prot · G309159 · 1979-12-31 00:00:00 — Den rapport som undersökningen utmynnat i är alltså enofficiell handling och inte lösa och ogrundade rykten. Av den rapportenframkommer att i arkivet vid den grekiska ambassaden i finns omfattandedokument som visar att det i Sveriga bedrevs enomfattande och olovlig underrättelseverksamhet, en verksamhet sorn riktades motde i bosatta greker och svenskar som bedrev en antifascistisk och motden grekiska militärjuntan riktad verksamhet. Vidare visar dokumenten alt det fanns ett stort spionnätmed centrum vid den grekiska ambassaden i och med förgreningar i detsvenska samhället. Vidare avslöjar dokumenten att framstående svenska medborgaremedverkat på olika sätt i ambassadens veTfksamhet. Som svar på min fråga om utrikesministern tänker begäraatt den grekiska regeringen lämnar ut det material från juntatiden som berörSverige och orn utrikesministern tänker ta initiativ till en för att utreda den svenska säkerhetspolisens rollunder juntatiden, svarar utrikesministern följande; "Del ankommer uteslutande på den grekiska regeringenatt avgöra om grekiska myndigheters arkivmaterial från juntaliden skalloffentliggöras. saknar därför anledning att uttala sig idenna rent grekiska angelägenhet." Hur skallnu detta svar tolkas? Jag vill påminna utrikesministern att den omfattandeunderrättelseverksamhet som den här rapporten handlar om och som finnsdokumenterad i den grekiska ambassadens arkiv faktiskt har bedrivits olovligthär i . De människor som har deltagit i denna verksamhet kanskefortfarande finns och verkar här. Denna verksamhet, som var riktad mot och drabbademänniskor sorn bor här i landet och i många fall är svenska niedborgare och somriktades rnot människor som var aktiva i kampen för demokratin och motdiktaturen i , har inneburit för-följelse och stort lidande för mångamänniskor. Den har bedrivits av en främmande makt här i , Ändå sägerutrikesministern att den saknar anledning atl uttala sig idenna rent grekiska angelägenhet. I den mån svaret inte är en produkt från någon genialisksekreterare -utrikesministern har möjlighet att tala om om detta ärfallet-innebär det här svaret att vi inte skall lägga oss i orn det finnsdokument som avslöjar främmandemakts omfattande underrättelseverksamhet här i landet och som riktar sig motsvenska medborgare. Det ankommer uteslutande pä den främmande makten alt avgöraom dessa dokument skall offentliggöras. Ett sådant svar innebär att iniin sägerdirekt till främmirnde makter som har intresse iiv att bedriva olovligunderrätlelseverksiimhet i vårt land; Om det till äventyrs kommer attframställas dokument som avslöjar er olovliga underrättelseverksamhet, så varinte oroliga! Det är ingen fara. Vi kommer inte att betrakta det som vårangelägenhet. Del är er angelägenhet, och vi kommer inte att uttala oss om den. Vidare säger utrikesministern att det finns ingenting somtyder på att de beskyllningar mot den svenska säkerhetspolisen som harframförts vid olika tillfällen skulle vara riktiga. Men dedokument sorn skulle kunna bevisa det finns i den grekiska ambassadens arkiv.Det är just dessa dokument som utrikesministern klassificerar som en grekiskangelägenhet som den saknar anledning att uttala sig om. Försvaret av demokratin innebiir attregeringens och politikernas uppgift är att konsekvent avslöja och oskadliggörademokratins fiender i alla sammanhang. Efter det svar som jag har fått avutrikesministern finns det all anledning till fortsatt oro bland invandrare ochgreker i , Det återstår därför för utrikesministern att avslöja denegentliga anledningen till sin ovilja att i denna fråga agera konsekvent ochkraftfullt. Om utlämning till av viss dokumentation frånGrekland, m. in. Om det framkommer att utländsk makt användersina ambassader i för spioneriverksarnhet, kan den svenskir regeringense till att de diplomater som berörs blir utvisade. Det vore utomordentligt braom vi dessutom kunde begära alt få ta del iiv de handlingar sorn de utländskamakternas - antingen den är stor eller liten - egna underrättelsetjänsterdisponerar över. Men jag tror att en sådan förfrågan från vår sida skulle mötasrned ett småleende, Säpos verksamhet är ju del centrala i detta sammanhang, ISverige, sorn är en demokrati, har vi faktiskt en demokratisk kontroll av den.även när del gäller den svenska säkerhetstjänstens samarbete med andra länderssäkerhetstjänster. Om det framkommer någonling som ger anledning lillmisstanke om att de regler som gäller för den svenska säkerhelstjänsten inleföljs, har den parlamentariska representationen möjlighet att påtala det.Skulle det röra sig om allvarliga rättssaker tillsiitter vi särskildautrednings-kommissioner, vilket har skett vid upprepade tillfällen. Jag kan försäkra interpellanten attdel saknas ingenting vad gäller demokratisk kontroll av den svenskasäkerhetstjänsten. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): tror jag atl utrikesministern försöker blandii bortkorlen. Min fråga var orn utrikesministern tänker begära att den grekisktrregeringen lämnar ut det material sorn härriir från tiden då juntan hade makteni . Utrikesministern säger att man på diplomatisk väg inte kan begära Om utlämning till av v dokumentation frånGrekland, m. rn. att få tadel av dessa handlingiir - det skulle vara önskvärt, men de kommer inle atllämnas ut. Men det är inte detta frågan gäller, den gäller orn regeringentänker begära att de lämni\s ut. Då säger utrikesministern att regeringen intetänker begära detta, eftersom materialet betraktas som en, rent grekiskangelågenhet. Jag tänker redogöra för några avsnitt av detdokument som upprättades efter undersökningen av den militäre åklagarenZouvelos. Där står, i översättning, ungefär följande; I arkivet, pärm A 9,finns hundratals brev där trogna juntiianhängare anger i boende greker,sorn var motståndare till regimen i , och deras aktiviteter. Breven ärundertecknade med kodbokstäver. 1 samma pärm finns en skrivelse, av mycket framståendesvenska medborgare, med förslag till samarbete med Papadopoulosregirnen iGrekland. Åklagaren säger vidare i rapporten ungefär så här: Ettstort problem när del gäller arkivet på den grekiska ambassaden i äralt om delar av materialet skulle läcka ut skulle det skapa stora problem medhänsyn till den känslighet i sådana frågor som också berör svenskamedborgare. Så långt vad den militäre åklagaren kommit fram till. Menfortfarande anser utrikesministern att denna fråga är en ren grekiskangelägenhet och att dessa papper inte bör utlämnas. Jag tror att jag har ganska god ordning påmina kort, men jag är inle säker på att har det. Denna diskussion handlar omhuruvida den svenska säkerhetstjänsten gjort någonting som motiverar regeringenatt utse en särskild kommission för att undersöka dessa påtaladeomständigheter. Det finns ingenting som tyder på att något sådant samarbetemellan den svenska och den grekiska säkerhetstjänsten skulle ha förevarit sommotiverar en särskild undersökning. Jag påtalade att vi har möjlighet tillinsyn i säkerhetstjänstens agerande dels genom parlamentarisk representation irikspolisstyrelsen, inkl. säkerhetstjänsten, dels genom den rapportering dethela tiden åligger regeringen att vidmakthålla om vad som inträffar. Därför ärmitt svar på den här frågan alldeles entydigt: Vi har inga uppgifter som tyderpå att den svenska säkerhelstjänsten - och det år bara den vi kan svara för.den grekiska säkerhetstjänsten får den grekiska regeringen sköta - skulle agerapå sådant sätt att det motiverar ingripande från regeringen. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Det handlar bl. a. om den svenska säkerhetspolisensverksamhet i . Men det handlar också om alt det har bedrivits enomfattande underrättelseverksamhet i . Det har funnits ett omfattandespionnät som. , haft sitt centrum på den grekiska ambassaden.De människor som deltagit i den olovliga underrällelseverk- samhetenfinns fortfarande i . Det material som bevisar denna verksamhetsexistens och som skulle göra det möjligt att bevisa dessa människors deltagandefinns i grekiska ambiissadens arkiv. Det är fråga om detta också, och det är iallra högsta grad en svensk angelägenhet. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Om ändamålsenliga återvinningsanläggningar Jordbruksministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:489. oeh anförde: har frågat mig vilka insatser jaganser behövs för att stimulera kommuner till alt planera och färdigställaändamålsenliga återvinningsanläggningar. Det är angeläget att kornrnunakr anläggningar föromhändertagande av hushållsavfall utformas på ett sådant sätt att miljöproblemundviks och att en långtgående återvinning kommer till stånd. Det är därförnödvändigt att tekniken för att ta hand om avfallet fortlöpande förbättras.Anslaget för stöd till avfallsbehandling har /77 ökat från15 milj. kr. till 59 milj. kr. Avsikten med anslaget är främst att stimuleratill framtagande av ny eller förbättrad teknik. Regeringens förslag för nästabudgetår har behandlats oeh godkänts av . Ett allmänt statsbidrag tillkommunala anläggningar för behandling av hushållsavfall rned konventionellteknik kan, i vårt nuvarande ekonomiska läge, inte påräknas. Medtillfredsställelse har jag konstaterat atl det runt om i landet planeras förregionala lösningar av avfallsproblemen. Regionala lösningar kan bl. a. bidratill atl hålla nere kostnaderna för de enskilda kommunerna, sorn detblir lättare alt tillgodose miljökraven och intresset av en effektivåtervinning. JANFRANSSON (s); Jag tackar försvaret på min fråga. Bakgrunden till alt jag ställt frågan är de allt störreproblemen för kornnumerna att på ett lillfredsstälkmde sätt klara ut avfallsfrågorna.Det är nu sediin lade fast målsättning och riktlinjer församhiillets åtgärder för återvinning och omhändertagande av avfall. Det här varen viktig miljövårdsreform. Men det har tyvärr gått trögt med genomförandet.Riksdagen har ju också - nu senast -uttalat en viss otålighet över att nödvändiga åtgärder skjutitsframåt i tiden. Det har bl. a. gällt miljöfarligt avfall och returpapper. Mankan alltså på goda grunder befara att vi nu är pä väg in i en alltbekymmersammare situation när det gäller övrigt hushållsavfall. Därför är detsjälvklart av intresse att höra hur jordbruksministern som den ytterstansvarige för att beslutade miljövårdsreformer fullföljs bedömer läget och kommunernasmöjligheter atl lösa frågorna om avfallshiinteringen utan ökade statliga insatser.Enligt svaret övervägs inte några sådana. Tvärtorn ger svaret klart besked omatt försämringar är att vänta för dem som söker sig fram till regionalaanläggningar. Läget i mitt hernlän, , är följande. Flertaletkommuner kör sina täcktippar på tidsbegränsade dispenser från ochnaturvårdsverket eller tvingas transportera sitt avfall till upplag på andrahåll i länet. har på uppdrag av länetssamtliga 16 kommuner slutfört en utredning som innebär en samladlösning av avfallsproblemen i hela länet. naturvårdsenhet hardeltagit i utredningen, och man har haft fortlöpande kontakter mednaturvårdsverket. Utredningen har arbetat efter den målsättning som fastslagitsav och som bl. a. innebär att man genoin regionalt samarbete sökerfinna en ändamålsenlig och rationell lösning. Den lösning som presenterasär, såvitt jag känner till. unik för landet. Den omfattar ett helt län, ettstörre antal kommuner i regionalt samarbete än , ett gemensamtbolag med en oprövad form av teknisk-ekonomisk samverkan. Självklarthade man väntat sig att staten skulle ge flertalet av dessa små kommuner ettordentligt ekonomiskt handtag för att utredningens förslag skall kunnagenomföras. Man har faktiskt stöd i gällande bidragsbestämmel-ser, där det sägsatt vid bidragsprövningen skall regionala anläggningar främjas. Beskedet från om att maninte kan påräkna något statsbidrag kom som en kalldusch för kommunernii. Detbesked som jordbruksministern lämnat uppfattar jag som att han står bakomnaturvårdsverkets policy. Verket stöder sig på ett uttalande från jordbruksministerni budgetpropositionen, och jag vill därför fråga jordbruksministern; Skallsvaret uppfattas som atl förordningen orn statligt stöd till avfallsbehandling(SFS 1975:495) inte längre gäller? Etl klargörande svar pä den frågan är vadbåde länsmyndigheter och kommuner i mitt hemlän väntar på. Min bedömning är atl kommunerna har möjlighetatl finansierade här anläggningarna. Jag står alltså bakom det som som policy i dennti fråga. Och den policyn grundarsig på att regering och riksdag till detta ändamål inte har anslagit mer pengarän 59 milj. kr., ett belopp som i sig är otillräckligt för att användas tillgenerella bidrag. Den metoden har i stället valts alt pengarna skall utgå tillanläggningar, vid vilka man prövar ny eller förbättrad teknik. Jag erinrar om att sediin 1976 har det kommunalaskatteutjämningsbidraget ökat med . Jag erinrar också om att isamband med den kornmuniilekoiiomiska undersökningen klargjordes att i detsamlade skatteutjämningsbidraget skulle inräknas flera enskilda statsbidriig.Mot den bakgrunden tror jiig atl kommunerna har möjlighet att klaraavfallshanteringen, inte minst om man så framgångsrikt som i länväljer en samladlösning för hela länet eller delar av länet. Regionala anläggningar Nr 159 borde ju rimligen bli billigare än lokala. JANFRANSSON (s): Jag kan försäkra jordbruksministern attmöjligheterna att få Om ändainål.sen-statsbidrag till en samlad lösning förlänet har varit en drivfjiider i hela // återvinnings-utredningsarbetet.Det är inte så konstigt att man har förlitat sig på en anläggningarförordning som vi har haft - den är inte ändrad. När utredningen sedanär klar får man dock beskedet att man inte får några pengar, Jaganser att jordbruksministern lämnar kommunerna isticket med det här beskedet. Och det är de små kommunerna som drabbas.Flertalet kommuner i är små, gjorde jordbruksministern en deluttalanden om alt miljöreformer av ekonomiska skäl måste skjutas på framtiden.Till dem kan vi nu lägga ännu en viktig miljövårdsreform - den orn återvinningoch omhändertagande av avfall - som med jordbruksministerns goda minne kommeratt skjutas . Jag erinrar om attdet belopp som står till förfogande är de pengiir som är anslagna. De räckerinte till ett generellt bidrag, och därför har man valt att använda dem på dethär sättet, har läst mina uttalanden slarvigt eller ocksåhar jag blivit felciterad. Vad jag har sagt är att det i en kärv ekonomi kan gålångsammare att genomföra nya miljöåtaganden, Mendet här är inget nytt miljöåliigande-detskall uppfyllas, Jag noterar att det besked som jordbruksministern i daghar lämnat innebär en skärpning i förhålliinde till det uttalande han gjorde ibudgetpropositionen, där han sade att bidrag inte generellt kan påräknas föranläggningar för t. ex. viss separering och kornpostering av avfallet. I daghar han givit klara besked orn atl man över huvud tagel inte kan påriikna någrastatsbidrag. Han har alltså skärpt sin inställning sedan budgetpropositionenframlades. Dörren är stängd - det konstaterar jag, fru talman - förde skaraborgska kommunerna att med hjälp av statsbidrag följa upp den finautredning som man har gjort och som innebär en övergripande lösning av helaavfallspro-blematiken. Jag tror att det är många ansvariga kommunalmän sorn är väldigt besvikna på jordbruksministern. Jag upprepar nu för tredje gången idenhärdebalten att de här pengarna icke räcker till generella bidrag. Det är också vad jag har sagt i budgetpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 159 § 7 Om tillverkningen avaluminiumburkar för öl och läskedryck- Jordbruksministern erhöll ordet för att besvara Om tillverkningen "'' () anmälda fråga. 1979/80:508, och anförde; av aluminiumbur- ru talman! IVIed anledning av att PLM och Prippsbryggerier bedriver kar för öl och försöksverksamhet i kommunmed insamling av tomma plålburkar läskedrycker f'"'''" hushållen harLtirs frågat mig hur verksamheten finansieras och hurinsamlingen har utfallit. Jag utgår från att den iiktuella försöksverksamheten fintmsierasav de båda företagen. Företrädare för företagen bedömer att erfarenheterna avinsamlingsverksamheten har varit positiva. För egen del har jag ännuinte haft möjlighet att göra någon bedömning av verksamheten. Regeringen kommer att bemyndiga mig atttillkalla en särskild ulredar'e rned uppdrag trtt överväga frågor omåtervinning av aluminiumburkar och andra dryckesförpackningar. I uppdragetkommer att ingå bl. a. alt följa försöksverksamheten i Viirbeig och attöverväga i första hand olika former iiv ekonomiska styrmedel sorn kan behövasättas in för att en från sarnhällssynpunkl tillfredsställande grad avåtervinning skiill uppnås. Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på mina frågor. När det gäller den första frågan, om finansieringen, vardet glädjande alt höra att det är resp. bolag som själva skall svara förinsamlingsverksamheten. Däremot är jag besviken över svaret på den andra frågan.Verksamheten har pågått ända , och dessutom har det härproblemet diskuterats i riksdagen-bl. a. i samband medbehandlingen av proposition 1975:32 angående återvinning och liknande, då manklart uttalade att det bör vara klarlagt innan produktionen av en vara påbörjashur den skall omhändertas sedan den har använts och blivit avfall och att detankommer på berörda förelag att svara för att frågiin orn återvinning tivaluminiumburkar löses på ett ur samhällets synpunkt tillfredsställande sätt. Till detta kommer att jordbruksministern tidigare i ettinterpellationssvar har sagt att av de planeradealuminiumburkarna måse samlas in för att man skall uppnå ett hyggligt resultat.Därför är det förvånansvärt att man inte från departementets sida under dennatid har försökt att följa verksamheten. Jag har framför mig ett nummer avtidningen , och en stor del av det behiindlar just förpackningskriget.Där skriver man: ""I det pågående försöket i uppger PLMatt man lyckats få tillbaka av de burkar som sålts i området (både bleck- och plåtburkar samlas in)."" 46 Det är därför förvånande att detdepartement som har hand om denna fragil ochsorn borde ha en speciell uppmärksamhet rikt;id på den inte har försökt skaffasig uppgifter om den. Det är angeliiget att man följer den här frågan, inteminst ur den synpunkten att vi vet att tillverkningen av aluminiumburkiirkräver ofantligt mycket energi. Dessa burkar innebär också en kraftigmiljöförstöring. Därför gäller det naturligtvis att se lill. attproduktionskapaciteten inte ökas i fråga om en vara som man sedan kommer att fåmycket slora svårigheter atl ta hand om. Om försöken att få fram den behövligaåtervinningen inte ger önskat resultat, kommer det att innebära en klarnedskräpning i naturen. Jag är förvånad över kritiskainställning. Han borde i stället ha varit nöjd med det svar som jag gav,nämligen att regeringen tänker tillsätta en utredning för att se hur man kan fåfram en tillfredsställande återvinning och att det i första hand är ekonomiskastyrmedel sorn skall användas. Det här låtsas inte orn utan talar helatiden om den försöksverksamhet som två företag har satt i gång. Visserligen harjordbruksdepartementet genom en viss insyn, rnen ingentinghar avrapporterats från det försöket. Ur synpunkt borde del vara myckettillfredsställande att regeringen nu tillsätter en utredning för alt se påandra styrmedel, vilket också har uttryckt en önskan om. Jag fattarinle kritik. Jag är självfallet nöjd med att utredningentillsätts och så snabbt som möjligt följer upp den här verksamheten. Däremot ärjag- och det har jag uttryckt här - förvånad över iitt inte jordbruksministernoch departementet har fått uppgifter om resultatet av försöksverksamheten,eftersom den ändå har pågått under tre måniider. Kanske kunde man ha gått insnabbare med en utredning för att kunna vidta åtgärder, om det skulle visa sigatt insamlingen inte kommer upp i de procentsiffror som jordbruksministerntidigare har talat om. Skulle tidningsartikeln vara riktig är det verkligenallvarligt, oeh då rnåste åtgärder vidtas omgående för iitt denna vara inteskall gå ut i marknaden med hänsyn till att den kommer atl innebära förstörelseoch är väldigt kostsam ur energisynpunkt. Det är i det sammanhanget jag riktarkritik mot jordbruksministern. Det är av denna iinledning som utredningen nutillsätts. Det iir konstigt att del har behövt dröja sålänge och all jordbruksministern inte har varit informerad om resultatenhittills. Om tillverkningen av aluminiumburkar för öl ochläskedrycker Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 159 § 8 Om tekoindustrin iVästerbottens län 2 juni1980 Industriministern ordet för att i elt sammanhang besvara dels (vpk) den 13 majiinmälda fråga, 1979/80:473, Om tekoindustrin "" Orrings (fp) anmälda fråga,1979/80:486. och anför- har frågat mig om jiig ämniir vidta några åtgärder med anledning av att . dotterbolagtill AB Eiser, hiir för avsikt alt avveckla lekoproduktionen i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaför att bevara sysselsättningen vid AB Eisers enhet i , Jagbesvarar bägge frågorna i ett sammanhang. Enligt besluts skall målsättningen för AB Eiservarir all efteren tvåårig omstruktureringsperiod uppnå nollresultat (prop, 1977/78:73, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172), För att uppnå detta harEiser fattat beslut om en rad åtgärder, bl, a, att verksamhet som ens på siktinte kan bli lönsam skall iivvecklas. För att mildra konsekvenserna av enavveckling har Eiser tillsammans med försökt få friiin ny sysselsättningsskapandeverksamhet. Fram hade ca 130 nya arbetstillfällenskapats sorn en följd av detta. Som framgår av proposition 1979/80:79 om kapitaltillskotttill Statsföretagsgruppen, m, rn, tmser Statsföretag att varaktigheten avtekoproduklio-nen vid Eisers enheter i måste vara beroende av omproduktionen kan bli lönsam, har enhälligt kommitfrtrrn till att verksamheten i siiknar möjligheter att bli lönsam. Avdenna anledning har styrelsen beslutat iitt uppta förhandlingar med deanställda om enhetens avveckling. har beslutat (prop, 1979/80:79. NU1979/80:,34. rskr 1979/80:288) att en förutsättning för atl Statsföretag inteskall bli återbetal-ningsskyldigl för tidigare under offerlperioderniierhållnti rnen inle förbrukade offertrnedel skiill vara att verksamheten vidEisers Norrlandsenheter skall bedrivas under ytterligare efteroffertperiodens slut. Vidare har beslutat att Statsföretag av medlenskall använda 1 milj, kr, för fortsatt sökande efter ny verksamhet under år1980, Detta innebär att del av Statsföretag bedrivna sökandet kommer atl pågåunder återstoden av , Min förhoppning är atl detta skall leda till attnya arbetstillfällen kan skapas i , (vpk): För tvä limmar sedan fick vi via Lunchekol besked från Statsföretag om atl alla tekojobb i skall bon, finns knappt 200 tekojobb, 600 arbetstillfällen har redan försvunnit. Av dessa 600 människor har ca 135 fått ersättningsjobb. Delta är en skrämmande utveckling eller, rättare sagt. Enbart skulle enligt de planer som 48 fanns få 1 000 tekojobb. Vad det nuhandlar om är att rensa ut de sista För någraveckor sedan kunde man läsa i proposition 1979/80:79 att viss den lekoproduklionskulle vara kvar i bl, a, och , Jag inåste ställa frågan:Skall man åter föregripa det som skall utredas, niimligen en planför tekoindustrin, där försörjningspolitiska, arbetsmarknadspolitiska Omtekoindustrin oeh regionalpoliiiska bedömningar skall ligga lill grund? Industriministern har lovat att intensifierasökprocesserna för iitt hitta nyetableringar, alltså ersättningjobb. Vad somhar hänt de tidigare uppsagda sömmerskorna inger ju inga stora förhoppningarför framtiden. Inte ens en fjärdedel av dem har fått jobb. och svårigheternaför dem är väl dokumenterade genom en undersökning gjord av studenter vid Umeåuniversitet. Det framgår att det handlar om hopplöshetinför platslistan, resignation och utslagning med allt vad därtill hör. Jagkommer inte ifrån känslan atl det förhållandet att man på ansvarigt håll tar sålätt på fattade beslut och på de intentioner som uttalats i olika sammanhang idel här fallet i hög grad beror på att det gäller sysselsättning för kvinnor.