prot · G309153 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag kan gärna hålla med när hansäger att det mäste göras avvägningar när det gäller ensidiga aktioner fränSveriges sida mot andra länder. Vi har från vpk drivit två sådana här fall. Detena fallet är , som vi debatterar , där vi har fått ett förbud motinvestering ensidigt från , Det var eft framsteg. Det andra fallet ärChile, som vi inte debatterar . Jagefterlyser, liksom , logiken här. När man en gång har sagt 5 protokoll 1979/80:152-153 Nr 153 att och dess regim ärnågonting speciellt, och det är vi överens om- Tisdagenden den bedriver öppet och ohöljt enrasistisk politik som har fördömts av FN och 27 niai1980 ''" andra internationellaorgan - och niir man har gått så långt all man har sagt titt vi skall stifta en särskild lag i som begränsar de svenska Åtgärdermot företagens investeringar, dä måsteman i rimlighetens och logikens namn m också försöka utveckla och utbygga de här påtryckningsåtgärderna. Lat oss ta de fall som nämnde när del gällerexempelvis krigsmaterielindustrin. Det hänger ihop med förbudet motinvesteringar. Då måste vi hålla oss till det vida begreppet krigsmateriel,icke vapenmateriel. Därmed kommer vi direkt in på nästan alla de stora svenskaföretagens verksamhet i , Det k;in gälla verksamhet, somär oerhört viktig när det gäller kommunikationer m, tn, för t, ex, en armé. Detkan gälla SKF:s verksamhet, som jag nämnde tidigare och som är oerhört viktigför all slags krigsmaterielproduktion - fordon av olika slag. viktiga fordon,stridsfordon osv. Den andra sidan ar värvningen av personal. 1 det härfallet var värvningen av kärnkraflsteknisk personal uppenbar. Det kan varaannan viktig tekniskt kunnig personal som värvas här i och somSydafrika kan använda för atf stärka sitt grepp över den svarta befolkningen ochupprätthålla sill rasistiska välde i landet. Självfalletmåste man kunna gå vidare och vidta nya åtgärder, när vi dessutom vet - det harerkänts av mänga, jag tror även av niirstäende fill - att lagen ärbegränsad och har en inyckel begränsad effekt pä grund av aft det finns såmånga dispensmöjligheter m. m. Det krävs alltså nya. hårdare och bättre tag idelta fall. () replik: Låt mig först upprepa att politiknär det giiller måste bli en avvägning mellan å ena sidan det faktumatt vi deltar i eft internationellt samarbete som redan innehåller olika reglerför vårt handlande, och å den andra vår rätt att inte minst pä moraliskagrunder vidta åtgärder mot den rasistregini som flnns i . har beslutat om en lag om förbud motinvesteringar. Det är möjligt att den lagen innehåller luckor. Av det skäletvill utskottsmajoriteten nu att regeringen skall se på hur denna lag harfungerat i praktiken. Vi säger också att bör vara berett att gä vidaremed åtgärder som är av den arten att de bidrar fill att lagen verkligenuppfyller sitt syfte. Därför har vi bl. a. tagit upp frågan omteknologiöverföringar. På det området behöver man tämligen grundligt utreda hurett förbud mot . överföring av t. ex. patent och licenser skall se ut och hurdet skulle slå. Jag tycker alltså att det inte finns någon motsättning mellande borgerliga partierna på den punkten. Färdriktningen är klar. När detsedan gäller vapenexport, som tar upp. sådanexport från svensk sida självfallet förbjuden. 66 som finns måste tolkas så att ocksåvapenexport via tredje land till i Får jagsedan bara saga att det kanske är litet synd att väljer den att hängaupp dagens diskussion i så hög grad på frågan om SAS flyglinje till ,Jag uppfattar inte det som en särskilt stor del av denna Utskottets ställningstagande i frågan om SASflyglinje bygger Åtgärder mot inte alls på omsorg om turism eller någotsådant utan enbart på det enkla m. m. faktum att det nu saknas förutsättningar för ett gemensamt nordiskt agerande. Därmed blir ettuttalande av det slag som de socialdemokratiska reservanterna vill ha faktisktbara ett slag i luften. CARLLIDBOM (s) replik: Skälet till att jag, som säger,hänger upp så mycket på frågan om SAS flyglinje till är aft delför mig är ett test på om viljan är någonting värd eller om det från er sidabara handlar om en läpparnas bekännelse - en politik som allfid stoppas avpraktiska förhinder när den kommer till den konkreta verkligheten, därför aftni är blockerade av , om inte annat. Jag kunde börja med att fråga: Om ni nu tycker att det härmed SAS inte är någon särskilt viktig fråga, har ni då något annat exempel paen konkret ensidig sanktionsåtgärd, som man relativt snabbt kunde sätta iverket och som är förenlig med internationella åtaganden. Jag kännerinte till något sådant exempel, men det vore värdefullt om det kom fram här . Som jag ser det är detta det enda exemplet pa snabbt verkande åtgärder somman skulle kunna sätta in. Då faller tillbaka pä atf det inte flnns någraförutsättningar för att fä igenom en sådan nedläggning, eftersom vare sig dendanska eller den norska regeringen vill det. Den saken har diskuterats med deregeringarna förut. Förlåt mig, men det vi begär är att ni skall ta uppöverläggningar med den danska regeringen och den norska regeringen och driva deöverläggningarna med sikte på att få en nedläggning till stånd samt försökavisa de andra regeringarna det vettiga i denna åtgärd, Mendet är litet svårt,eftersom ni har en annan motivering också. Ni tycker dels att det här ärbetydelselöst, dels alt man inte kan göra så här därför att en isolerad svenskåtgärd inte skulle få någon betydelse för apartheidpolitiken. Och för restenskulle andra länders företag tjäna på om drog sig tillbaka. Men begriper ni infe att detta är en motivering somraserar hela er principinställning? Stryk eft streck över dettaovanligt dumma uttalande av utrikesministern i SAS-frägan som ni tyvärr citeratmed instämmande i utskottsbetänkandet, ta avstånd från det och låt oss startapå nytt! Då kanske vi får någon ordning på det här. : säger att det kanske finns luckor ilagen om investeringsförbud, som han nu är glad för att vi antog ochsom vi båda var ense orn då. Han antyder att det ur den synpunkten ärvärdefullt med översyn och komplettering av lagen med nya regler som bl, a, kanha att göra med teknologiöverföring. Nr 153 Låt oss inte försöka slå blådunsteri ögonen pä publiken! Tisdaeen den P'' 's"'* område fä fram en perfekt, läftolkad och lältillämpadlag. 27 mai1980 däremot kan det ju nända aft vi kanfå ett opinionstryck på svenska förelag via bestämmelser, som också finns med här, om offentlig redovisning av hur Åtsärdertnot S* ' verksamheten. Jag tror detblir obehagligt för svenska företag Sydafrikam m ' ' °" något är får skylta medatf ha expanderat i trots denna lagsfiftningoch den svenska inställning, Jtigtror att c/(7>/ligger denegentliga styrkan. Men låt oss infe tro aft vi har att göra med eft teknisktofullkomligt instrument, som vi kan tekniskt göra perfekt sä småningom. Det äricke ovanligt att icke-jurister har en övertro pa juridik; jag tycker att dethär är ett paradexempel på det, (vpk) replik: Krigsmaterielexport,'teknologiöverföring ochannat som iir nära anknutet fill förbudet om investeringar är förbjudna saker,säger , Det finns svenska lagar som anknyter till detinternationella embargot mot , Ja visst, de gäller för svenska företag. Men det hjälperju inte. De företag jag nämnde förut - typ SKF och - är genom sinadotterbolags verksamhet i inknutna i systemet. Det stiftades iSydafrika nya lagar, som ålade de företag i hade en produkfion som var livsviktig för just krigsmakten aft upprätthållaoch bedriva sådan produktion i händelse av orostider, beredskapstider ellerliknande, och i detta är de svenska företagen där indragna. Vi vet vilkenoerhörd betydelse SKF har för vår egen krigsmaterielindustri. Genom SKF:sverksamhet i utnyttjar alltså svensk högt utvecklad teknikför atf kunna bygga ut sin krigsmaterielproduktion. Det är ju det man på någotsätt måste ingripa mot - man kan inte bara hänvisa till att det finns lagar.Dessa lagar kringgås ju på det sätt jag nämnt. Likadant är det med den reellavapenexporten via tredje land. Del finns Boforskanoner i , De sipprarin där . Man kan då inte bara med hänvisning till det internationellaembargot säga atf det finns lagar. De luckor som finns i lagen - även säger atldel finns sådana luckor - måste man försöka täppa till. även om vinaturligtvis, som säger, aldrig någonsin kan få en perfektlagstiftning. Men man kan ju ändå försöka förbättra den när det finns säuppenbara brister som i det här fallet. Det är det vi efterlyser, () replik: Ingen har väl hävdat att lagen om förbud motnyinvesteringar i skulle vara ett avgörande instrument för atl fä etl slut på rasåtskillnadspolitiken i , Det är självklart för alla deltagarna iden här debatten att dels arbetet i internationella fora - främst FN -. dels en kontinuerlig opinionsbildning är förstahandsinstrumenten. Men det var inte något argument mot att vi antog den här lagen om inveslerings- 68 förbud, och det är naturligtvisinte heller ett argument mot aft man nu i varje Åtgärder mot m. m. fallundersöker möjligheterna att komplettera lagen med andra bestämmel- Nr 153ser. Jag vill understryka alt man i den socialdemokrafiska mofionen också talarom möjligheten aft gå vidare, t, ex, med ett förbud mot teknologiöverföring.Här finns väl alltså inte så stora skillnader. Jag tror att det kan finnas anledning att stryka under vadsom förenar oss, nämligen att vi självfallet måste fortsätta i första hand medarbetet i FN-systemet och med en internationell opinionsbildning, som i längdengör det omöjligt för de västliga länderna atf ytterligare investera i eftsamhälle som driver en så omänsklig rasåtskillnadspolitik som , Talmannen anmälde atf anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. ALLANHERNELIUS (m): Dagens debatt är den tredje stora - utöver desedvanliga utrikesdebatterna - sorn i riksdag ägnats vårarelationer till , Detta kunde kanske föranleda någon atf tro att de sydafrikanskafrågorna står i förgrunden för vår säkerhetspolitik. Sä är naturligtvis inte fallet. Det finns många andraoroshärdar i världen som kan sätta freden i fara, framkalla krig, som kan blitill storkrig, är eft av dessa områden, vid sidan av MellerstaÖstern, där problemen fortfarande i stort sett är olösta, vid sidan avSydostasien, där de vietnamesiska grymheterna i fortsätter, och vidsidan av en del sydamerikanska länder, där frihetskampen tagit sig nya former.Men det för oss allt överskuggande är motsättningen mellan supermakterna, somömsom serverar varandra kalla och varma omslag under ständigt pågåendekapprustning och under ständig utveckling av lerrorvapen avförinfelseka-raktär, I handlingsschemat kan - som det i jultid visade sig - t,o, m, ingå militär ockupation av en alliansfri stat som bedöms som intressantur strategisk synpunkt, t, ex, inmarsch i , Händelserna i värt närområde, , den storavapenarsenalens hemvist och med den fredsbevarande nordiska alliansen -enligtvår mening fredsbevarande så länge upprätthåller ett efter våraförhållanden starkt försvar - är självfallet de väsentligaste påverkandefaktorerna när det gäller vår säkerhetspolitik. Målsättningen för denna politikär senast formulerad försvarskommittés betänkande från : "säkerhetspolifik, liksom andra länders,syftar fill att bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bördärför vara atf i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihet för att inom vara gränser bevara och utveckla värtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseendeefter vara egna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling," Men av det nu sagda följer på intet sätt att desydafrikanska problemen och vad som internationellt kan göras i samband därmedär för oss ointressant. I vår säkerhetspolitik ingår atf vi som medlemav FN har anslutit Nr 153 oss till principer, I dessa vänder mansig rnot diskriminering, och Tisdaeenden ' finns också krav på atf man skallfrämja och uppmuntra respekten för 27 mai1980 mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter för alla utan åtskillnad på grund av ras, kön. språk eller religion. Vi vet atf dessa rättigheter sittertrångt Åtsärdermot ' 'Trånga delar av världen, att degrovt åsidosätts för hundratals miljoner Sydafrikam m människor. Kvinnan är förtrampad imånga länder - ibland pä det mest grymmasätt, såsom genom påbjuden eller sedvanlig omskärelse. Religiös förföljelsetvingar tusentals i landsflykt och för t, o, m, mänga grupper av människor tillavrättningsplatsen. Tortyr, våld och förtryck finns runt omkring oss. Ochpolitiska rättigheter i den mening vi lägger i dessa ord saknäs i majoritetenav stater och för flertalet människor i världen. Men detta är ej heller någon ursäkt för aparfheidpolitikenoch för , Däremot kan det vara skäl för oss att icke ge näring ät denmissuppfattning som kan finnas - atf är det enda land där mänskligarättigheter kränkts. Det kan också vara skäl att erinra sig aft de vita komtill landet , , alltså före dennuvarande svarta majoriteten. Det är också sant att de vita i - fillskillnad från exempelvis fransmännen i - icke har något eget land attta sin tillflykt till. Men detta är fortfarande ingen ursäkt förapartheidpolitiken i , ett land som genom denna polifik framstår somett hårt och brutalt klassamhälle. Den politiken står i klar strid rned den iFN-stadgan inskrivna respekten för människan utan hänsyn till ras, som BjörnMolin sade. Den är också dömd att försvinna, och har givelvis, liksomvarje annan FN-medlem, rätt och plikt atf reagera mot den. Vad skulledå kunna vara ett svenskt program i detta avseende? För det första - och självfallet - att till punkt ochpricka följa FN-besluten i säkerhetsrådet om , Så sker också. Det endabeslut som rådet fattat gäller vapenembargot, och detta har iakttagits avSverige till alla delar. För det andra att inför säkerhetsrådet arbeta för att FNökar det gemensamma trycket mot den sydafrikanska regimen. Detta har skett,har drivit fram egna resolutioner, i vilkasäkerhels-rådet uppmanats överväga åtgärder för att få slut pä utländskanyinvesteringar i och finansiella lån till , har talat härförinför säkerhetsrådet, men utan reaktion från rådet. För det tredje att tillsammans med övriga nordiska länderta initiativ för att studera möjligheterna att vidga FN-sanktionerna även påannat sätt. För det fjärde aft genom stöd åt frontstalerna lindraderas ekonomiska svårigheter i samband med närheten till och hjälpafiyktingar. Detta har skett genom ökade anslag till sådantstöd. För det femte att genom information och världsvidupplysning öka intresset i världen för problemen i , Däremotanser moderata samlingspartiet icke att det finns skäl för atf föregen del tillämpa bilaterala sanktioner, vilket skedde i och ined fjolåretsbeslut om särskild lagstiftning mot utöver den gällande 70 allmänna sanktionslagstiftningen.Denna allmänna lagstiftning bygger på hittillsgällande huvudprincip - att endast skall delta i sanktioner som Nr153 beslutats eller rekommenderats av säkerhetsrådet. Som framgår av dettill den utskottsbetänkandet fogade särskilda yttrandet frånmoderat håll anser vi ensidigasvenska aktioner vara olämpliga även ur vår egen synpunkt. lagstiftninghar före fjolårets beslut utformats för multilaterala - icke Åtgärder mot bilaterala-sanktioner.Enligt vad dåvarande utrikesministern m. m. uttalade isamband med vår anslutning till FN fästes i en avgörande roll vidröstningsregeln om vetorätt för stormakterna, som gjorde rådets beslutberoende av stormakternas enhällighet i rådet. kunnaundvika att mot sin vilja dras in i konflikten mellan stormakterna. Påtryckningar utifrån om att skulle delta i sanktioner som rekommenderas,utan stöd i säkerhetsrådet, av en stat eller en grupp av stater kan under hänvisning till våra principiella ståndpunkter avvisas. fjolårsbeslutetstred mot denna fastställda princip har icke förnekats av Den erkändes av dåvarande departementschefen i hans proposition, och han motiverade sitt avsteg från principen med alt situationeni var unik. Följden av avsteget har redan visat sig, Sverigehar anmodats att i någon form ansluta sig till sanktioner riktade mot vissaländer, sanktioner som icke har stöd i något beslut eller någon under handbegärt att skulle delta i sanktioner mot till följd av deras, motalla folkrättsliga regler, kvarhållande av gisslan, vilket två gånger fördömtsav i , När avböjt detta under motivering att svenska sanktioner skall ha stöd i beslut eller rekommendationavsäkerhetsrådetöverraskardet icke att denna ståndpunkt föranlettutländska erinringar om att redan genoin lagstiftning hoppat avsin egen huvudprincip. En ståndpunkt i en världsdel, en annan ståndpunkti en annan. Här skulle jag vilja säga några ord till , HerrLidbom säger att i fråga om en viktig utrikespolitisk princip intaren särställning. det är inte vi som intar en särställning, vi håller påhuvudprincipen. Det är andra som intar en särställning och vill gå ifrånprincipen i detta fall. Att , som man begär beslut avsäkerhetsrådet - det har vi gjort - på egen hand vidtar sanktioner kan alltsåskapa prejudikat. Nästa gång kan mäktiga makter eller maktgrupperingar krävasanktioner i andra politiska riktningar, som t, ex, i fråga om , Sverigesställning hade då varit starkare om vi icke uppgivit vår princip utan i ställetverkat inom FN-systemet, Därtill kommer, herr talman, att sanktioner utan stöd avstormakterna blir föga effektiva. Redan framhöll delta när hon ledde den s, k, , Vad värre är: svenska enskilda åtgärder kan också sägas vittna om vår bristande tilltro till FN-maskineriet, Vår strävan att sätta våra egna synpunkter före de gemensamma i FN och att härför åberopa beslut inom generalförsamlingen i FN är knappast menings full. Generalförsamlingens resolutioner har varit många och märkliga under arens lopp; att följa dem alla skulle varit helt otänkbart. Del skulle vara 71 Nr 153 intressant atl göra en studie avhur många sådana resolutioner som Tisdaeen den "~' kunnat ansluta sig fill eller måst ta avstånd från. t, ex,därför att genom 27 mai1980 dessa rekommenderats militära åtgärder eller uteslutning av enskilda medlemsstater från FN, Åtgärdermot ' ' utskottsbetänkande som vi nu diskuterar rekommenderas en m genomgång av tillämpningen av lagenom investeringsförbud i , Även om nuendast ett dispensärende avgjorts och endast gått sedan lagen beslutadeskan en sådan genomgång vara försvarbar, I del här sammanhanget bör man ocksåobservera den i en moderatmotion framförda synpunkten att för bagatellärenden,t, ex, inköp av en bil, hela dispensnia-skineriet knappast bör sättas i gång. Den andra rekommendationen frän utskottet rör enkarlläggning av möjligheterna att på angivet sätt vidga de egna sanktionerna.Den stär vi däremot en smula främmande inför. Detta följer redan av vårreservation . framförd i vårt särskilda yttrande, som jagnu gör mig till talesman för - jag talar alltså icke för utskottet, om någonkunnat tro det. Tanken på förbud mot teknologiöverföring torde mötasvårigheter redan på grundval av den omöjliga uppgiften för lagstiftaren atthindra export av idéer och tankar. Patent och licenser kan stoppas, men däremotinfe intellektuell verksamhet i övrigt. Från vår sida vill vi också betona att vi ogärna ser.särskilt på internationellt plan. inskränkningar i kommunikationerna. Sådanainskränkningar drabbar ju även personer som utan ansvar för den fördapolitiken verkar i ett land. t. ex. missionärer och deras familjer. De utgördessutom ett hinder för den internationella nyhetsförmedlingen. Hur skalljournalister kunna arbeta utan biljetter eller telekommunikationer? Hur skulleinformation om förhållandena i ett land och utvecklingen i detsamma då kunnaerhållas? Under 1700-talethävdade en del filosofer att de levde i den bästa av världar. Andra tänkare somVolfaire gick till storms mot denna tanke genom att peka pä händelser somjordbävningen i och på förtryck i olika former mot kvinnor,soldater och andra, på våldsdåd i allmänhet och på slavhandel. Vår generationhar andra och ännu fruktansvärdare exempel på ofattbar brutalitet gentemotraser, som under , och på omänsklig terror mot politiskt ochreligiöst oliktänkande. Förvisso lever vi icke i den bästa av världar, när-som Brandfrapporten visar - 800 miljoner människor måste räknas till defatfiga, fill de erbarmligt fattiga. Men låt oss arbeta pa atf söka avhjälpagrymhet, förtryck och elände var vi än möter desamma, och låt oss verka på ettsätt som väcker respekt och icke i längden skadar vår ställning och tilltronfill vär ställning som alliansfri neutral stat. Det är föga rekommendabelt atttillämpa en princip i ett väderstreck och en annan i etl annat, som jag nyssnämnde. Det kan icke vara till gagn för vår neutralitet och alliansfrihet pålång sikt. Och denna alliansfrihet och neutralitet vill vi iu slå vakt om. I detta anförande instämde (). CARLLIDBOM (s) replik: ''' *53 påminde om aft vi har haft många debatter den omSydafrika i den svenska . Om jag förstått honom rätt menar han atf vi iSverige har ett något snett perspektiv på världen och att vi överbelonar södraAfrika och problemen där. Han påminde om att det ju bevars Åtgärder motfinns andra ting som vi har anledning att intressera oss för - spänningen m. m. mellan supermakterna. Afghanistankrisen, MellerstaÖstern-krisen i vidsträckt mening kombinerad med oljekrisen i västvärlden. Ja, det är förvisso sant, , att det finnsandra konflikter som kanske betyder mer för världsfreden och säkerheten , inuet, gör. Men jag tycker för min del atf det snarare är så hiir, attnär nu andra börjar vända bort intresset från därför aftAfghanistankrisen, , gisslanaffären och Mellersta Östern-fråganfångar hela intresset och när därför så att säga minskad uppmärksamhet påSydafrika också innebär atl trycket på kan lätta, är det av särskildvikt att vi visar att vårt engagemang i södra frigörelse kvarstår medoförminskad kraft. Jag tyckeratt det är värdefullt att den svenska riksdagenägnar den här frågan ett ingående intresse. Men i sak, , säger ni atl intehar någon särställning, utan att det är de andra partierna i som haren särställning när det gäller frågan om politik beiräffandesanktioner. Ni säger att ni moderater ensamma håller på den principen atl vibara skall tillgripa sanktioner efter rekommendationer och beslut avsäkerhetsrådet. Detta är en lek med ord. Vi är ense så till vida attmoderaterna står ensamma om sin uppfattning, Alla övriga partier anser attSydafrika är ett så motbjudande särfall att ensidiga svenska åtgärder ärmotiverade, trots atf vi annars håller på den princip sorn till. Det är allfid intressant att lyssnapå vad har för argument, när han bygger upp detta att manabsolut infe får göra något undanlag från denna heliga princip att det bara ärsäkerhetsrådet som skall bestiimma över sanktionerna. Det kryper fram att vifår så svårt att slå einol påtryckningar, tar som exempelIsrael och siiger: Tänk om arabländerna vill bojkotta eller vidtasanktionsålgärder mot och sätter tryck på ! Har vi gjort ettundantag i Sydafrikafallet och ställt upp ulan beslut av säkerhetsrådet, kommerdet kanske några oljestater som vi är beroende av och säger till oss: får niställa upp mot också, för ni har ju inga principer på det här området.Jag tror att det här är en våldsam överskattning av betydelsen av det svenskaundantaget. Och framför allt är det en sorglig uppfattning om vilka ynkryggarsom normalt skall sitta i en svensk regering och hur de skall agera när de blirutsatta för påtryckningar utifrån. Jag tror att ni bygger era farhågor på lösansand. därför atf del passar den inställning som ni av andra skäl har. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) replik: Jag uppfattade anförande somett enda långt försök till bortförklaring när det eäller stikfråaan i den härdebiitten. Nr 153 Vi diskuterar och debatterar.självfallet inte för att det är oerhört Tisdagenden viktigt från svensksäkerhetspolitisk synpunkt. Det behövs inga långa 27 mai1980 utläggningar om Sverigessäkerhetspolitik, riskerna i vår omvärld, olika