prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — "I likhet med berörda fackorganisationer vill viframhålla att det nu måste ankomma på samhället att tillse att omställningenkan ske i sociiilt acceptiiblii fcniner,"" Detta anser man alltså inte skulle bli fallet enligt deförslag som Södrii Skogsägarna har lagt fram, 249 Nr 147 Man säger vidare att det gäller atträdda samtliga bruk i . Tisdagenden har en motion, ochden gäller enbart Fridiifors, Det är vi 20 mai1980 socialdemokrater frän länet sommotionerat om samtliga bruk i länet - som nu organisationer säger sig vilja värna om. Och jag kan inte tänka Skossindustrin ''S ' ' '" '' ''' "" '"' riksdagslediimöter innande skickade detta ni in hrev till , I reservationen står det klart utsagt att man skallundanröja hotet om nedläggning mot de här bruken. Och jag kan inte tänka migatt - om fattar ett sådant beslut - tror att SödraSkogsägarna skulle trotsa detta beslut. Jag förutsätter attförelaget följer beslutet. Och garanterar vi fortsatt drift också efter den1 , Jag skulle vilja fråga : Om vi inte fattardetta klara riksdagsbeslut, finns det då någon garanti för att det blir någonsysselsättning kvar i Delary. Strömsnäs och Fridafors och vid sulfitfabriken iLessebo? Finns det någon garanti för detta om vi följer utskottsmajoriteten?Jag anser det inte. Jag vädjar därför än en gång till riksdagsledamöterna iKronobergs län från de andra partierna än det socialdemokratiska att stödja vårreservation nr 1, Då går det att möta väljarna hemma med klar blick. Talmannen anmälde att RuneGustavsson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik, Jag vill först beklaga att inteindustriministern finns här. Jag hade räknat med att få ställa en fråga tillhonom , I går var det . Då fickman i Fridafors ett mycket illavarslande besked från omnedläggning av bruket. Ett sådant bud kan verka mycket deprimerande, och det fårde flesta människor att ge upp. Men vad hände och vad har hänt i Fridafors medomnejd ? De anställda vid bruket och bygdens folk harkämpat - och de kämpar fortfarande - för sin rätt att leva och få vara kvar.Det gäller att få ha kvar sin arbetsplats, sin skola, sina affärer och ettlevande samhälle. Vi talade ganska mycket om Fridafors och deandra bruken, men jag skall i alla fall repetera litet grand. Fridafors är beläget i kommun och är en gammalbruksort. Man har tillverkat papper där . och det är dessutom denenda industrin på orten. Bruket såldes till SödraSkogsägarna, Och när det nu talas om brist på virke är det viktigt att ännu engäng konstatera att det då ingick betydande skogsmarker på 8 000-9 000 ha iköpet. Bruket tar en stor del. av sin energi frän ett eget vattenkraftverki , Det är en viktig synpunkt i energibristens Och man använder motkraft.så att endast en tredjedel av energibe- hovetbehöver köpas utifrån, Fridiifors bruk återanvänder också piipper. Nr 147 Man använder returpapper i sin tillverkning och behöver iilltså endiist den utnyttja av den beräknade brist på skogsråvara som Södrii Skogsiigiirna oj) .r: 190 säger sig ha. Fridafors Bruk har också flest anställda av de nedliiggningshotiide Skossindustrin enheterna, sorn det hårdelägsta förlustsiffrornii, Allii iinstiillda och j även övriga som tittatpå verksamheten tror att brukets produktion hiir framtiden för sig och snartkan bli lönsam, . 1980. har försiiljningen ökiit under det första kvartaletfrån ca 17,7 milj. kr. till 20,5 milj. kr. Man har alltså under pågående MBL-förhandlingar om bruketsnedläggning, med alla de bekymmer och allt det arbete som detta hiir medfört,ändå kunnat visa på en resultatökning. Södra Skogsägarntis prognoser andasdär'eniot pessimism - man verkar inte vilja se den positiva utveckling som harskett i form av ökad produktion och försäljning. I motion 1979/80:1415 har motionärer från tre partier,, och socialdemokraterna, utvecklat sin syn på bibehållandeav driften vid Fridafors Bruk. har i det betänkande som vi nu behandlarbl. sagt följande; ""Utskottet vill understryka att företaget isamråd ined de anställda bör göra en översyn av nu gällande planer ochundersöka möjligheterna till fortsatt drift vid hotade enheter. Resultatet avdetta arbete bör ligga till grund för fortsatta beslut i frågan."' Samtliga anställda och deras fackliga organisationer harframtidstro och har också kunnat peka på gynnsamma siffror under förstakvartalet . Det är min förhoppning att med detta utskottsbetänkande driftenvid Fridafors Bruk kommer att få fortsätta och att Skogsägarna omprövar sitttidigiire beslut. En stor del av Södra Skogsägarnas aktuella svårigheter,siiger utskottet vidare, beror på otillräcklig tillgång på vedråvaror.Eftersoni Fridafors till är baserat på användning av returpapper är dettaiirgument inte så betydelsefullt för Fridafors Bruk. Dessutom går en stor delav tillverkningen på export och är därför en viktig faktor i vår ogynnsammahandelsbiilans. Trots all oro kring bruket har nya order inkommit, och det omnågot visar väl att produkterna är attraktiva och säljbara både på den inhemskamarknaden och på utlandsmarknaden. kommun och även kommun i äri hög grad berörda av utvecklingen i Fridafors. Arbetsmarknadspolitiskiiåtgärder blir en dyr och dålig lösning om bruket läggs ned. Vid den interpellationsdebatt om som ägde rum här ansåg också industriininistern. iitt de största problemen skulle uppstå i kommun, om de planer på nedläggning som företaget aviserat genomfördes. Industriministern sade också i denna debatt följande: "Vidare måste skogsindustrins fortsatta utveckling inriktas på ökad vidareförädling, medan de direkt råviirukräviin- de delarna av branschen inte kan tillåtas expandera totalt sett. ""Det tycker jag låter bra. Jag skulle gärna ha velat fråga honom om han inte med det 251 Nr 147 uttaliindet också kunde ge hopp förFridiifors Bruk. som föriidliir råviuii och den '''" '' betydande export. 9() ,,. :19C0 Herr talniiin! Allt tiilar för iittFridiifors Bruk skiill få viiiii kviir och fortsiitta sin produktion. Jag har inget annat yrkande än viid utskottets Skossindustrin majoritet har anfört vid behandlingen av motion 1415, Jag förutsätteratt vid översynenoiiipröviir sitt beslut viid gäller Fridiifors (vpk) replik: säger att hon hyserförhoppningen att Fridafors Bruk skall få levii kviir. Det utskottsbetiinkandesom Miirgot yrkar bifall till ger emellertid ingen sådiin garanti,det vet Miirgot mycket väl. Och så detta med att företaget och de anställda skallsainråda om eventuell fortsiitt drift, Miirgot vet att de anställda har samrått med företagsledningen utan att uppnå något resultiit.Vill Miirgot talii om för mig hur denna utskottsskrivniiig omytterligiire samråd skulle kunna ge något resultiit så att Fridiifors kiinlevii kviir? Det giiller också nedläggning av ytterligare fyra bruk iKiilniiir och liin, och därför vill jag fråga; Anser MargotHåkansson att något av dem bör läggas ned? Om anser det tyckerjag iitt hon skall motivera det. för hon är ju inte oinformerad omförutsiittningiiriiii för de bruken, () replik: Jag skulle viljii sägii till BertilMåbrink. iitt om niiin inte lägger ned något bruk eller någon verksamhetnågonslans iir man ju helt saker på iitt alla bruk får fortsätta-men tillvilket pris? Jag iinser att det skall vara utvecklingsbarii bruk och fiiretagsom skall fortsättii. Vi hiir inte berört något av de andra bruken i den motionsom bl, a, jiig har skrivit under, Jiig har engagerat mig i Fridafors bruk. ochdiirfiir anser jag att jag inte skall sviira på frågor om deandra bruken. Det är inte så svårt fiir kommunisterna attyrkii på ökiide anslag överallt. Man har plussat på 110 miljarder på vårtbudgetunderskott, och det är klart att man kiin fortsiitta med det eftersom maninte behöver tii något ansvar för hur det går sedan. Då är det alltså mycketlätt iitt ta storii ord i munnen. Jag tyckeratt utskottets skrivning är bra på denna punkt.Jag förmodar iitt regeringen, som äger av aktierna i ,är medveten 0111 att det behöver tillskjutas pengar så att översvnen kan giirasnu och alt man ser till att de nedliiggningshotade bruken inte läggs ned om dehiir utvecklingsmöjligheter. Den tillförsikten har jag. (vpk) replik: vet mycket viil ;itt deiinstiilldii vid 252 samtliga fem aktuella bruk iKronobergs och län har sagt att det måste varaslut på samråd och förhiindlingar. fiir nu vill det till handling. De Nr 147 iinser att det har förhandlats tillräckligt. De hiir jobbat friimalterniitiv, men den hitintills har de talat för döva öron,Direktionsstyrclsernii hiir inte lyssiiiit på 20 mai 1980 deanställda, som vid samtliga bruk har kommit med försliig och viil Därför måste niiiii stiilla upp för de anstiilldii . det kanman göra genom att stödja reservation 1, , Det pj pj finnsinget annat alternativ, försiiker göra en hiilvmesyr tillnågonting stort och förhoppningsfullt, men det iir det inte. försökabedra människorna på dessii orter. Och det har ni hållit på med sediin den 19november, med ert babbliindc om iilt siikeri kommer iitt göra detena eller det andra. Jag anser alltså iitt det är god samhiillsekononii iittbeviira bruken och bevara jobben där i stället fiir iitt ta bort jobben ochhitii det allmiinnii gå in med pengar för att de som mister sina jobb skallkliira sig. Del är tviirteinot vad siiger: Det är MargotHåkansson som slösar med pengar och bjuder över - det iir inte jag, Jiig skall sluta med. iitt påminna om attjiig sagt iitl niir dyker upp på de hiir berördaorterna hoppas jiig iitt niiiii jagar honom rned blåslarnpa, Jiig skiilliitvidgii det till att gällii alhi borgerliga riksdagsledamöter från Kronobergsoch Kalniiir län, Viirt strålen skiill riktas för att få bästa effekt kan judenuii fiintiisifulla försiimling roii sig med iitt fundera ut, () replik: Jag tackar för de förtjusandeviilgångsiinskningar som riktade till mig. Jag vill också siigaatt jag inte tror att det iir jiig som står så mycket fiir babblandet hiir.utiin det finns kiinske iindra som iir riitt meriterade när det gäller iiltbiibbla. Det ar som jag ser det väldigt viktigt iitt utskottet harundeislriikit iitt företaget utarbetat försliig i samråd med de iinstiilldii.Utskottet har också i sin skrivning betontit att man bör fortsätta detta samrådoch iitt man bör görii en översyn, Jiig tycker inte att dettii kiin kalliis fören hiilvmesyr. Det iir ju ungefär vad som står i reservation 1. förutom iittinan där vill ha inskrivet att inte något bruk skiill få liiggiis ner förränöversvnen gjorts. Men det iir ju iilltid staten som iir biist på iittkliirii iillting. Får man ett sådant beslut som tycker att jagskiill stödjii, så kanske något av bruken inte kan räddas, på grund av alt dettiir så att tå friim en sådan här helhetssyn. Det kanske finns däligiiutvecklingsmöjligheter för en del av bruken så att man inte kiin beviira demutiin måste lägga ner något. Om vi går på linjen att man inniin tiversvnen ärgjord inte får liiggii ned något bruk. då är vi ju illa ute. Då kanske vi intekan rädda de bruk som räddas kan, När det sedan gäller vad jiig siide i mitt anföriindetycker jiig verkligen att jag där gav uttryck för åsikten att bruket i Fridafois bör bevaras och att detar särskilt viktigt, eftersom miinniskornii på den orten och i och kommuner inte hiir någrii möjligheter att ta ett annat arbete. Nr 147 gå in med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skulle dessutom varii mycket De fyller inte alltid deändamål som avses med dem, I mitt anförande i 20 |-|-|aj1980 december siide jag iitt det intefår vara vattentiita skott melliin arbetsmark- nadsdepartementet och industridepartementet, och det kiin iag upprepa i Skossindustrin, ''ag- ''tt gå in medarbetsniiirknadspolitiska åtgärder kommer att bli mycket Pi ,n dyrare, och det kan bli fallet ävenför andra bruk än Fridiifors, Jiig iir iilltså inte förnågon nedläggning i de fall där man har möjlighet att ekonomiskt driva bruken vidare, (vpk): Jag tänker säga några ord om min motion 973,som hiindlar om delar iiv inland. Motionen har också etlprincipiellt syfte med tanke på behovet av industrialisering av detta inlandoch vidareförädling av sågiide trävaror. Industriministern har dels i etl interpellationssvarhösten 1979, dels i dagens debatt uttalat att skogsindustrins fortsattautveckling måste inriktas på en ökning av vidaiefiirädlingen, medan de direktråvarukravande delarna av branschen inte kan tillåtas expandera totalt sett.Det har också bekräftats att stigning och vidareförädling av sågade trävarorger flera arbetstillfällen per volyinenhet än massaindustrin. Andra positivafakta är att sågning och vidareförädling av sågade produkter ger störreexportinkomster per förbrukad mängd råvara än sulfatcellulosa. Sågverken ärspridda över skogsbygderna, och en utveckling mot större förädling innebär enförstärkning av skogsbygdens basnäring. Ser man på en karta med en inprickningiiv sågverksrörelsen, finner man hur markant sågtätheten är i just inlandsregionerna. Det norrländska inliindet har ju alldeles särskildasvårigheter iitt utvecklas industriellt. Den ensidiga inriktningen på jord- ochskogsbruk ledde till svårii problem i samband med den kraftigastrukturomvandlingen i de här niiringarna. Inlandets människor, framför alltdess ungdom, blev under högkonjunkturen i stor utsträckning exporterad söderut.På grund av den starkii folkopinionen har dock en viss industrialisering kommittill stånd i vissa relativt välutvecklade orter i inlandet. Det är då främstfråga om småindustri och hantverksbetonade verksamheter. Man kan också läggamärke till alt sågverksindustrin har blivit inlandslokaliserad. Detta synessammanhänga med att de stora skogsindustriföretagen efter andra världskrigetövergick till att koncentrera produktionen på massa och papper.Sågverksrörelsen tonades ned av dessa storföretag. utgör ett exempel på dennautveckling. uppfördes med statligt stöd ett par modernasågverksanläggningar i orterna , Dessutom finns det ett antalmindre sågverk. Dessa delar av landet utgör vikliga basområden förett betydande skogsbruk. Därifrån hämtas avsevärda delar av vedbehovet även förden kustbaserade industrin. Den aktuella utvecklingen på många orter i dessa regionerkännetecknas 254 av en kraftig folkminskning. Främstdrabbas då de yngre åldersgrupperna. Inomloppet av innebiir trenden och prognoserna helt Nr 147 enkelt attmånga inliindsorter hotas till sin existens. Efter hiind som Tisdiigen den underlagetför kommersiell och social service raseriis hotar en triigisk 70 niiii 1980 utveckling,1 många fall iir det fråga om ett irntingen-eller, dvs, iintingen förslumning eller också offensiv utveckling. Men detta är också en utveckling som rent ekonomiskt utgörett hot mot pj pj skogsbruket. En rationell skötsel av skogsvård ochavverkningsiirbcte kriiver självfallet rekrytering av personal i skogslandetsbiisorter. Blir dessii biisorter sä försvagade att de inte håller rimligservice och har något så när iiimlikii förhållanden jämfört med andra orter,hotas faktiskt ett bra skogsbruk på grund av att man inte får människor sornsköter det. Av denna iinledning framstår det som alltmer angeläget att sökabygga upp ett mer varierat näringsliv, som i sin tur kan garantera boende ochservice i skogslandets basorter. Det ar inte fråga om att enbart viira så attsäga snäll mot inlandets människor, det är ett ekonomiskt intresse attvidmakthålla dessa biisorter för att upplandet skall kunna leva vidare ochförsörja våra skogsindustrier med råvaror. Det är i detta läge, och med tiinke på den pålediinde håll oftii diskuterade viktiga frågan om vidiireförädling av sågadeträvaror, iingeläget att använda just vidareförädling för att söka förbättrasysselsiiltningsliiget och serviceunderlaget i just de bygder som är omgivna avråvaror och diir redan en viss utveckling av sågverksrörelsen skett ellerhåller på iiti ske, I min motion pekas det på just möjligheten att vidareförädlingiiv sågade trävaror kan lokaliseras till inliindet och inte behövercentriiliseras. anser emellertid utskottet att detta är en siik förlänsmyndigheterna och utvecklingsfonden i Västernorrliind, Rent formellt kandetta sägiis vara ett slags svar. Men tillåt rnig, herr talman, att erinrti omatt länsmyndigheternii i - och det kan mina kolleger frånViisternorrliiiid siikcrt intyga - ofta har redovisat den besvärliga, för iittinte säga kiitiistrofiilii, utvecklingen i , Man har lika ofta hemsliillteller kriivt de siiitligii centrala myndigheternas medverkan i syfte atl styrany sysselsiittning till området, I några fall har detta lyckats, mengrundutvecklingen är densainniii - fortsatta och växande problem. Enligt vår uppfattning äger den i motionen aktualiseradefrågan en allmängiltighet för glesbygderna med deras sågverk, Utskottet skriversjälvt i betänkandet att i ett 20-tal kominuner i glesbygderna svaradesågverken för av den totala industrisysselsättningen, Dessiiorter torde också objektivt sett i många fall ha goda förutsättningar för denvidarefiir-ädling som bl, a, industriininistern uttiilat som iingelägen. Det i motion 973 aktualiserade området av kommunkunde därvid, som jag ser det, mycket väl tjäna som ett pilotfall för enstatlig utredning av frågan, vilket har föreslagits i motionen, vill,herr talman, med dessa ord vrka bifall till motion 1979/80:973, Nr 147 (): Tisdiigen den Herrtalman! Niir vi förrii aret hiidetillfiille att diskutera 20 p-|;,j 1980 Södra Skogsägarnas verksamhet ochaviseriiigen iiv nedliiggningen iiv fyrii bruk- niiniligen Delary. Götii och Emsfors - siiint till viss Skossindustrin '''''fastslog industriministern bl, ii, iitt dettii viir en principdcbiitt,Måhiindii kan man säga att det vid dettillfället viir en principdebatt, eftersom förhandlingarmellan företiig och iinstiilldii kniippt hiidc kommit igång.Men i diig-och jag bekliigiir iitt industriministern inte är hiir-iir vifiiimme vid en lidpunkt då vi kan konstiitera den bittra verkligheten. ärbesluten fattade och de liigstiidgiide MBL-förhiindlingiirnii iivkliirade - nuåterstår bara iitt avvaktii den dag niir fiibriksportarna stängs för gott omingenting görs nu - i varje fiill giiller det Emsfors bruk, Jiig hiide vekilpåminnii statsrådet om vad hiin yttrade i den interpelliitionsdebiitl vihade . På min direkta fråga omindustriininistern iinsåg att den innoviitionsverksamhet som bedrivs vidEmsfors bruk är av något värde för landet svarade Åsling: ""Till vill jag siiga att jiigsjiilvfallet är medveten om att Emsfors exportandel inte är oviisentlig och attden utveckling som där hiir skett är av stor betydelse. Men det måste ändåviirii företagets styrelse som gör den bedömning av Emsfors fortsättiiverksamhet som biira en koncernstyrelse kan göra. Men vi får niiturligtvisviirii beredda alt diskuterii de sociiila och siimhällsekonomiskakonsekvenserna av företiigets dispositioner, har förtförhandlingar med de anstiillda och det hiir haft niidvändigt samråd medkommuner och liinsmyndigheler får vi se vilka de framtidii utvecklingslinjernaär och viid vi från siimhiillets sida kiin görii för iitl bemästra de problemsom kan uppstå,"" nu är tiden kommen att gå ifrån principdebiiiten ochägna sig åt de konkreta sakfrågorna för alt verkligen få en godtagbar lösning.Men det hastar-statsrådet och regeringen, som barett ansvar för stiitens40 % av aktiekapitalet, har kiinske som många påstår alltför länge iivvaktiitutvecklingen, åtminstone när det gäller Emsfors bruk. är detdags för ingripande, och det måste bli en s. k, brandkårsutryck ning. har beslutat att Emsfors bruk skall liiggiis ned ihöst, Olika rykten går om huriivvecklingen skall gå till. Skall bruket slaktas och säljastill utländska intressenter - eller skall griivskoporiia få några veckors sysselsiittning? Diirmed skulle samtliga iinställda mista sinii jobb i Emsfors, Men så behöver det inte bli. Det finns köpiire till bruket - köpare som måste få besked om huruvida deras bud iir värt att diskutera. beskedet måste ges för att inte bruket skiill slå igen föresemestern, Utvecklingsfonden anser att det här aren bra lösning, likiiså de kommuniilii mvndighcterna och länsmyndigheterna, Fiickels representanter har också Viirit med och utarbetat planerna för en nedskärning av de anställdiis antaltill cii 160 personer, vilket de intresseiiide köpiirnii f(:irklarat sig kuniui giiranlera, Fiiiiinsieringsfrågan är löst och bankgiiriintieriia finns. Meddettii som biikgrund borde ju problemen varii bortii och den fortsatta sysselsätt- 256 ningen garanterad. Det finnsemellertid ett men. och det är att Södra SkogsägarnaAB från rent företagsekonomiska utgångspunkter vill sälja Nr 147 bruket ochdärför begär ett högt pris. Det hade varit intrcssiint att hörii om Tisdiigen den statsrådetÅsling nu är beredd iitt påverkii niir det gäller försöket iiii riidda 20 niitj 1980 eller om man stillatigiinde skall se på hur bruket splitiriis och Utskottet siiger att det vill understryka att företiiget isiiniråd med de pj pj anställda bör göra en översyn iiv de nu gällandepliinernii och undersökii möjligheterna till fortsatt drift av de hotade enheterna,Demiii fortsiittii drift måste också kunna diskuteras vid ett annatägarförhålhinde. säger ju att bruket har en framtid, rnenman hiir tydligen inte hiift förmåga att driva det lönsamt. finns det köparesom har undersökt möjligheterna att driva bruket vidare och som har bjudit ettvisst aiiliil . Därför hade det varit intressant, otnindustriministern hade gett svar på frågan om han anser att det är angelägetiitt diskutera den hiir lösningen medan det finns tid att göra det. ellerom vi, sorn sagt, skiill avvakta det definitiva slutet utan att ingripa. Dennafråga måste besvaras, eftersom den är av mycket stor betydelse. När det gäller Emsfors bruk måste lösningenvjira att låta bruket fortsätta sin verksamhet med andra ägare. Det väsentligiiiir titt bruket och jobben räddas. De företagsekonomiska aspekterna måste härvika för de samhällsekonomiska och sysselsättningsmässiga. även om det måsteske till priset av ett statlig inhopp. Jag förutsätter att det statligainhoppet skall ske på så sätt att industriministern kommer att medverka tillatt det hiir köpet går i uppfyllelse. Många har vittntit om skogsnäringensmyckel svårii problem f. n. Problemen finns inte minst i där flerahundrii. tusentals anställda känner oro . Skogsnäringensproblem tiis på djupaste allvar av företrädare för alla politiska partier, detvill jiig kraftigt understryka. Det största problemet är lönsamheten, beroende på denhårda konkurrensen på exportmarknaden. Hälften av massatillverkningen och tvåtredjedelar av papperstillverkningen går ju på export. En genomgripandestrukturomvandling är därför nödvändig, om över huvud taget skall kunnahävda sig som tränation. Men delta skapar på kort sikt svårasysselsättningsproblem. Därtill har många företag problem med råvaruförsörjningen. Socialdemokraterna har i motioner begiirt etthandlingsprogriim fiir skogsindustrin. De vill också ha ett s, k, strukturbolag, och kommunisterna har liknande krav. De hiir åtgärderna skulle, enligt min uppfattning, medföra iitl staten pä ett genomgripande sätt skulle styrti branschens fortsatta utveckling, Näringsutskotiets majoritet har inte heller ansett sig kunna stödja det socialdemokratiska förslaget, och jag deliir för min del utskottets uppfattning. Det finns all anledning att tro att regeringen med stort intresse följer frågorna om skogsindustrins framtid, även om jiig i 257 17 protokoll 1979/80:145-147 Nr 147 viss mån kan instiimma i den kritiksom tidigiire har friimfiirts I, ex, niir det I gäller iitt ge Vänerskog ett besked om och Åmotfiirs, Ärendet 20 nrri 1980 förtursbehiindliis dock inominduslridepiirteinenlet. Åslingsade så sent som här i kammaren att fonden för industriellt Skop ind t in utvecklingsiirbete koinmer att behandla Viinerskogs iinsökiin om någon vecka,Vidiire pågår ju förhandlingar mellan Vänerskog och Jag hoppas iitl dessii förhandlingar skiill ge resultat med det snaraste.