som det harrdlar om. Vad det är fråga om är att man frånborgerlig sida dels vill fortsätta att låta dessa frågor hanteras väldigtklantigt, dels vill dölja ett budgetunderskott på ett. som man tycker, mycketsmart sätt, så att medborgarrra och massmedia förhoppningsvis inte skallupptäcka det. Något sådant vill vi inte delta i. KJELLMATTSSON (c): För mig och för mina partikolleger icivilutskottet år det ganska lätt att säga att det nuvarandefinansieringssystemet bör behållas intill dess att det framlagts förslag om ettannorlunda system, som kan ta ställning till. Denna uppfattningöverensstämmer fullständigt med den kritik som vi riktade motfolkpartiregeringens socialdemokratiskt stödda proposition , där detframfördes tankegångar om övergång till ett nytt system fr. o. m. den 1 januari1980. Jag utgår från att vad som i propositionen nu sägs om titt vi fr. o. m.nästa budgetår skall få ett annat finansieringssystem också skall vara möjligtatt genomföra. Vad sedan beträffar socialdemokraternas agitation motsparplanen - det är framför allt som bedriver den agitationen -har jag kvar det intryck som jag hade vid framförandet av min föregåendereplik, nämligen att man tycker illa om att vi har tagit itu med dessa frågoroch att man försöker att på olika sätt komma åt verksamheten så snart manfinner något negativt att säga om den. Vi har varit fullständigtmedvetna om att metoder och system på detta område fortlöpande måste förändrasallteftersom man vinner erfarenhet av effekterna av verksamheten. Det finnsalltså ingen motsättning på den punkten. Som jag inledningsvis framhöll är vidare bäggereservationerna från socialdemokraterna egentligen alldeles för små spikar föratt koka en politisk soppa på. Alt tycker illa om alla regeringarsom inte styrs av socialdemokraterna är inte någon nyhet som vi behöver ta uppkammarledamöternas tid med. Överiäggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall fill dels utskottets hemställan, dels reservafion 1 av PerBergman m, fl,, och förklarades den förra proposifionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoferingsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkande 7 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 1 av Per m. fl. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 168 Nej - 163 TREE)JEVICE TALMANNEN: Proposifioner ställs först beträffande utskottets hemställanoch därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i motion 137 avLars m, fl,, och förklarades den förra proposifionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposifion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkande 7 mom, 3röstar ja, den det ej vill röstar nej, 'Vinner nej har kammaren bifallit hemställan imotion 137 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 311 Nej - 20 Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservation 2 avPer m, fl, anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet,m. Dahlbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren godkänner civilutskottetsmotivering i betänkande 7 beträffande mom, 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservation 2 av Per m, fl, anfördamotiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirgitta begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 167 Nej - 165 1979/80:14 med anledning avpropositionen 1979/80:25 med förslag fill tilläggsbudget I till statsbudgetenför /80 stivitt gäller vissa anslag inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde jämte motion 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:40 orn fastighetstaxering, m, m,, jämte motioner 1979/80:18 med anledning avpropositionen 1979/80:45 om dubbelbeskattningsavtal mellan och Schweizbeträffande skatter på kvarlåtenskap och arv 1979/80:19 med anledning avpropositionen 1979/80:57 om mervärdeskatt, m, rn., jämte motion 1979/80:13med anledning av motion om vadetalan i brottmål 1979/80:14med anledning av motioner om ersättningen till vittnen m. fl, vid domstol 1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:64 om ändring i brottsskadelagen(1978:413) 1979/80:13 med anledning av motionom suveränitetsholmarna i , Muonio och Könkämä älvar Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs lagutskottets betänkande1979/80:18 med anledning av propositionen 1979/80:9 otnkonsumentförsäkringslag jämte motioner, I propositionen 1979/80:9 haderegeringen () föreslagit att anta iproposifionen framlagda förslag till 1, konsumentförsäkringslag, 2, lag om ändringi lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 3, lag om ändringi trafikskadelagen (1975:1410), 4, lag om ändringi lagen (1948:433) om försäkringsrörelse, 5, lag orn ändringi lagen (1929:145) om skiljemän. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Förhållandet mellan försäkringsbolagen ochförsäkringstagarna regleras f. n. försäkringsavtalslag. Ipropositionen föreslås att den lagen på ett viktigt område skall ersättas av ensärskild konsumentförsäkringslag. Syftet är, förutom att moderniseralagstiftningen, att ge konsumenterna en starkare ställning i förhållande tillförsäkringsbolagen. Den nya lagen är därför också till största delen tvingandemot försäkringsbolagen. Konsumentförsäkringslagen blir tillämplig på de vanligasteskadeförsäkringar som tecknas av konsumenterna för privatändamål, nämligenhemförsäkringar, villaförsäkringar, fritidshusförsäkringar, reseförsäkringar,motorfordonsförsäkringar och båtförsäkringar. Utanför lagen faller bl, a.livförsäkringar samt fristående olycksfalls- och sjukförsäkringar. Konsumentförsäkringslagen innehåller regler om bl, a,informationen till konsumenterna, rätten att teckna försäkring, förnyelse avförsäkringen, premiebetalning, möjligheterna att sätta nedförsäkringsersättningen när den försäkrade inte har uppfyllt sina förpliktelseroch skadereglering. Ett försäkringsbolag som en konsument vänder sig fill föratt få en försäkring skall på eget initiativ informera konsumenten om vadförsäkringen omfattar och vad den kostar. Informationen skall utformas så attdet blir lättare för konsumenten att välja den försäkring som passar honomeller henne bäst. Om det av särskilda skäl inte går alt lämna informafion iförväg, skall bolaget i skriftlig form underrätta försäkringstagarenom sådana begränsningar i försäkringsskyddet som man kan anta att konsumenteninte utan vidare räknar med. Har den försäkrade drabbats av en skada och ärförsäkringsbolaget inte villigt att ge hela den ersättning som begärs, skallbolaget upplysa den försäkrade om de möjligheter som finns att få tvistenprövad, t. ex. i allmänna reklamafionsnämnden eller vid någon avförsäkringsbranschens egna nämnder. Finns risk för preskription, skall ocksådet påpekas för konsumenten. Konsumenten får i princip rätt att teckna och behålla enförsäkring hos ett bolag som på marknaden erbjuder den aktuella typen avförsäkring. Konsumenten blir alltså inte hänvisad till bolagets ensidiga besluti frågan Nr 56 utan kan få detta prövat avdomstol. Tisdagenden är försäkringstiden går ut, bWrförsäkringen i regel automatiskt/örryarf, 18december 1979 O" '"* g "PP "i" försäkringstagarentar en annan, motsvarande försäkringi ett annat bolag. Detta innebär att den försäkrade tills vidare behållersitt skydd, även om han inte skulle ha fått någon ny premieavi eller om hanskulle ha glömt att betala premien. Enligt den föreslagna lagen skall försäkringstagarenalltid ha minst en månad på sig att betala premien för en försäkring somförnyas. Redan ett dröjsmål som sådant medför inte att försäkringsskyddet tarslut. Först sedan en uppsägning har sänts fill försäkringstagaren och fjortondagar har gått därefter utan att betalning har kommit, upphör försäkringen.Försäkringstagaren får alltså alltid två underrättelser innanförsäkringsskyddet faller bort. Vid dröjsmål med premiebetalningen fårförsäkringsbolagen rätt att ta ut en skälig förseningsavgift. I undantagsfall kan fristen för att betala premien blilängre. Om dröjsmålet beror på att försäkringstagaren har varit allvarligt sjukeller råkat ut för något annat liknande hinder upphör försäkringen i allmänhetinte förrän hindret har fallit bort. Försäkringstagarna har också andra förpliktelser motförsäkringsbolaget än att betala premien. De skall exempelvis lämna riktigaupplysningar när försäkringsavtalet ingås, följa uppställdasäkerhetsföreskrifter, t. ex. om låsning av dörrar, och rapportera vissaförhållanden till försäkringsbolaget. Har en försäkringstagare åsidosatt ensådan förpliktelse mot försäkringsbolaget y.ar\ försäkringsersättningen sättasned. Nedsättning kan komma i fråga enligt en nyanserad regel som ger ganskastort utrymme för en skälighetsbedömning. I allmänhet skall endast grövreoaktsamhet leda till reduktion, men kraven på aktsamhet skall kunna ställashögre vid speciella typer av försäkring, Håinsyn måste nämligen tas inte bara tillintresset av att ge ett gott försäkringsskydd utan också till önskemålet om attförebygga skador och hålla nere premierna. Skaderegleringen skall enligt lagen göras skyndsamt och såatt försäkringsbolagen självntanl iakttar också de försäkrades intressen.Försäkringsersättningen skall i regel betalas ut efter det attskadeanmälan har gjorts och behövlig utredning presenterats för bolaget. Förslaget fijrutsätter att försäkringsinspektionensgranskning av att försäkringsvillkoren är skäliga intensifieras. En uttryckligbestämmelse om denna granskning föreslås i lagen om försäkringsrörelse. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1981." I detta sammanhang hade behandlats de med anledning avpropositionen väckta motionerna