prot · G309119 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:119 § 1 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:160 om kommuns rätt att anordna lokalfolkomröstning har i interpellation 160 fördet första frågat mig om jag är beredd att redovisa min tolkning avkommunallagens intentioner vad gäller kommunernas rätt och möjligheter attanordna lokala folkomröstningar som ett led i en beredning av enkommunalpolitisk fråga och för det andra på vilket sätt tillämpningen avkommunallagens bestämmelser vad gäller kommunernas rätt att ordna lokalafolkomröstningar enligt min mening kan följas upp. Avsikten var att interpellationen skulle ha besvarats . har emellertid blivit förhindrad att ta emot svaret.Jag kan därför inte besvara interpellationen inom föreskriven tid. Vi har nukommit överens om att jag skall besvara interpellationen . Budgetministern ordet för att besvara () anmäldainterpellafion, 1979/80:158, och anförde: I en interpellation omläskedrycksbeskattningen har ställt följande frågor till mig: När avserregeringen att avlämna det av beställda förslaget omläskedrycksbeskattningen? I vilken månkommer departementet att beakta läskedryckernas alkoholpolitiska betydelse vidutarbetandet av det av beställda förslaget? Avserbudgetministern att också ta med lättölet i förslaget? Vilkenbetydelse för departementets bedömning tillmäter man branschens svårasituation? Mot bakgrund av tidigare uttalanden i propositioner,utskottsbetänkanden och beslut i pågar f. n. inom budgetdepartementeten översyn av dryckesbeskattningens inriktning och utformning. De aspekter pådryckes-beskattningen som tagit upp i sin interpellation kommeratt ingå i denna översyn liksom även andra med dryckesbeskattningensammanhängande frågor. Jag kan inte säga när detta arbete kan 7 protokoll 1979/80:117-120 slutförasoch när ett ställningstagande till dessa frågor skall kunna redovisas förriksdagen. Jag får tacka statsrådet och budgetministern försvaret påmin interpellation. Jag hade inte väntat mig något långt och ingående svar utanmera upplysande information. Ett kort svar kan vara väl så informativt sorn ettlångt. Men det svar som jag nu har fått måste jag tyvärr karakterisera somenbart kort. Sedan fattade beslutet att ge statsrådet iuppdrag att återkomma med förslag rörande läskedrycksbeskattningen harytterligare fakta kommit fram, och flera tunga instanser har yttrat sig ifrågan. Jag begär inte att budgetministern skall uttala sig om skattetekniskaproblem eller ge ett svar på frågan om det rent praktiska genomförandet avreformen. Men det borde enligt min mening ha funnits skäl för budgetministernatt ge några synpunkter på de fyra frågor som jag har ställt. Jag är medveten om att det på detta område pågår ettarbete i statsrådets departement. Jag är också medveten om attsamordningsfrågorna numera är ganska krångliga och besvärliga inom regeringenskansli. Det kan naturligtvis förklara statsrådets försiktiga hållning. Men jagborde ändock ha kunnat få några fler synpunkter på mina frågor. Den första frågan, inom vilken tidrymd - i vår eller ihöst - som vi har att förvänta att ett förslag läggs på bord, bordedet gå att ge ett ganska rakt svar på. Fråga 3. om lättölet kommer med ibedömningen, är likartad. Frågorna 2 och 4 rör mera färdriktningen.Departementets målsättning borde i detta läge vara fastlagd - det finns jumånga skäl som talar för beskattningens borttagande. Det är min riksdagskollega jag här i motionerade om läskedrycksbeskattningen, och sedan desshar många hävdat samma krav. Låt mig förutom skatteutskottet och fånämna några myndigheter. För det första har alkoholpolitiska nämndframställt förslag om att skatterna på både läsk och lättöl skall slopas. Mananför alkoholpolitiska skäl. Nämndens kompetens och dess folkrörelseanknytningbehöver inte ifrågasättas när det gäller dess önskemål om åtgärder. För det andra har kommuns alkoholpolitiskautredning utifrån det akuta läge som föreligger vad gäller ungdomensalkoholvanor i storstaden föreslagit att skatterna skall prövas. För det tredje har också det statliga Brygginvest - somligger under budgetdepartementet - föreslagit ett borttagande av skatternasåsom en förutsättning för att bryggeribranschens struktur skall kunna anpassasbl. a. till sysselsättningspolitiska målsättningar. Man skulle också kunna säga att bryggeribranschen längehar krävt en reform på detta område och att kravet har skärpts än mer närproduktionskapaciteten inte längre står i relation till efterfrågan. Denefterfrågan är bl. a. beroende av ett beslut som jag själv har varit med om attfatta häri . nämligen beslutet om niellanölsförbud. Staten har ettansvar för den situationen, menar branschen. Även från den fackliga sidan, inte minst frånLivsniedelsarbetareförbun-dets sida, har man skärpt kravet på att skatten skallslopas. Det gör de anställda i branschen med rätta, med hänsyn till den oro dekänner för sina jobb. Enligt mitt förmenande finns det tre mycket starka skälför ett slopande av läskedrycksskatten: Det är för det första det alkoholpolitiska skälet. Däromtalar vi tillräckligt mycket i samhällsdebatten . Det andra skälet är det näringspolitiska. Det väger minstlika tungt, mot bakgrund av bryggeribranschens strukturella kris.småbryggeriernas akuta läge och den sysselsättningspolitiska situationen i demindre orter där dessa bryggerier är belägna. Men det finns ett tredje skäl, som kanske har kommit borti den allmänna debatten, och det är det konkurrensjämlikhetsmässiga skälet.Likartade och identiska produkter behandlas olika, vilket drabbar en branschoch gynnar andra. Jag skall inte så mycket beröra de alkoholpolitiskaskälen, men det finns anledning att betona åtminstone ungdomarnas alkoholvanor,som står i blickpunkten förvår uppmärksamhet. sätter regeringeni gång en stor kampanj. Vi skall inte glömma att den attitydpåverkan som nupågår måste följas av ett erbjudande av alternativ, för att kampanjen skalllyckas. Vi kan inte tro att vi kan ta bort ett invant beteende utan att erbjudanågonting annat. Vi måste visa att vi förstår ungdomarnas situation och att viverkligen vill ge dem någonting konstruktivt i stället. Vi får inte schabblabort det gensvar som finns hos ungdomen genom att själva framstå som fanatikeroch önsketänkare. Vad vet vi om ungdomen? Alkoholkonsumtionen är utbredd,och en hög andel ungdomar dricker mycket och ofta. Ungdomens vanor är enspegling av de vuxnas. Men det som är intressant är att utvecklingstendensernainte är likadana. 1978 minskade de vuxnas konsumtion, men de ungas ökade. Under1979 var förhållandet det motsatta. Aktiviteter för ungdomar måste därförföljas av en anpassning till ungdomarnas synsätt och inte till hur vi vuxnatycker och tänker. Tonåringarna kan tänka sig alternativa drycker. Men dessadrycker måste vara accepterade. De måste vara "inne" och ingå iungdomarnas umgängesvanor. En genomförd SIFO-undersökning har visatatt läsken är en attraktiv och accepterad dryck. Läsken är helt enkelt det endaalternativet till alkoholdryckerna. Tre av fyra tonåringar som dricker alkoholkan personligen tänka sig att byta ut alkoholdryckerna mot läsk. Nio av tioungdomar anser att läsken är den främsta alternativdrycken. Andra drycker fickbetydligt lägre värden. Till det positiva med läsken skall vi dessutom noteraatt konsumtionen av läsk har ökat bland ungdomarna under 1978 och 1979.Alkoholpolitiskt har alltså läsken betydelse i den kampanj som vi för. Lättölsbeskattningeningick inte i den beställning som statsrådet fick av ,men både alkoholpolitiska nämnden. Brygginvest och andra instanser- inte minstLivsmedelsarbetareförundet - har klart argumenterat för att lättölet bör kommamed i sammanställningen. Frågan om konkurrensjämlikheten vill jag helt kortfattatberöra ytterligare. har konsumtionen av alkoholfria drycker,dvs. juice, saft, läsk och stilldrinkar. Det är i och för sigglädjande, men det är endast juice och i viss mån saft som verkligen har ökat.Konsumtionen av läsk har totalt sett minskat. Detta måste bero påbeskattningen, för innehållsmässigt är ju dryckerna likartade. Vi bör ävenbetänka att mineralvatten beskattas. Här föreligger inte konkurrens på likavillkor. Jag har inte velat betona de alkoholpolitiska aspekterna ialltför hög grad, eftersom jag också velat föra in de näringspolitiska.Bryggeriernas överkapacitet beräknas vara . Detta motsvarar ivolym produktionen vid samtliga mindre bryggerier utanför storstadsområdena.Bryggerikrisen är delvis betingad av beslut att förbjuda mellanölet.Samhället har således både ett moraliskt ansvar och ett sysselsättningsansvar,vilket Brygginvest också har påpekat. Samhället kan mildra krisen genom ettkombinerat alkoholpolitiskt och näringspolitiskt beslut om att slopa läsk- ochlättölsskatterna. Det är här jag ställer min förhoppning till statsrådets medverkan. Jag är inte minst med tanke på statsrådetskorta svar medveten om att jag har argumenterat länge, men jag hoppas att jaghar givit statsrådet ytterligare argument i den debatt som förhoppningsvisunder våren skall utmynna i ett positivt beslut här i . Jag anser attde fyra frågor jag har framställt i interpellationen är viktiga, och jag hoppasatt jag kan få ett förtydligande svar från statsrådets sida. Jag är inte i behov av att replikera iegentlig mening, eftersom jag inte har så mycket att invända emot de synpunktersom framfört såväl i interpellationen som i sitt inlägg här.Dessa synpunkter kommer att ingå i den prövning som vi arbetar med. Det är riktigt att jag har lämnat ett kort svar, och detberor delvis på min vana att inte i detalj redovisa någonting förrän eningående prövning är färdig så att vi är helt på det klara med innehållet i ettkommande förslag. Men även om svaret är kort, så är det ju egentligen rättinnehållsrikt. Jag säger nämligen att prövningen görs just mot bakgrund avuttalandena i propositioner, utskottsbetänkanden och beslut i . Detbetyder att de här framkomna synpunkterna utgör underlag och ärriktningsgivande för den prövning vi nu håller på med, och självfallet ingårsom underlag också den framställning som vi alldeles har fått frånsocialstyrelsens . Det betyderatt prövningen omfattar inteenbart läskedrycker utan också lättöl. Mot bakgrund av vad haruttalat finns det också skäl att i alla avseenden omprövadryckesbeskattningen. Även om jag inte kan svara på detaljfrågor, menarjag att svaret i sak ger ett klart besked om målsättningen ochviljeinriktningen när det gäller den prövningsom nu sker. Jag kan inte heller ge något klart besked om när förslagetkommer. undrar, om det kommer i vår eller . Låt mig sägaatt en sak är alldeles klar: Förslaget kommer . Jag tackar statsrådet för de klargörandesynpunkter som han framlade i sitt senaste inlägg. Därmed anser jag att jagfått tillfredsställande svar på mina frågor. Om landets indelning i sjukvårdsregioner Överläggningen var härmed avslutad. §3 Om landets indelning i sjukvårdsregioner Statsrådet erhöll ordet för att besvara HansAlséns (s) anmälda interpellation, 1979/80:162, och anförde: har frågat om jag avser attomedelbart uppta överläggningar med företrädare för läns landsting ochAkademiska sjukhusets direktion samt övriga berörda sjukvårdshuvudmän med anledningav den aviserade propositionen rörande landets indelning i sjukvårdsregioner. Jag kan försäkra att det är min bestämda avsiktatt presentera en proposition om regionsjukvården, som så långt möjligt ärförankrad hos sjukvårdshuvudmännen. Av denna anledning har jag också som ettled i beredningen haft en eller flera överläggningar med de huvudmän som ärnärmast berörda. Bl, a, har jag, som själv har nämnt i sin fråga,haft en överläggning med företrädare för läns landsting och Akademiskasjukhuset i , HANS (): Jag vill först rikta ett tack tillsjukvårdsministern för att hon har svarat på min interpellation. Det har gått interpellationenframställdes. Mot den bakgrunden, och framför allt mot bakgrund av att jagbedömer att frågan har stor betydelse, måste jag ärligt och uppriktigt säga attsvaret knappast imponerar, varken till omfång eller till innehåll. Jag skall beatt få förklara mig genom att kommentera det svar som har lämnats. Statsrådet sade: "Jag kan försäkra att detär min bestämda avsikt att presentera en proposition om regionsjukvården, somså långt möjligt är förankrad hos sjukvårdshuvudmännen," I och för sig ärdet väl så för en svensk riksdagsman, och för vilken svensk medborgare somhelst, att han verkligen vill kunna ta en försäkran från ett statsråd påallvar. Tyvärr måste jag säga att detta inte alls är möjligt i det här fallet.Skälet härtill framgår, om man läser vidare. Det står nämligen så här: "Avdenna anledning har jag också som ett led i beredningen haft en eller flera Om landets indelning i sjukvårdsregioner överläggningarmed de huvudmän som är närmast berörda. a. har jag, som självhar nämnt i sin fråga, haft en överläggning med företrädare för länslandsting och i ." Jag tänkte ta fasta på vad som sägs om en överläggning medföreträdare för läns landsting och i , först fråga: Vilka andra instanser har statsrådet haft överläggningar med?Den frågan vore det värdefullt att få svar på just av trovärdighetsskäl - manskall ju kunna lita på vad ett statsråd säger. Sedan vill jag kommentera det som sägs iinterpellationssvaret. Statsrådet säger nämligen att jag i min interpellationhar anfört att statsrådet haft en överläggning med företrädare för länslandsting. Det är riktigt, men det egendomliga är att det var det som varskälet till att jag framställde min interpellation. Jag riktadeinterpellationen till statsrådet just med anledning av den överläggning somhade förevarit - den överläggning som statsrådet hänvisar till hölls ju den 15februari. Efter detta datum framställde jag alltså min interpellation. Därförär det, som jag ser det, på gränsen till oförskämdhet att iinterpellationssvaret hänvisa till en överläggning som i sig har varitutgångspunkten för interpellationen och mena att interpellanten skulle se denöverläggningen som ett verkligt bevis på statsrådets avsikt att överlägga ochatt ta intryck av sjukvårdshuvudmännens synpunkter i den här frågan. Jag måstesäga att det är ett mycket egendomligt resonemang. Vidare säger statsrådet i det här, som jag upplever det,mycket egendomliga interpellationssvaret, att det förslag som så småningomskall presenteras i form av en proposition skall förankras hos sjukvårdshuvudmännen.Jag har från skilda håll fått den mycket bestämda uppfattningen relaterad, närdet gäller innehållet i de överläggningar som förekom , att dedeltagande representanterna för och i mycketliten utsträckning upplevde dessa överläggningar så, att avsikten var att taintryck av synpunkter som framfördes. De upplevde dem snarare så, attstatsrådet avsåg att delge vederbörande vad statsrådet ämnade föreslå i sinproposition, som ju enligt den propositionsförteckning som fått varavsedd att läggas på bord . Enligt förteckningen anmäldespropositionen . Mot den bakgrunden framhåller jag i mininterpellation: "De närvarande representanterna från ochsjukhuset" -alltså - ''hade starka invändningar motförslaget i fråga, som i avgörande delar avvek från såvälregionsjukvårdsutredningens betänkande som och Uppsalaläns landstings yttrande över betänkandet." Min interpellation är följaktligen en reaktion på den häröverläggningen och på det som då delgavs - jag tycker att det är en adekvatbeskrivning av vad som skedde - representanterna för och Akademiskasjukhuset. Interpellationen är klart grundad på en uppfattning som finns hossamtliga företrädare för partierna i läns landsting, nämligen att manupplever beredningen av den här propositionen om regionsjukvården som I interpellationssvaret tas frågan upp om samråd ochöverläggningar mellan och berörda sjukvårdshuvudmän. Det ärdet primära resonemanget. Den fråga jag ställt berör också detta. Men det ärsjälvfallet bara ett led i hela det här komplexet. Indirekt berör dettagivetvis det materiella innehållet i det förslag som rör den kommandesjukvårdsindelningen. Jag vill alltså slå fast att förslaget tillregionsjukvårdsutredningen bör vara ett resultat av kommunikationer, reelladiskussioner och överläggningar, mellan och berördalandstings företrädare. I sakfrågan vad galler det direkta indelandet av landet isjukvårdsregioner - jag kommer inte att gå närmare in på denna fråga, men iegenskap av riksdagsman vill jag ändå göra den markeringen - tycker jag att detkänns angeläget att anmäla en viss förvåning när det gäller planerna på enstörre förändring av sjukvårdsregionsrndelningen. Jag gör det framför allt motbakgrund av det mycket svåra ekonomiska läge som vi ju vet att samhället iskilda avseenden befinner sig i. En radikal förändring måste innebära, som jagser det, betydande ekonomiska påfrestningar såväl centralt som regionalt pålandstingen och också väsentlig kapitalförstöring. Jag undrar: Kan det varamöjligt att vi har råd med detta? När det gäller eventuella förändringar är det heltnödvändigt att man på något sätt löser speciella problem, men i övrigttycker jag att man skall vara mycket försiktig. - Detta om den direktasakfrågan. Sedan tillbaka till formerna för överläggningar. Jag villgärna upprepa det jag har citerat i interpellationen, alltså yttrandet frånLandstingsförbundets styrelse över betänkandet: "Enligt styrelsens meningbör särskilda överläggningar tas upp mellan staten och berördahuvudmän för att få till stånd en samförståndslösning. """, sade alltså . Man lämnade sitt yttrandeden . Det var alltså som departementetoch det ansvariga statsrådet fann anledning att över huvud taget ta uppresonemang om dessa frågor och göra det från den utgångspunkt som jag pekade påoch i en redogörelse som närmast kan ses som ett referat av en i stort settfärdig proposition. Det är mycket anmärkningsvärt. Jag skulle gärna vilja fråga statsrådet: innehållvill statsrådet se i sådana här överläggningar? Bör det inte vara en verkligdialog, ett givande och tagande av synpunkter i sådana här sammanhang, där juändå landstingen har ett så klart ekonomiskt och sjukvårdspolitiskt ansvar? Jagskulle satta värde pä att få ett så rakt och klart svar som möjligt. Jag vet att man, efter det att den här överläggningenhölls och min interpellation framställdes, över huvud tagetinte haft något umgänge med representanter för vare sig i Uppsalalän eller . Jag tror inte heller att man i någon väsentligutsträckning haft sådant umgänge med andra landsting - i varje fall inte meddet landsting som sjukvårdsministern själv kommer ifrån. Däremot skrev läns landsting till statsrådet den11 mars - som min interpellation lämnades. Jag skall be att få citeraur det brevet. Om landets indelning i sjukvårdsregioner Om landets indelning i sjukvårdsregioner som slutarså här: "Mot bakgrund av detta vill vi därför än en gånghemställa om att departementet ger de berörda landstingen möjlighet att nära följaarbetet med utformningen av propositionen. Vi är alltså beredda att med kortvarsel delta i diskussioner med departementet och övriga landsting vid denfortsatta beredningen av propositionen och hemställer att departementet ger ossmöjlighet att göra detta. FörUppsala läns landstings förvaltningsutskott Man har inte hört någonting i anledning av detta brev.Skulle det inte ha varit värdefullt om departementet hade tagit uppöverläggningar med landstingen och fått del av deras synpunkter? Landstingetsföreträdare säger ju - och det står alla partier bakom - att man är beredd attmed kort varsel ta upp dessa diskussioner. Dessa diskussioner gällernaturligtvis också Akademiska sjukhusets företrädare som, i varje fall som jagser det, sitter inne med viktiga saksynpunkter i detta sammanhang. vet jag - jag har fått besked om det de senaste dagarna- att departementet har kallat läns landstings företrädare till enöverläggning . Jag skulle vilja fråga statsrådet: Vad får man sigtill livs vid det tillfället? Såvitt jag förstår är det så, när propositionensavlämnande nu har förskjutits i tiden, att det måste vara mycket få dagar kvartill dess att propositionen skall läggas fram för . Vi här i riksdagenhar tyvärr inte nåtts av något besked om vilken dag man planerar att lägga frampropositionen, men vi vet när skall avslutas och vilka regler somgäller i dessa sammanhang. Av det drar jag slutsatsen att det bara är få dagarkvar till dess att propositionen skall läggas fram. Då undrar jag: Finns det verkligen några möjligheter attpå den korta tiden få till stånd meningsfulla överläggningar och ta hänsyn tilllandstingens och sjukvårdshuvudmännens frågor eller synpunkter i de härsammanhangen? Jag tycker att man återigen har missat möjligheten att ta vara påsakkunskapen hos företrädarna för svensk sjukvård genom att inte höra derasuppfattning. Detta tycker jag verkligen är besvärande - jag skulle t. o. m.vilja säga beklämmande. Det blev ett något långt anförande, herr talman, meninterpellationssvaret var av den karaktären att jag måste utveckla sådana härsynpunkter. Låt mig till slut peka på ytterligare ett brev i den härfrågan som har gått till departementet. Det är från regionsjukvårdsnämnden iUppsala sjukvårdsregion. Där finns ju representanter för de berördalandstingen i regionen, och dessutom - det finns anledning att särskilt påpekadet - finns en representant med från . I en skrivelse,daterad , som jag skall citera ur, sägs följande: "har föreslagit enförändrad indelning av landets sjukvårdsregioner, vilket skulle medföra ettsplittrande av den nuvarande och ett sammanförande av de södradelarna av regionen med en starkt förminskad . skulle detkomma att innebära att innefattade två regionsjukhus, UAS ochRSÖ, i en region med ett befolkningsunderlag i stort sett motsvarande nuvarandeUppsalaregionen med bara ett regionsjukhus, UAS. vill påpeka att detta får storaekonomiska konsekvenser för de i regionen ingående landstingen med hänsyn tillgjorda investeringar och ingångna avtal. Nämnden förutsätter därför att manfrån regeringens sida medverkar till en lösning av de ekonomiska konsekvensernaav ett genomförande av förslaget innan proposition i ärendet föreläggesriksdagen. En förändring skulle också komma att innebära att ett väl fungerandesjukvårdssamarbete bröts. Av geografiska och kommunikationstekniska skälskulle man också komma att få påtagligt negativa effekter för invånarna iJämtlands län. Det är regionsjukvårdsnämndens förhoppning attSocialdepartementet vid sitt utarbetande av den slutgiltiga propositionen tillRiksdagen tar största möjliga hänsyn till de synpunkter som framförts frånrepresentanterna för de olika landstingen i och att manspeciellt beaktar behovet av ett tillräckligt stort befolkningsunderlag förUppsalaregionen om den komme att innefatta två regionsjukhus." Jag skulle vilja fråga statsrådet: förhoppningar och önskemål komma att tillgodoses i denproposition som snart kommer att nå ? Om landets indelning i sjukvårdsregioner Avsikten var att propositionen omregionsjukvården skulle lämnas till , men efter deöverläggningar som vi har haft med berörda landsting insåg vi på departementetatt detta inte var möjligt. Det fordrades ytterligare arbete med propositionen. Vi har haft överläggningar med landstingen i län,län, , och i de härfrågorna, och vi kommer att upprepa överläggningarna rned dessa landsting sedanvi ytterligare arbetat med förberedelserna för propositionen. Dessutom kommervi att ha överläggningar med , som också berörs av förändringarna här. Det är alldeles självklart att den här propositionen imycket hög grad måste basera sig på de kommunikationer som förekommer mellansocialdepartementet och de berörda landstingen; det är helt nödvändigt. Vilketinnehåll proposifionen får kan jag därför inte säga . Vi fortsätter attarbeta med denna ganska besvärliga materia - vilket jag kan försäkra att denär. Även om vi inte under den senaste månaden har haft några överläggningar medföreträdare för , innebär det naturligtvis inte att vi inte hararbetat på departementet med propositionen.