prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Medegen erfarenhet från jobbet i en skolstyrelse i ett kärvt ekonomiskt läge - ochdär av samtal med statsbidragskunnigt skolfolk - tycker jag nog att det äranmärkningsvärt att vissa kommuner "inte hunnit utnyttjastatsbidraget", för att citera interpellationssvaret. En sak är säker: det brister i information tillkommunerna! Det sägs också i svaret alt det i kommunerna "råder en vissosäkerhet" om hur bidraget skall användas. Kan det bero pä att det faktiskt finns en viss skillnadmellan riksdagsbeslut och förordningstext? beslutade i enlighet medproposition 1977/78:100, där del påpekas att bidraget har införts för att"de lokala planeringsråden skall kunna följa den inbyggda utbildningen ochutbildningen i företagsskola". Men i förordningen om statsbidrag församverkan mellan skola och företag vid inbyggd utbildning m. m,, ,återfinns ingenting om denna i beslutet angivna målsättning. Får jag frågastatsrådet om hon har uppmärksammat denna skillnad mellan riksdagsbeslut ochförordning och kanske kan förklara den? Jag har begärt ordet i den här debattendärför att jag tycker att den beskrivning av den inbyggda utbildningen-ellerden företagsförlagda utbildningen, som har kallat den i sininterpellation- inte stämmer överens med den bild av skolans verklighet som jaghar. har tydligen dystra erfarenheter attgrunda sina uppfattningar pä, men själv har jag också färska erfarenheter frånprimärkornrnunalt arbete, dels sorn-ordförande i skolstyrelse, dels somordförande i . Jag har dessutom kunnat följa den här verksamheten frånlänsskolnärnn-den i mitt hemlän, och mot den bakgrunden vill jag påstå trttMargot tecknar en missvisande bild av hur den inbyggda utbildningenfungerar. Jag vill påstå att den inbyggda utbildningen oftastfungerar bra och utgör ett mycket värdefullt inslag i det utbud som vi har atterbjuda pä gymnasienivå. I har vi den uppfattningen att reell arbetslivserfarenhetär en rnycket viktig del i gymnasieutbildningen, och dä inte bara på deyrkesför-beredande linjerna. Skall vi ge den arbetserfarenheten, måste vifinnas ute på företagen. Men vi menar också att det är skolan som har, ochskall ha, det fulla ansvaret för eleverna även i den inbyggda utbildningen. Vad jag däremot har mött i min tidigare verksamhet ärmånga gånger ett motstånd från fackliga organisationer, och då främst fränLO-håll, mot den inbyggda utbildningen. Och blir jag litet oroad av deuppfattningar som här ger uttryck för - på sitt partis vägnar,får man väl förmoda. Är det månne så att socialdemokratin och LO har för avsiktatt försvåra för våra ungdomar att få en utbildning som hjälper dem och somunderlättar för dem att fä ett arbete när de lämnar skolan? Om sä är fallet är det viktigt att de åtgärder, bl. a. ivad det gäller en förändrad statsbidragsgivning till gymnasieskolansföretagsförlagda utbildning, som statsrådet här har antytt,kompletteras med andra åtgärder i syfte att hjälpa dessa ungdomar. Till dettaär vi från beredda att medverka. Om den företagsförlagda gymnasieutbildningen påstod i sitt anförande atthuvudinnehållet i mitt svar skulle ha varit att jag för tillfället inte tänkergöra någonting. Får jag föreslå att läsa svaret en gång tilloch då kanske särskilt observera sista stycket! Jag är ledsen att jag inte på rak arm kan förklaraskillnaden mellan riksdagsbeslutet och förordningen. Men jag lovar MargotWallström att jag skall gå tillbaka till departementet och läsapå. Sedan har givit en något annorlunda bild avvad företagsförlagd utbildning handlar om, och jag skulle vilja påpeka ett felsom gjort sig skyldig till i sin interpellation. Hon nämnerdär att ca 55 000 elever, dvs. mer än hälften av alla gynrnasieeleverpå 3 protokoll 1979/80:54-55 Om den företagsförlagda gymnasieutbildningen gymnasieskolanslinjer och anknutna kurser, under /79 skulle ha deltagit i inbyggdutbildning. Jag ställer mig mycket frågande till den uppgiften. Enligt vad jaghar inhämtat från SÖ kommer ca 20 700 av de 106 417 elever som intogs igymnasieskolan på liirjer och linjeanknutnti specialkurser under läsåret1978/79 att under sin skoltid vara ute i inbyggd utbildning. Den del av den totala utbildningstiden som en elev är ute iinbyggd utbildning varierar mycket från utbildning till utbildning. Ca 900elever har tre fjärdedelar eller mer av den totala utbildningstiden förlagdtill företag. Ca 9 000 elever har en fjärdedel eller mindre av utbildningstideni form av itrbyggd utbildning. Det fanns under /79 också 67 905 elevplatser ispecialkurser kortare ån . Av de elevplatserna var 25 200 berörda avinbyggd utbildning, dvs. Det kanske finns skäl att i sttmrnanhanget också nämna atten stor del ;tv den inbyggda utbildningen sker inom vårdområdet - av deninbyggda utbildningen på linjer samt av den inbyggda utbildningen påspecialkurser kortare än ett är. Men här gäller ju speciella förutsättningareftersom landstingen har huvudansvaret för både den skolmässiga och deninbyggda utbildningen. MARGOTWALLSTRÖM (s): Vi verkar vara överens om atttillsynsansvaret för inbyggd utbildning måste utövas aktivt, sonr det står isvaret. Frågan är hrrr det skall ske. Jag tror att SSA-råd och yrkesråd kanspela en mycket viktig roll när det gäller planering och uppläggning avföretagsförlagd utbildrring. Därför tror jag inle heller att det skulle skadaatt man utifrån riksdagsbeslutets målsättningar gav klarare anvisningar tillkommunerna om användningen av statsbidraget för att stimulera kontakter mellanskola och företag. Tvärtom skulle det visa att vi värnar omutbildningskvaliteten. Jag vill i detta sammanhang vända rnig till LarzJohansson, som här gjorde ett inlägg. Vi måste visa att vi värnar omutbWdrwngskvaliteten även när det gäller elever pä yrkesinriktade linjer igymnasieskolan. Den företagsförlagda utbildningerr, som man kan anta kommer attfortsätta att öka i omfattning, har många viktiga värden, och den kanförbättras. Det är därför jag har framställt denna interpellation. Jag troralltså att kvaliteten på den här utbildningen är varierande. Jag har självvarit ute och sludertit företagsförlagd utbildning, som fungerat väldigt bramen där man på ett eller annat sätt ändå har upplevt de problem som jag pekarpå i min interpelhttion. Jag tror att denna utbildning kan förbättras bl. a.genom att man ger handledarira utbildning, genom att man planerar fackligmedverkan i itndervisningeir, genom att man ser över vilka läromedel som behövsi utbildningen-kort sagt att man ställer krav på innehållet i utbildningen. Detskall inte få bero på ttir om eleverna får en bra yrkesförberedande utbildning. Jag vill påpeka för att jag anser att denhär utbildningen, som jag sagt, har många viktiga värden. Vi måste setill att vi även varvar teori och praktik. Skolstyrelserna bör utöva en aktivtillsyn över utbildningen, och vi måste lära oss att använda statsbidraget, t.ex. för att underlätta för studierektorer och för yrkeslärare att komma ut ochse hur utbildningen praktiskt bedrivs. Det har här pekats på hur statsbidragetkan användas. bör vi ge klarare riktlinjer för användningen och göradet utifrån riksdagsbeslutet att de lokala planeringsråden bör vara med iplaneringen och uppläggningen av utbildningen. Det är bra att gör de härinstämmandena och konstaterar att inbyggd utbildning är ett värdefullt inslag iskolan och att man skall sträva efter att få mer av varvad utbildning. Det ärsynpunkter som vi helt kan ställa oss bakom och som vi har drivit väldigtlänge. Men att jag blev litet orolig och gick upp i debattenberodde på att mycket av det som står i interpellationen ordagrant är hämtat uren liten skrifl som heter "Den företagsförlagda gymnasieutbildningen.Erfarenheter och synpunkter" sorn LO har givit ut och där det underrubriken heter: "Med våra erfarenheter bakom oss, ställer vi fråganorn det över huvud taget är nödvändigt att utnyttja företag/institutioner igymnasieutbildningen." Ställer man sig där tveksam till det tycker jag det är braatt det nu slås fast att vi behöver den inbyggda utbildningen. Dä kan vi varaöverens. Jag tror också, , att denhär utbildningen kan förbättras, och jag vill förbättra den. Det har varit minsträvan väldigt . Även jag har läst skriften frän arbetsgruppen inom LO, och det är uppenbart attMargot också har läst den. Den riktar kritik mot såväl skolan somföretagen och arbetsmarknadens parter. Men jag tycker att det förtjänar nämnasatt arbetsgruppen i skriften också anger en hel rad positiva exempel, vilketvisar att uppgiften ingalunda är olöslig. Och vad beträffar skolan torde enförstärkning av resurserna för tillsynen kunna förbättra läget, liksomnaturligtvis en sådan här debatt, där vi båda, för att inte säga alla tre,understryker att det är fråga om utbildning och att det är skolan som hartillsynsansvaret. Om den företagsförlagda gymnasieutbildningen MARGOTWALLSTRÖM (s): behöver inte vara förskräcktöver att jag har läst LO:s skrift. Det är ju ingenting konstigt i det. Jag hartvärtom tagit vara på de erfarenheter som LO redovisat i skriften och försöktta rned så mycket som möjligt i interpellationen. Här har man ju utifrån sinaerfarenheter pekat på problem som man tycker att vi måste ta itu med, så del ärabsolut ingenting att bli vare sig rädd eller förvånad över. Nr 54 Som sagt: Vi. kan förbättraundervisningen, som jag nämnde tidigare, Måndauen den genom att ge handledarnautbildning, planera facklig medverkan i undervis- ningen, se över läromedlen och, föratt sammanfatta, 5;«//fl krav på innehållet i undervisningen. Dä kan vi ocksåvärna om utbildningskvaliteten. Överläggrringenvar härmed avslutad. § 10 Om alkohol reklamen Kommunikatioirsrninislern ULFADELSOHN erhöll ordet för att besvara (vpk) anmäldafråga, 1979/80:170, och anförde: har frågat mig om jag, motbakgrund av dels AB Trafikrestaurangers reklamkampanj för Centralensresttrurang, dels den debatt som just nu förs om alkoholens skador ochalkoholbrukets omfattning, anser irtt ett statligt bolag bör göra reklam för alkohol. Det är självklart att statligaföretag skall följa de lagar och förordningar som gäller alkoholreklam.Konstrmentverket övervakar ;ttt sä sker. INGA (vpk); Jag skall be alt få tacka för svaret. Det varkort och koncist. Just nu pågår en intensiv annonskampanj för Centralensrestaurang i . Vi kan se annonserna på pendeltåg och i gångarna påCentralstationen. Man har just bekostat en dyrbar ombyggnad av restaurangenoch vill väl locka folk på det här viset. På annonsaffischerna ser man en interiör fränrestaurangen, och en äldre herre tar emot ett glas frän en servitris. Mottotför reklamaffischen är; "Vi är stolta över vår personal." Attinnehållet i glaset är alkohol är uppenbart. Just nu debatteras alkoholens skadeverkningar ochomfattningen av alkoholmissbruket. Det beräknas att 300 000 människormissbrirkar alkohol . Allt fler ungdomar i allt yngre åldrar användersprit. Mot bakgrund av detta tycker jag att det är märkligt och fel av ettstatligt företag att direkt göra reklam för alkohol. Dessutom är alkoholreklarnförbjuden. Just sådana här affischer verkar också demoraliserande, framför alltpå ungdomar. Det är en förförisk annons. Det verkar som om det är fint att drickaalkohol. Man visar upp en just miljö. I engelska TV-serier, som vi har haftgott om här i landet, visas vackra människor med whiskyglas i händerna i vackrarum med vackra möbler. Reklam görs för att påverka i visst syfte. Det finns olikautredningar sorn visar reklamens genonrslagskraft. Det är förbjudet att görareklam för alkohol. gör SJ:s restaurang understucken reklam för alkohol. Jag har frågat om han tycker att detta ärriktigt. Och han svarar att det är självklart att statliga företitg skall följade lagar och förordningar som gäller beträffitnde alkoholreklam. Men görrnan ju inte Detär tvärtom så att just SJ;s restaurang här i har affischer som görreklam för alkohol. skall övervaka att lagar och Måndagenden förordningarföljs pä del här området. Uppenbarligen har 17 december1979 inte gjortdet i det här fallet. Därför vill jag fråga vad han ---------- tänkergöra för att få bort den här reklamen. Här, , har vi corpus delicti. Härsitter den där mannen och har fåll ett glas - jag visar affischen för kammarensledamöter. har gjort sig skyldig till ett fel. Hon sägeratt det är alldeles uppenbart alt det är alkohol i glaset. Del visar möjligenatt Inga Lantztroralt det är uppenbart att det är alkohol i alla glas här ivärlden. Så är inte fallet. Jag har gjort källforskning, och det har visat sigalt den fotograf som tagit bilden har fotograferat sin svärfar. Och svärfadernhar Pornmac i glaset. Min association när jag först såg affischen var närmastatt det var iste i glaset, men det var alltså , Jag tror att vi gör varandra en otjänst om vi dramatiserarupp den minsta affisch till att ge reklam för alkohol och till att varaförförisk. Det är egentligen ganska naturligt alt en äldre herre sitter vid ettrestaurangbord och av en trevlig servitris, som man dessutom är stolt över, fårett glas . Jag tycker inte, herr talman, att vi skall göra någon storstatlig rättssak av delta glas . INGA (vpk): Jag konstaterar att tycker här affischen är rätt och riktig. Det är ju en av finesserna med reklam attden skall ge associationer, och associationer får man av den här affischen. Detär alldeles uppenbart att det är avsikten. Det är klart att det skulle kunnavara hallonsaft i glaset - jag har funderat på det också, men associationen gårtill sprit och alkohol. I och med del blir det förvisso en påverkan. Med tankepå de skadeverkningar som vi vet att alkoholen har och den effekt som reklam iallmänhet har är det olyckligt och felaktigt att utforma en alfisch pä det härsättet. Jag är väldigt förvånad över att inte delar min oro. Jag förstår inte varför man inte skulle kunna ha mjölk iglaset. Man kunde vara lika stolt över sin personal för det. Det råder ingettvivel om att SJ:s restaurang här på ett understucket sätt gör reklam föralkohol. Av interiörbilden får man också känslan av att det är fint och riktigtatt dricka alkoholdrycker. Jag är som sagt väldigt förvånad över att delar min oro för denna typ av reklam som görs av ett statligt företag. Det finns ju regler för detta, och det ärkonsumentverkets sak att övervaka att de följs. Det går bra att anmälaannonsen, men ingen enda Om kollektivtrafikens betydelse ur energihushållningssynpunkt människahar gjort del, trots att den står överallt och är synlig. Sedan kan jag konstatera att och jag har olikaassociationer. Där associerar till sprit, där associerar jag tillspritfritt. Dä hade kanske ett glas mjölk gjort lika stor verkan - så långt ärInga Lantz och jag överens. INGA (vpk); har ju figurerat i pressen ettantal gånger, och jagförstär att han också har vana från restaurangbesök. Detär väl uppenbart att vad man här menar är att göra reklam för alkohol. Sedan är det klart att det går att anmäla affischen. Menjag tycker att det hade varit mycket bättre om man från regeringens sida tagitavstånd från den här typen av reklamaffischer. Det är alldeles korrekt att jag har figurerati pressen och alt jag har vana från restaurangbesök. Jag vill bara tillägga förkammarens kännedom att detta gäller även för . Överläggningen var härmed avslutad. § 11Om kollektivtrafikens betydelse ur energihushållningssynpunkt Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:197, ochanförde: har frågat mig om jag är bereddatt ta de initiativ och ställa de resurser till förfogande som krävs för attundersöka om a) SJ:s lågprissatsningoch b) den satsning påett väl utbyggt regionalt kollektivtrafiksyslem som skett i t. ex. länhar lett till påtagliga resultat ur energihushållningssynpunkt. Del är angeläget att bygga ut kollektivtrafiken av mångaskäl. Ett är att energi kan sparas om bilister i tillräcklig omfattning gåröver till att åka kollektivt. Sambanden mellan utnyttjandet av olikatransportmedel och energiåtgången har noggrant kartlagts i en studie som gjortsvid Tekniska högskolan i och finansierats av transportforskningsdelegatio-nen. SJ gör nu intervjuundersökningar för att kartläggaeffekterna av lågprissatsningen. Undersökningarna gör det möjligt att bedönraeffekterna på energiåtgången genom att de ger information om hur mångaresenärer som har börjat åka tåg i stället för egen bil. Transportnämndenhar medverkat vid planeringen av kollektivtrafiken i Uppsalalän och följer upp resultaten ur energisynpunkt. De resultat man fåttfram tyder pä att det ökade utbudet av kollektivtrafik lett till att energisparats i länet. Jag vill allmänt säga att det är angeläget att effekternaav förändringar i kollektivtrafiken följs upp och kan ligga till grund förytterligare förbättringar. Det finns goda möjligheter att göra detta inomdagens institutionella och ekonomiska ramar. Bevakning av dessa frågor är en avkommunikationsdepartementets verkligt angelägna uppgifter. BIRGriTA (); Jagber att få tacka kommunikationsministernförsvaret. Jag tyder det som positivt och som avsett att ange en högambitionsnivå inom departementet och regeringen på detta område. Det är jusjälvklart att så också måste vara fallet, när rnan vet hur mycket energi somfaktiskt kan sparas genom övergång till en god kollektivtrafik - förutom deandra välfärdsvinster som då kan göras. Låt mig bara peka på ett par exempel. En bilist som åkerensam i sin bil till arbetet förbrukar i genomsnitt tio gånger så mycket energisom den som reser i en fullsatt buss. Bland de resenärer som åker i egen biltill arbetet i mitt län förbrukar de som åker på landsbygden av all energisom åtgår för arbetsresor, medan förbrukas av de dubbelt så mångastadstrafikanterna. Den utveckling som har skett på detta område det senasteåret när det gäller tågtrafiken i landet som helhet och i mitt eget län ärdärför oerhört glädjande, tycker jag. Medan i vissa kommuner 3 ä för någraår sedan åkte kollektivt i milt län, finns det nu exempel som visar att 80 %åker kollektivt till arbetet. Det är alltså en oerhörd förändring som harskett. Och den har kunnat ske med en mycket obetydlig insats i pengar räknat -en femprocentig resursökning, kombinerad med en mycket noggrann planering ochen mycket fin information. Jag skall efter debatten till överlämnaen mycket trevlig broschyr, som har delats ut till alla hushåll och sorn gertydlig och bra information - ett praktexempel pä hur samhällsinformation skallfungera när den är som bäst. På detta sätt har man när det gäller kollektivtrafiken päett år fått en 100-procentig ökning av resandeströmmen. Det är ett oerhört fintresultat. Utöver energihushållningsresultatet har vi indirekt nått ett annatresultat, att många människor har fått råd att resa och har fått möjlighet attta ett arbete, något som de tidigare inte hade möjlighet till. säger kommunikationsministern att det här arbetet skallges hög prioritet. Jag hoppas att så blir fallet. Jag är naturligtvis medvetenom att transportnämnden följer arbetet i . Men jag vet också att ännuinget särskilt har gjorts för att t. ex. följa upp de intervjuundersökningarsom 1975 genomfördes rned ca 800 hushåll eller de arbetsgivarenkäter som ocksågjorts före den här omläggningen. Det vore väldigt värdefullt att få ett positivt svar päfrågan om sådana uppgifter som i och för sig kräver relativt obetydligaekonomiska insatser Om kollektivtrafikens betydelse ur energihushållningssynpunkt Om kollektivtrafikens betydelse ur energihushållningssynpunkt ingår idet arbete som kommunikationsministern säger sig skola prioritera. Viefterlyser ett konkret initiativ, för något sådant har ännu inte tagits när detgäller att följa upp de undersökningar som gjorts i län. Det finns juinte sä många andra län där sädana undersökningar kan göras. Jag håller med om att arbetetnär det gäller Lokaltrafik har givit påtagligt bra resultat pä kortlid. Del har resulterat i en stor övergång till kollektivt åkande - och detfaktiskt till en ringa kostnad för skattebetalarna. Jag kan också meddela räknar med att ha gjort en besparing pä ca drivmedel perår, men det är en preliminär siffra. Jag förutsätter att man påtransportnämnden skall göra en uppföljning av de enkäter som gjorts, särskiltsom Lokaltrafik är en av de allra första regionala huvudmännen förtrafiken. Därför är det viktigt att följa upp arbetet noggrant, och jagförutsätter att transportnämnden gör det. Som en kompletterande upplysning kan jag säga beträffandelågprissatsningen på SJ att ungefär hälften av de nya resenärerna är sådanasom tidigare skulle ha åkt bil om inte lågpriset fanns och att ungefär enfjärdedel av trafikanterna är helt nva. BIRGITTADAHL (s): Det är bra att kommunikationsministernförutsätter att transportnämnden kommer att följa upp detta arbete. Jag hoppasall transportnämnden också läser kammarprotokollet. Men om det nu skullebehövas en särskild insats för att få transportnämnden att ta erforderligainitiativ förutsätter jag alt kommunikationsministern ser till att så sker. Detkan ju inte vara så svårt. En sak har jag lärt mig. och det är att maninte skall utlova några extrapengar, förda kommer som ett brev på poslen ettäskande för just detta ändamål. Som säger är det inle särskiltkrångligt att följa upp detta arbete i . Det kan säkert göras utan extraanslag. På den punkten måste jag tyvärr anmäla enavvikande uppfattning. I varje fall kan vårt läns trafikbolag inte göra det.Därtill finns det inte resurser, och det vet efler den uppvaktningsom företogs med anledning av de ökade drivmedelspriserna. Å andrasidan skulle en sådan undersökning kunna göras till en relativt låg kostnad.Det sägs i svaret att det finns goda möjligheter att göra det inom dagensinstitutionella och ekonomiska ramar. Kan det då inte tolkas som att rnanskulle ha råd med det anslag på ca . KommunikationsministernULF ADELSOHN; Herr talman! Överläggningen var härmed ttvslutad. § 12 Om hastighetsbegränsningar med anledning avenergiförsörjningsläget Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:198, och anförde: har frågat mig om jag anser attden bedömning som låg till grund för slopandet av den tillfälliga hastighetsbegränsningentill har visat sig hållbar. har vidare - om så inte är fallet - frågatom jag är beredd att överväga nya hastighetsbegränsningar. Hastighetsbegränsningen infördes vidmidsommartid och skulle vara till utgången av . Den dåvarande regeringen beslöt attinte förlänga den särskilda hastighetsbegränsningen ytterligare. 1 en prognosbedömdes de kommersiella lagren av bensin komma att vara mycket små . Detta berodde främst pa att ett raffinaderi varit delvis avställt iseptember för översyn. Vidare förekom en omfattande export av bensin medanledning av att ett utbyte pågick av bensin till lägre blyhalt. Någon svårighetatt importera bensin förelåg inte. Försörjningsprognosen innebarvidare att beräknades en uppgång av dekommersiella lagren. Till bilden hör även att bensinlagren normalt är sornlägst . Därefter brukar en lageruppbyggnad ske. kan både och jag liisa facit av denbedömning som gjordes . Försörjningslägel för bensin blevnågot sämre än vad man trodde . Att de kommersiella lagren i oktobervar lägre än beräknat torde främst bero på en fortsatt omfitttande export. Förtiden augusti t. o. m. har exportlicenser för sammanlagt 329 000rn' bensin meddelats, vilket utgör av exporten . Mot bedömningen av försörjningsläget måste också ställasde besparingar som kunde ha uppnåtts med en fortsatt hastighetsbegränsning till90 km . Det normalt låga trafikarbetet och det dåliga väglaget undersenhösten och vintermånaderna innebär att besparingarna blirsmå i förhållande till vad man kan uppnå under sommarens intensiva trafik. Jag är naturligtvis beredd att när försörjningslägetmotiverar det föreslå regeringen att överväga nya särskildahastighetsbegränsningar eller andra åtgärder som kan minska energiförbrukningen.F. n. är ingen sådan åtgärd planerad. Däremot har regeringen höjt beredskapenväsentligt inför en Om hastighetsbegränsningar med anledning av energiförsörjningsläget Om hastighetsbegränsningar med anledning av energiförsörjningsläget