prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:46 §1 Justerades protokollet för . Omfinansieringen av valrörelsen inför folkomröstningen av kärnkrqfl §2 Om finansieringen av valrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft Statsministern erhöll ordet förau besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:144, och anförde: har frågat mig om jag delar uppfattningen allkommersiell inblandning i valrörelsen inför folkomröstningen är stötande ocholämplig. Somsvar på frågan vill jag erinra om alt regeringen kommer alt föreslå riksdagenatt ekonomiskt stöd utgår till de kampanjorganisalioner som bildas bakom deolika alternativen i folkomröstningen. Omfattningen och principerna för detstödet kommer att behandlas i de fortsatta överiäggningarna medriksdagspartierna. och organisationer väljer att agera införfolkomröstningen avgörs av dem själva och de olika kampanjkommittéerna. Detfinns f ö. inte möjligheter alt förhindra förelag och ekonomiskasammanslutningar atl lämna sädana bidrag. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Som jag har erinrat om i motiveringen för min fråga säger samtligapolitiska partier nu nej till penningbidrag frän storföretagen lill sinavalrörelser. Del gäller, om jag har fattat saken rätt, även moderata samlingspartiet,som tidigare tog emol sädana bidrag och för vilket de tydligen spelade enviktig roll. Atl de politiska partierna har intagit denna ställning och avvisarekonomiska bidrag från storföretagen är ett uttryck för demokratisk renlighet,och det är ett mycket viktigt principiellt ställningstagande. skall inte genom pengar kunna påverka den demokratiska processen.Demokrati och folkvilja skall om möjligt inte heta pengar. Del är bakgrundenlill detta principiella ställningstagande. Sammasak bör gälla vid folkomröstningen om kärnkraft . Det är givet attförbud mot penninggåvor från företag inte kan genomföras med nu gällandelagstiftning. Jag vill i förbigående göra den anmärkningen att lagstiftningenpå denna punkt nog borde behöva revideras. Men de olika kampanjkommittéernaborde enligt min mening avge deklarationer om atl de inte tänker ta emol pengarfrån företag. Detta är som sagt en demokratisk renlighelsfråga. Omfinansieringen av valrörelsen inför folkomröstningen av kärnkraft Samtidigtsom jag tackar statsministern för svarel vill jag fråga honom om han är av denmeningen att sådana deklarationer som jag här har talat om borde avges från deolika kampanjkommittéerna och all del från demokratisk synpunkt är viktigt alldetta görs inför folkomröstningen. Del är ytterligare ett moment i denna fråga som har kommil in i bilden,nämligen att ja-sidan inför folkomröstningen tydligen vill splittra upp sigorganisatoriskt. Om det blir pä två eller tre grenar eller kanske ännu fier,det återstår ännu atl se. Man begär nu penningbidrag lill var och en av dessaorganisationer. Det skulle vara en orimlighet, om ett flertal organisationerpå ja-sidan skulle få sådana ekonomiska penningbidrag från staten, medannej-sidan bara fär en del av del som eventuellt skulle ges till ja-sidan. Jagvill understryka att ja-sidan och nej-sidan i den kommande folkomröstningenbör ges lika möjligheter, vilket förutsätter lika stora bidrag från staten tillbåda sidorna. Den utveckling som vi har haft och som har lett till att ingetpolitiskt parti numera tar emol bidrag av den lyp talarom lyckerjag är bra och riktig. Jag sade i mitt svar att kampanjkom-mitléernahar samma möjligheter att agera som de politiska partierna. Jag vill gärnatillägga attjag för min del tycker det vore riktigt om kampanjkommiltéernagjorde det, men de harju att själva avgöra. Denföljdfråga som log upp hör till de frågor vi skalldiskutera i partiöveriäggningarna, där vi kommer all la ställning lill bådealternativens utformning och samhällets stöd till de kampanjkommittéer sombildas bakom alternativen. Jag är inte beredd all göra någol kategorisktuttalande utan hänvisar till atl vi får ta upp den frågan ipartiöveriäggningarna. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag vill tacka för första delen av hans deklaration idet andra inlägget, där han ställer sig bakom ståndpunkten all de olikakampanjkommittéerna i folkomröstningen bestämt bör säga nej till bidrag frånföretag. Jag tror det är väldigt viktigt att detta sägs ut av landetsstatsminister, och jag hoppas att han pä den punkten har hela regeringen bakomsig. Vadgäller den andra delen av frågan skall jag inte ta upp någon ytterligarediskussion. Det är riktigt, som påpekar, atl detta skallbehandlas vid de kommande partiledaröveriäggningarna som sker . Menjag tror del är vikligt atl ytterligare understryka den synpunkt jag framförde,att det vore helt orimligt om vi skulle få ell sädanl läge atl ja-sidanorganisatoriskt splittrade upp sig i tre delar och varje del gjorde anspråk pälika myckel pengar som nej-sidan tolall fär, och kanske ocksä lika mycket lid itelevision, i radio och i andra massmedia. Del skulle ju skapa en ojämnhet iläget inför folkomröstningen som inte är bra ur demokratisk synpunkt. Jag troratl eventuella partitaktiska hänsyn här borde vika inför del gemensamma kravet att det skapasrättvisa utgångspunkter förde båda sidorna i den vikliga folkomröstningen omkärnkraften. Överläggningenvar härmed avslutad. §3 Om förstärkning av statsinkomsterna Statsministern erhöll ordet förau besvara () anmälda fråga, 1979/80:156, ochanförde: har frågat mig dels vilka inkomstförstärkningar regeringenplanerar att genomföra som elt led i en politik för atl minska det allvarligaunderskottet i statens budget, dels om regeringen står fast vid de utfästelseratt inte höja momsen som de tre regeringspartierna gjorde i valrörelsen. Förslvill jag påminna om alt på regeringens förslag beslutat omhöjd alkohol- och tobaksbeskattning. Regeringen har vidare lagt fram förslag omen höjning av energibeskattningen. Sammanlagt beräknas dessa åtgärder ge statenett inkomstlillskolt på . Det motsvarar gott och väldel inkomstbortfall, som följer med regeringens förslag lill ändringar avinkomstbeskattningen. De av regeringen föreslagna ändringarna i skattesystemetför 1980 leder därför inte - som påstår i sin fråga - lill någotökat budgetunderskott. Statensinkomster och utgifter för nästa budgetår är därutöver på vanligt sätt Just nuföremål för prövning inom ramen för budgetarbetet. Risken för fortsatt storabudgetunderskott gör del därvid nödvändigi att på allt sätt begränsautgiftsökningarna utan att de mest utsatta grupperna i samhället för den skullkommer i kläm. Resultatet av budgeibehandlingen kommer i vanlig ordning attframgå av budgelproposilionen . Jag kan dock redan nu föruiskicka, altbudgetpropositionen inte kommer att innehålla något förslag om höjdmervärdeskatt. 0/7? Jag ber att fåtacka för svaret. vill jag säga att det är litet trist att konstaleraatt svarel lämnas försl . Jag ställde min fråga i så god lid alt vi räknademed att vi skulle kunna ha svaret som underiag vid utarbetandet av vår motion iskattefrågan. Det framhåller jag också i min fräga. Enligt riksdagsordningenbör svar lämnas inom från det alt en fråga ställts. Så skedde inte idel här fallet. Någon kontakt togs inte heller med oss, vilket är vanligt omdet uppstår problem i sädana här sammanhang. Jag tyckeratt regeringschefenborde kunna ta sig hit till inom den tid som riksdagsordningenföreskriver och ge svar på frågor. Vadsedan gällersjälva innehållet i svarel framgår det ju all statsfinanserna gåremot ett nästan katastrofalt budgetunderskott. Vi socialdemokrater har kloktnog inte fallit för frestelsen att bjuda över, ulan i slället hållit värtskalteförslag inom rimliga statsfinansiella gränser. Vi erbjuder inte heller 0/7?förstärkning av statsinkomsterna några stora fördelar förde högsta inkomsttagarna. Menkravet på besked om inkomstförstärkningarna kvarstår. Första etappen ilönerörelsen är avklarad, men står arbetsmarknadens parter inför denutomordentligt svåra uppgiften alt försöka sluta ett löneavtal . Det äroerhört vikligt att de får besked om hur regeringen tänkerbehandla budgetens inkomstsida. Det är inte minsl vikligt ur fördelningssynpunkt.Regeringens skatteförslag innebär som bekant atl man ger myckel litet i ökningav disponibel inkomst lill de mindre inkomstlagarna, men man ger väldigaökningar både i kronor och i procent på disponibel inkomst tillhöginkomsttagarna - tjänar man . fär man en skattelättnad pä, om jagminns räU, 11 eller möjligen , motsvarande . Detta måsteregeringen försöka kompensera sig för. Samlidigl kan man läsa i tidningarna attbudgetunderskottet kommer att öka dramatiskt nästa är. Del rör sig om över 50miljarder kronor. Och utgiftssidan är som alla vet i praktiken låst vid den härtiden. Dåfrågar man naturiigtvis: Pä vilket säu tänker ni förslärkainkomstsidan? Tänker ni höja momsen eller blir del någonling annat? - Del är enfullkomligt legitim fråga, som landets löntagare har anledning att ställa. Skalteförslaget och utformningen av det får vi ju anledning attdiskuiera här i . Jag går alltså inte in på den delenav anförande. OlofPalme efterlyste besked om inkomstförstärkningar. Jag har gett besked om attnågot förslag om höjd mervärdeskatt inte kommer atl ingå istatsbudgetförslaget. Beträffandebudgetens utformning i övrigt vill jag säga att vi inte avviker från dentraditionella principen atl budgeten redovisas i sin helhet i början avjanuari. Päden fräga som har ställt har Jag alltså gett ett klart besked. Jag hoppas atlalla observerade atl statsministern sade att han givit ett klart besked på minfråga om momsen: det kommer inte i budgetpropositionen. Såsade ni också 1977, men knappt hade bläcket på avtalet mellan löntagare ocharbetsgivare torkat förrän ni genomförde jusl en kraftig momshöjning. Då blirju min fråga: Innebär det här s. k. klara beskedel också att det under 1980icke kommer atl bli fråga om någon momshöjning? Jagkan utveckla resonemanget litet grand pä en punkt. kommer kammarensledamöter alt ta ställning lill ell utskottsbetänkande om kapitalmarknaden, ivilket den borgerliga majoriteten mycket veklagar över riskerna med det storabudgetunderskottet, över inflationen och över de låga investeringarna. Snartkommer man, heter det, till en gräns som det kan innebära stora katastroferatt överskrida, en situation där endasi en hårdhänt begränsning av underskotteti statsbudgeten kan lösa detta dilemma. Då blir min fråga: Vilken är denhårdhänta begränsning som den borgeriiga majoriteten talar om, då den nu läserpä utgiftssidan? Är det momsen eller Jagkan gå lill en kanske mindre auktoritet, men dock auktoritet, centernshuvudorgan , som i förrgår skrev: "Vi kommer nog inteifrån en momshöjning i vilket fall som helst." Pådessa tre punkter ber jag atl få en förklaring av det s. k. klara beskedet ommomsen. Innebär della alt någon momshöjning icke kommer alt ske ? ställer nu en fråga utöver den som han har fått ell klartsvar pä. Vialla känner ju till behovet av att begränsa budgetunderskottet. Jag kanförsäkra att del har lagls ned myckel arbete pä att begränsautgiftsökningen. vet lika väl som alla andra atl del är en svårekonomisk-politisk balansgång att klara den nuvarande situationen med bl. a.den större oljeräkningen. Jag har gett besked att vi inte har någol förslag omhöjd moms i budgelproposilionen, men jag är alldeles övertygad om atl OlofPalme ä det socialdemokratiska partiels vägnar inte vill avväpnas i allamöjliga avseenden med tanke på vad som kan komma att hända . Vi vetatl OPEC-länderna sammanträder och känner inte till vilken utveckling det kanbli i världen som en följd därav. Det besked som Jag har gett gäller. OLOFPALME (s): fick vi besked om all det klara beskedet inte är så klart. Det avsågbara budgetpropositionen och upphör atl gälla . Under resten avåret kan det bli en momshöjning. Men säg det då, och påslå inte atl det var ettklart besked! Jag inser fuller väl att läget är bekymmersamt och besvärligt,men om ni , som det sägs, drar ål för låginkomsttagare, handikappade och förandra utsatta grupper och låter slora matprishöjningar slå igenom, hur kan nidå moraliskt försvara skattesänkningar av storieksordningen 6 000-8 000 kr.lill de allra bäst ställda inkomstlagarna i värt land, de människor som har deallra högsta inkomsterna? Detta vill ni driva igenom , och sedan vill nikomma tillbaka med härda åtdragningar för utsatta grupper,som ni är beredda atl klippa till med momsen. Varfinns rättvisan och hänsynen lill de svaga i della? 0/77 förstärkning av slalsinkomsierna är OlofPalme antingen en dålig lyssnare eller ocksä ägnar han sig ål att medvetetförvanska vad jag har sagt. Till att börja med: skaltedebatlen får vi ta sedan,men del är fel att påstå att 0/77 förstärkning av statsinkomsterna regeringens förslaginnebär skallelättnader pä . för dem som har de högstainkomsterna. Delblir hård åtstramning förde utsatta grupperna, säger . I mitt svarSlår del alt åtstramningen måste ske så all de mest utsatta grupperna intekommer i kläm, och del kommer atl framgå av budgetpropositionen. Del är allmäntkänl atl regeringen för barnfamiljerna föreslår ett höjt barnbidrag. OlofPalmes beskrivning stämmer alltså inte med vad jag har sagt från dennatalarstol under de här minuterna dä vi har haft värt meningsutbyte. (): Herr talman! sade budgetministern i TV, att visst fårbarnfamiljerna matkostnaderna ökade med , och det drabbar låginkomsttagarna.Men skulle man ta det på skatten skulle del drabba dem som har höga inkomster.Del var också en fördelningspolitik! Jag konslalerar bara som ett faktum, attenligt regeringens skalteförslag fär den som tjänar . enskattesänkning med , och den som tjänar . får enskattesänkning med . Det kan man utläsa av tillgängliga tabeller. Ochdet är icke en rättvis fördelningspolitik. ThorbjörnFälldin har gjort anspråk pä att det skall anses alt han ger klara besked. Molden bakgrunden vill jag fråga: Om ni nu bortser från budgetpropositionensinnehåll -det löftet täcker bara liden till - kan ni i dagutfästa er till löntagarorganisationerna att inte efter avtalet, som sist,komma med en momshöjning eller liknande ökningar av den indirektabeskattningen? De tillgängliga tabeller som talar om är tabeller somupprättats av socialdemokraterna. Där har ni då räknat in indexregleringensåsom en skattelättnad, medan indexregleringen har till syfte - och ocksåverkar så - att åstadkomma att infiationen inte driver upp skatterna utan manfärden skall man skulle ha haft om penningvärdet hade varil fast. Del är ickemöjligt atl säga att detta är en skattelättnad. 1 de tabellersocialdemokraterna upprättat föreslås en ytterligare skärpt beskattning i deavseendena. Fär jag påminna om att det är viktigt atlockså socialdemokraterna ger besked med någon räckvidd i liden. Det yrkande nihar om avslag på energiskatten skapar bevisligen ell stort hål i budgeten ochökar budgetun-derskoliet. Ägna den omständigheten en tanke, och gör självanågra deklarationer som har räckvidd i liden! Om regeringenhöjer skatten på brännvin och därigenom höjer prisnivån samt som kompensationför delta sänker skallen för höginkomsttagare, sä är del en skattesänkning. Dentar vi alltså med i våra tabeller. 1 era tabeller undviker ni oerhört noga atlla med det s. k. marginalskaiieiakel som ger de stora effekterna. Det är luralt vi finns, sä alt medborgarna via våratabeller fär reda pä vad ni verkligen har för er, för det försöker ni dölja sägott ni kan. Jagkommer tillbaka till min fräga, eftersom berömde sig av attge klara besked. Vad ger ni för besked till löntagarna? Kan ni garantera, somde borgerliga i sak gjorde i valrörelsen, all det efter avtalet inte blir någrahöjningar av momsen eller av andra indirekta skatter? Kan ni ge lönlagarna detbeskedet, eller lämnar ni dem i fullständig oklarhet? Än en gång, , vad frågan har gällt är: Skulle man finansieraskattelättnaden med en momshöjning? Svaret är: det gör vi inte. Vi finansierarden genom energibeskattningen. Dessutomharjag tillagt atl vi icke kommer atl föreslå mervärdeskatiehöj-ningar ibudgetpropositionen. Men på samma sätt som alla andra regeringar måste vi hamöjlighet att med ekonomisk-politiska åtgärder försöka korrigera utvecklingen isamhället. Det har varje regering förbehållit sig, också regeringar som harletts av . Det är ingen nyhet. I det avseendet har vi exakl sammainställning. Det kan som bevis härför anföras citat frånfinansministerSlrängsomhadeatttaställning till sådana här frågorgängefterannan. Jag har intefrågat hur regeringen skall finansiera sin skatteomläggning. Jag har frågat hurni skall finansiera budgetunderskottet. Det är det jag har begärt svar på - omden finansieringen skall ske via momsen. Det är klart att en regering måstebehålla handlingsfriheten i förhållande till vad som händer i världen. Visst!Men det föreligger en fundamental skillnad, och del är aU ni har ställt tillmed eu katastrofalt budgetunderskott genom er politik, från 3 miljarder närsocialdemokraterna lämnade regeringsställningen lill över 50 miljarder. Och jagfrågar: Hur tänker ni rätta till del? Vilka inkomstförstärkningar tänker nigöra? Tänker ni höja momsen? Ni svarar: Inte i budgetpropositionen. Då frågarjag: Vad tänker ni göra ? Jag fär på denna enkla fråga icke någolsvar. Denna totala oklarhet när del gäller allting efter ärockså ett slags besked -och ett rätt dystert besked - till landets arbetare ochtjänstemän. Överläggningenvar härmed avslutad. Omföljderna av kärnkraftens avveckling §4 Om följderna av kärnkraftens avveckling Statsministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1979/80:163,och anförde: har med åberopande av konsekvensutredningen frågatmig om jag stär fast vid att kärnkraftens avveckling inte leder Omföljderna av kärnkraftens avveckling till vare sigarbetslöshet, elbrist eller höjda energipriser. Somframgår av regeringsdeklarationen vidhåller regeringspartierna sina skildauppfattningar om vilken roll kärnkraften skall spela i energiförsörjningen. Viär eniga om att folkomröstningen blir utslagsgivande i dessa frågor. Detuttalande åberopar ger uttryck för min och centernsuppfattning i denna fråga. Jag slår fast vid denna uppfattning av bl. Konsekvensutredningensekonomiska beräkningar m. m. avser , dvs. det år dä avvecklingen enligtnej-alternativet Jusl skall vara slutförd. Redan detta innebär att man inte kanta konsekvensutredningens beräkningar för gott. I elt längre perspektivställer sig avvecklingsalternativet fördelaktigare. Utredningensavvecklingsalternativ har underkänts av nej-sidans ende ledamot. Han hartillsammans med två ledamöter i den parlamentariskt sammansatta referensgruppenlämnat utredningen under arbetets gång. En ytteriigare ledamot har i enreservation bl. a. påtalat att det inte finns grund för antagandet om eltknapphelspris på elkraft och därmed inte heller för anlaganden omsysselsättnings- och regionala effekter. brister hör enligt min uppfattning också att de samhällsekonomiskaberäkningarna inte beaktar de framtida kostnaderna för avvecklingen avuttjänta kärnkraftverk, avfallshanteringen eller den slutliga förvaringen. Jaganser alltså alt det inte är visat alt alternativet med en avveckling avkärnkraften skulle ge sämre sysselsättning och högre energipriserän fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Jag tackarstatsministern för svarel. Avdet framgår att han slår fast vid sitt uttalande i den 15november. Då garanterade han att en avveckling av kärnkraften "leder intetill arbetslöshet, el-brist eller höjda energipriser". - "Det äringen samhällsekonomisk kostnad au avveckla den svenska kärnkraften",sammanfattade statsministern. Han lovade t. o. m. ökad sysselsättning i dedelar av landet där arbetsbristen är stor. Sedandess har gjorl ett nytt uttalande. Det var en kommentar lillkonsekvensutredningen i en radiointervju . Men dä lät det litetannorlunda. Dä sade han: "beräkning av kostnadernaför kärnkraftens avveckling - mellan 70 och 75 miljarder- är för hög." IEkointervjun sade han också att även om kostnaden är 70 miljarder så fär vi taden, eftersom den sprids ul under en läng följd av år. Men,, är inte det någonling annat än all lova svenska folket allkärnkraften skall kunna avvecklas utan kostnader? Efterde här turerna återgår till sin absoluta garanti. Jag måstefå påpeka atl kunde statsministern inte lova någonling efter den 10januari 1980. är han beredd aU ställa ut utomordentligt långtgåendegarantier för sysselsättning och levnadsstandard . Hur gårdet ihop, ? Jagmåste ställa följande ganska konkreta fråga när det gäller sysselsättningen:Vägar ge sin sysselsättningsgaranti lill dem som Jobbar medproduktion av aluminium, ferrolegeringar och grafitelektroder i ,, , och ? Vägar han lova atl jobben skall blifier i ? Där är detju arbetsbrist, och där skallavvecklingen av kärnkraften ge flera Jobb. Åk dit upp och lova, ThorbjörnFälldin! Och vågar han lova alt alla får behålla jobben inom massa-ochpappersindustrin i Klemensnäs, i , i , i och i LillaEdet? Åk dit också och lova, ! Nuhar emellertid garantier i det förflutna aldrig visat sigkunna klara mötet med verkligheten. Det gällde garantin att inte laddaBarsebäck. Del gällde garantin atl aldrig så åtrå några statsrådsposter, atlman behövde ifrågasätta kärnkraftsmotståndet. Det gällde löftet om 400 000 nyajobb och allt del andra. Jag är rädd för att den här garantin är av precissamma slag. Omföljderna av kärnkraftens avveckling har naturiigtvis läst den där DN-inlervjun och lagt märketill att den rubriceras som en garantisedel. Men har väl däocksä lagt märke till alt det inte finns något citat av mig därjag utfärdarnågon garanti. Vadjag försökte visa där var att om man inte går vägen att öka uppvärmningen avlokaler och bostäder med el får man ett totalt setl lägre elbehov i det svenskasamhället, och dä får industrin den el som den behöver för atl driva sinverksamhet och kunna expandera. Del är ju en av nyckelfrågorna i det härsammanhanget. Detär också värt att lägga märke till att medan utredningarna talarom ett pris päkärnkrafls-el är 1990 på , så är del helt andra priser som man måsteräkna med för . Det i sin lur bör jämföras med amerikanskaundersökningar som kommit till priser på per kWh. Om lägger samman allt detta skallhan finna atl det inte finns någon risk för sysselsältningsbrisl på grund avalt man väljer en tryggare väg när del gäller energiförsörjningen. 1 stod del i texten: "Avveckling av kärnkraften i den takt som vill leder inte lill arbetslöshet, el-brist eller höjda energipriser. Stiger el-priserna sker det oavsett om landet har kärnkraft eller inte. Den garantisedeln vågar statsminister skriva ut lill svenska folkel ." Därmedär det väl belagt att själv avsåg alt delta skulle vara engaranti. kan man ha olikauppfattningar om den exakta höjden på energipri- Omföljderna av kärnkraftens avveckling serna i framliden. Men delär någonting helt annat atl diskutera den frågan, som är svårbedömd - deterkänner alla -, än atl som chef för landets regering gå och säga lill folk:Jag garanterar all det inte blir några höjda energipriser. Redanen höjning av energipriserna leder lill utslagning av de industrierJag räknade upp. Jag namngav dem, och känner själv till detta- det står i konsekvensutredningen. Analyser av olika branscher visar att redanden höjningen av elpriserna i , isolerat från omvärlden i övrigt, kommeratt få de här konsekvenserna. Jagvill be atl tala om för oss om han vågar åka hem tillHärnösand och lova dem som jobbar i dessa företag: Jag garanterar er alt ni färbehålla jobben, oavsett vad som händer med kärnkraften . -Delär innebörden av elt löfte, en garanti. ThorbjörnFälldins företrädare på statsministerposten utfärdade en ungdomsgaranti. Detvisade sig vid närmare betraktande vara något slags filosofiskt önskemål. Nuhar filosoferat och funderat kring kostnaderna förkärnkraftens avveckling. Jag undrar om inte det tillhör samma kategori som OlaUllslens ungdomsgaranti. Jag tror nog atl kammarens ledamöter observerade atl det som Kjell-OlofFeldt återgav ur inte var något citat av mig. "Dengarantisedeln vågar statsminister skriva ut" - detta ärvad tidningen själv ger uttryck för efter det samtal vi hade.