prot · G309107 · 1979-12-31 00:00:00 — i och för sig kanske fårett effektivt straff. Däremot får inte principen effekt, om konfiskationtillämpas som straff. finns inte det här straffet föreslaget i kommandeproposition, enligt vad jag har erfarit. Kommunikafionsministerns svar ger inteheller anledning att tro att det har kommit in i ett senare skede. Jag trorändå att det kan vara idé att informera de icke-socialistiska gruppledamöternahär i innan man börjar tala om nya förslag som har betydanderättsosäkerhetsaspekter i sig. Kommunikationsministern kan väl utveckla vad hanmenar och vilka problem han ser för rättssäkerheten här.Rättssäkerhetsaspekterna måste ju beaktas i det här sammanhanget. Det kan varabra att ha den debatten . Om virkestransporterna på tjälskadade vägar Det är riktigt att jag nämnde det här påhandelskammaren, och det har också sagts att man skulle kunna förverkafordonet. Just sådana skäl som här nämnde - det kan slåväldigt olika, beroende på hur mycket bilen är värd osv. - gör dock att fråganinte är fillräckligt klarlagd för att i varje fall jag skulle vilja ta ansvaretför att lägga fram ett sådant förslag, desto mer som jag knappast tror att riksdagenheller skulle vara beredd att acceptera det. Vi får se framöver, om den nya lagstiftningen med hårdarestraff är tillräcklig. Skulle den inte vara det, är ju förverkande - dvs. tar brottillhygget - en möjlighet. Men då måste vi väga in attstraffet i vissa fall kan bli mycket kännbart och i andra fall inte särskiltkännbart alls. Därför måste det kanske kombineras med någon annan åtgärd. Fördagen är det alltså inte aktuellt med ett sådant straff. I och för sig skulle jag kunna vara nöjd meddet svar som kommunikationsministern nu gav. Det ger åtminstone den bilden atthan talar ett språk med handelskammaren och ett annat med oss riksdagsledamöter,och det är ju det som sägs här i som skall vara vägledande för detarbete som bedrivs i departementen. Men jag tycker att man redan nu skullekunna säga ifrån, att det här inte är ett bra förslag och att man inte hellerskall överväga det inom departementen, eftersom det har många avigsidor ochockså skulle kunna vara ett prejudikat för att införa sådana straffsatser iandra sammanhang. Då skulle vi kunna få en orimlig situation när det gällerrättssäkerheten. Överläggningen var härmed avslutad. §15 Om virkestransporterna på tjälskadade vägar Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1979/80:157, och anförde: har frågat mig dels om jag ärberedd att medverka till en sådan författningsändring att väghållarna gesmöjlighet att fatta beslut om belastningen på vissa vägar vid tjällossning ochfillsammans med vägmyndigheten utfärda dispenser från dessa bestämmelser, delsom jag anser det möjligt att genomföra sådana bestämmelser så att de kan gällaunder årets tjällossningsperiod. Bestämmelserna om trafikföreskrifter vid tjällossningenändrades i syfte att förenkla handläggningen. Motbakgrund av erfarenheterna av den nya ordningen har trafiksäkerhetsverket idecember 1979 föreslagit vissa ändringar i bestämmelserna. Remissbehandlingenav framställningen har avslutats. Verkets förslag - som har mottagits posifivtav remissinstanserna - innebär ytterligare förenklingar, som ligger väl i linjemed förslag. Jag kommer att föreslå regeringen attta ställning i frågan. Med hänsyn till att tjällossningen i vissa län redan harbörjat är det inte lämpligt att genomföra förändringen redan till denna säsong. Jag vill först tacka kommunikationsministern för svaret. Anledningen till interpellationen är de stora problem somkan uppstå vid virkestransporter, speciellt . Imellersta , eller närmare bestämt i , , ochGävleborgs län, lär enligt en av professor vid skogshögskolanpublicerad utredning av det sekundära och av det tertiära vägnätetvara stängt för virkestransporter under tjällossningen. Det är mycket. Givetvis måste man stänga av vägar för att de inte skallbli totalt sönderkörda. Men det finns också möjligheter att köra vid vissafider, bl. a. efter nattfrost. När det nu i är så mycket som 150 milav det allmänna vägnätet och av de enskilda utfartsvägarna som är stängdaunder tjällossningstiden, då blir det svårt. Det kan röra sig om på enoch en halv månad, från fram fill . Under den tiden ärvirkeslagren vid bilväg i regel störst, och vad som ytterligare komplicerarsituationen är att skogsskadeinsekternas svärmningstid infaller i slutet aveller strax efter den här perioden. Då är det betydande risker för att storainsektsskador skall uppstå på skogen. Vi har också som bekant väldigt storaskador i , mycket mer än pä något annat håll. Det är klart att det vore önskvärt om dessa vägar kundeförbättras så att man hade att köra på i vanlig ordning. Mendet kostar ju stora pengar, och därför måste man utnyttja de möjligheter somändå kan finnas i den här situationen för att försöka klara av det hela påbästa sätt. En sådan möjlighet är att man kör, som vi säger, pånattfrost. Det kan vara varmt , så att vägarna löses upp, men pånatten blir det kallt; det lösa lagret fryser då till, och det kan finnasmöjligheter att köra på det -mycket goda möjligheter för resten. Menavstängningsreglerha och besluten i samband därmed skapar svårigheter, och härbehövs det stor smidighet. Väghållaren bör kunna få rätt att ge dispenser pålämpligt sätt. har föreslagit vissaändringar i trafikföreskrifterna, meddelar kommunikationsministern, och det ärbra att det kan bli sådana. Jag finner av kommunikationsministerns svar att hanär positiv också till den större smidighet som jag här har efterlyst. Han sägeräven att regeringen snart skall ta ställning till dessa frågor men att det intelär bh möjligt att genomföra en förändring redan till denna vår. Jag måste sägaatt det är beklagligt om det inte går. Om det nu är regeringen som skall bestämma i de härfrågorna - vilket jag utgår frän med tanke på svaret - vill jag ändå vädja tillkommunikationsministern om en snabb positiv behandling av saken. Det är såförfärligt stora Om virkestransporterna på tjälskadade vägar Om virkestransporterna på tjälskadade vägar pengar somstår på spel när det gäller virket. Industrin väntar också och vill ha merråvara - vi känner till den diskussion som pågår där. Dessutom riskerar vi attinte kunna komma till rätta med skadeinsekterna. Därför är det kolossaltbråttom i det här fallet med smidigare beslut i dispensfrågan. Om det nu ändåinte skulle gå vill jag , herr talman, med hänsyn tillkommunikationsministerns allmänt positiva inställning till dessa frågor hasagt, att jag utgår ifrån att möjligheter skall finnas till lokala uppgörelser,dispenser o. d. och att detta inte skall medföra olägenheten att vägarna måstestängas av helt, utan att det skall kunna ske enligt tidigare system. Jag utgårtrots allt från detta, men hemställer ändå om att man gör allt man kan för attförsöka få ett beslut redan nu för innevarande vår. Jag tackar än en gång försvaret. När jag nu funderar litet på saken måste jagsäga att det ligger rätt mycket i vad säger. Jag kan inte svaraför att vad jag nu säger är hållbart i detalj. I och för sig är det rikfigt atttjällossningen har börjat i vissa delar av landet, men givetvis inte i alla.Därför borde man kunna tänka sig att införa de nya reglerna i de län därtjällossningen inte börjat. Jag skall i morgon bittida höra efter om det finnsen möjlighet att fatta ett beslut så snabbt att man kan göra på detta sätt. Jag känner inte till vad alla bestämmelser ifråga om de här förslagen innefattar. Men om det fanns en möjlighet att göra enutbrytning i vissa avseenden innebärande att man kan klara det somkommunikationsministern här är inne på, vore det väldigt bra. Det är i högstagrad önskvärt med ett sådant beslut. Åtskilliga miljoner kan på det sättetkanske räddas. Jag är mycket tacksam för att kommunikationsministern, som jaguppfattar det, kommer att göra sitt yttersta för att detta skall bli möjligt.Jag hoppas verkligen det med tanke på ekonomin och jobben och mycket annat. Jagtackar än en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Föredrogs och hänvisades 1979/80:108fill skatteutskottet 1979/80:118fill utbildningsutskottet 1979/80:127och 129 till arbetsmarknadsutskottet 1979/80:137 till skatteutskottet § 17Föredrogs och hänvisades 1979/80:1917fill jordbruksutskottet 1979/80:1918fill socialförsäkringsutskottet § 18Föredrogs men bordlades åter Nr 108 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /80:12 och 13 Tisdaeenden Civilutskottetsbetänkanden /80:16 och 18 25 rnars 1980 Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres bland två gånger bordlagda ärenden dels socialutskottets betänkanden31 och 28-30 främst i nu angiven ordning, dels jordbruksutskottets betänkande29 närmast efter skatteutskottets betänkande 30 och dels utrikesutskottetsbetänkande 18 närmast efter lagutskottets betänkande 26. § 20 Anmäldes och bordlades 1979/80:95 med redogörelse förverksamheten i Offentliga sektorns särskilda nämnd 1979/80:123 om ändring i lagen (1966:742)om hotell- och pensionatrörelse 1979/80:132om ändring i upphovsrättslagen (1960:729), m. m. 1979/80:155 om lag om förbud underviss tid mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark § 21 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:1919 av medanledning av proposition 1979/80:70 om ändring i dubbelbeskattningsavtaletmellan och 1979/80:1920 av m. fl. 1979/80:1921 av PerPetersson m. fl. med anledning av propositionen1979/80:86 om taxering av industribyggnader 1979/80:1922 av m.fl. 1979/80:1923 av GabrielRomanus 1979/80:1924 av m.fl. med anledning av proposition1979/80:90 om kommunalekonomiska frågor 1979/80:1925 av . med anledning av proposition 1979/80:91 om statligt stöd till åtgärderför en ändrad vattenhushållning i 1979/80:1926 av m.fl. 1979/80:1927av m.fl. medanledning av proposition 1979/80:96 med förslag till ny utlänningslag. Nr 108 1979/80:1928 av m.fl. den /80:1929 av och 25 mars1980 1979/80:1930 av ochOlle medanledning av propsition 1979/80:104 om vissa högskoleadministrativa 1979/80:1931 av med anledning avproposition 1979/80:110 om en träteknisk utvecklingsenhet i 1979/80:1932 av m.fl. med anledning av proposition1979/80:114 om verksamheten vid 1979/80:1933 av m.fl. 1979/80:1934 av LarsWerner m.fl. med anledning av proposition1979/80:116 om åtgärder för att förbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvårdenm. § 22 Anmiildes och bordlades Justitieutskottetsbetänkanden /80:27 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till domstolsväsendet m. m. jämte motioner 1979/80:28 medanledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till m. m. 1979/80:29 medanledning av motion om översyn av ansvaret för offentliga funktionärer 1979/80:30 med anledning av propositionen1979/80:101 med förslag om filläggsbudgetII till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt gäller anslag till domstolsväsendet m. m. 1979/80:32 medanledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till justitiekanslern m. fl. myndigheter 1979/80:33 medanledning av propositionen 1979/80:78 med förslag till lag om skyldighetför utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, m. m.,jämte motion 1979/80:9 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Vägväsendet ochTrafiksäkerhet jämte motioner 1979/80:33 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser statens provningsanstalt jämte motioner 1979/80:34 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser vissa anslag inom handelsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1979/80:21 om anslag m. m. till arbetsmarknadspolitikenför budgetåret Tisdaeen den § 23Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:397av () till statsrådet om förhandlingarnarörande den s. k. OMUS-reformen: Enligt uppgift skiljs i dagparterna åt i förhandlingarna om OMUS-reformens konsekvenser för den högremusikutbildningen. Dessa har ägt rum , dvs. kort efter detatt fattade beslut om en förändrad högre musikutbildning. Utan ettavtal äventyras hela reformen. Arbetstagarparten begär nu att regeringen tillkallar enförlikningsman, vilket är helt unikt i fråga om en förhandling som grundas påorganisationsförändringar under löpande avtalsperiod. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet om regeringen avser att tillkalla en förlikningsman i enlighet medarbetstagarnas önskemål. 1979/80:398 av N'ds () till statsministern omkärnkraftsreaktorspro-grammet: Folkomröstningen gav ett klartgodkännande för ett energiprogram om användande av tolv kärnkraftsreaktorerunder . Efter valet har från ledande centerparfister uttalats atttolvreaktorsprogrammet inte skall fullföljas. Det är oroväckande då allapartier, även , sagt sig vilja respektera folkmeningens utslag i dennafråga. Mot denbakgrunden vill jag fråga statsministern: Är statsministern beredd medverka till att bygga färdigtoch ta i drift de tolv reaktorer som en majoritet av svenska folket i val sagtja till? §24 Kammaren åtskildes .