prot · G30997 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:97 § IJusterades protokollet för den 21 innevarande månad. § 2Upplästes följande inkomna skrivelse: Sedan jag blivit utsedd till landshövding i Södermanlandslän får jag härmed anhålla om alt bli befriad från uppdraget somriksdagsledamot från mars månads utgång. Denna anhållan bifölls av kammaren. § 3 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:131 om omställningsproblemen vid omlokalisering avstatliga myndigheter Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap.1 § vill jag härmed meddela alt jag hade för avsikt alt besvarainterpellation 131 av om omställningsproblemen vidomlokalisering av statliga myndigheter. Då interpellanten var förhindrad alt la emot svaret har vi överenskommit att svaret skall lämnas fredagen den 14mars 1980. Om ökat statsbidrag till SYO-verksamheten i skolorna § 4 Omökat statsbidrag till SVO-verksamheten i skolorna Statsrådet erhöllordet för alt besvara () anmälda fråga,1979/80:328, och anförde: har frågat mig om jag har föravsikt alt verka för en ökning av statsbidraget för SYO-verksamheten i syfteatt läcka kommunernas merkostnader i samband med försöksverksamheten med utökadpraktisk arbetslivsorientering i . I samband med all fattade beslut omläroplan för m. m. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422) erhöll () uppdraget alt i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen utreda det samlade behovet av praktikplatser för olikautbildningar samt möjligheter all tillgodose detta behov. I uppdraget ingickockså att Om ökat statsbidrag till SYO-verksamheten i skolorna kartläggakostnaderna förstat, kommun och företag, liksom hur kostnaderna fördelar sig påskilda kommuner. Jag har inhämtat alt SÖ i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen har tillsatt en arbetsgrupp med företrädare för berördamyndigheter och parter för att se över praktikfrågorna samt klarläggapersonalbehovet inom skolan och hos arbetsmarknadsmyndigheterna vid en utvidgadarbetslivsorientering i . Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. SYO-verksamheten är en viktig del av skolans arbete. Detär angeläget att eleverna i får inblick i hur olika delar avarbetslivet fungerar, innan de har att välja utbildningsväg elleryrkesinriktning. Därför är intentionerna lovvärda i den nya läroplan förgrundskolan som beslutade om 1979. Enligt detta beslut skall målet för den praktiskaarbetslivsorienteringen vara alt denna skall omfatta . Som en förstaetapp på väg mot målet gäller alt den praktiska arbelslivsorienleringen skallomfatta minst , fördelade på olika stadier och inom olikaarbetslivs-sektorer. Dessutom skall den till viss del vara könsrollsslyrd. Alltdetta medför ett myckel omfattande administrativt arbete, som till stor delkommer att åligga SYO-konsulenterna. Av den försöksverksamhet som pågår, bl. a. i min egen kommun,har det framgått alt det blir nödvändigt alt anställa fler SYO-konsulenter föratt klara den utökade arbelslivsorienleringen. Härav följer att statsbidragettill SYO- och SSA-verksamhelen också måste öka, om läroplansbeslutet skallkunna förverkligas. Det är orimligt att fattar beslut som kostarmyckel pengar utan att den lar de ekonomiska konsekvenserna av besluten.Statens ekonomi är visserligen ansträngd, men kommunernas ekonomi är intemindre ansträngd. Det är väl alla medvetna om . Vi som ute i kommunerna har att genomföra den nyaläroplanen för och ombesörja att eleverna får den viktigaarbelslivsorienleringen enligt läroplanens intentioner förväntar oss attregering och riksdag ser till att vi också får ekonomiska förutsättningar fördelta. Anser inte statsrådet att det är ett rimligt krav? Kan kommunerna i sinplanering räkna med en ökning av bidraget, så att det täcker kostnaderna förläroplanens genomförande? Det framgår inte av statsrådets svar alt regeringenhar för avsikt att se till alt kommunerna får ett statsbidrag som täcker dekostnader för reformen som den tillsatta arbetsgruppen kommer fram till. Frågan var enligt min mening ganska oklartformulerad, och det var litet osäkert vad den gällde. Vi är ju bl. a. i färd med att pröva SYO-verksamheten ikommunerna, och den SYO-verksamheten skall inte gälla bara i . en rapportom delta från som remissbehandlas. SYO-verksamhetenåligger inte bara SYO-funklionärerna ulan åligger all skolans personal. Enförändrad arbetslivsorientering får ju inte bara vara av kvantitativ art ulanmåste också vara av kvalitativ art. När det gäller det som frågan tydligen avser, nämligenarbetslivsorienteringen enligt beslutet om den nya läroplanen, vill jag sägaalt del inte finns några fastlagda rikflinjer för hur den skall utformas. Denskall inte heller bara gälla högstadiet utan hela . Och även där ärdet naturiigtvis inte bara ett åliggande för SYO-funktionärerna. Denförsöksverksamhet som frågeställaren nämner bygger på ett uppdrag somskolöverstyrelsen flck av regeringen om ändrad arbelslivsorienlering. Denförsöksverksamheten har förlängts pä grund av SÖ:s begäran i samband med altden nya läroplanen har införts. Denna försöksverksamhet leds och utvärderas urkvalitativ synpunkt av högskolan för lärarutbildning i , och dekvantitativa konsekvenserna utreds av en arbetsgrupp på SÖ, som jag nämnde imilt svar. Jag tycker det är ett rimligt krav alt den försöksverksamhetenutvärderas innan jag eller regeringen gör några som helst utfästelser. Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö Jag kräver inga utfästelser, men jag ärangelägen om att få höra om statsrådet anser att det är rimligt alt kommunernafår en kostnadstäckning för den merkostnad som blir en följd avläroplansbeslu-let. Jag anser fortfarande all utvärderingen avförsöksverksamheten får visa i vad mån del uppstår en merkostnad. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö Statsrådet erhöll ordet för att besvaraElisabeth () anmälda interpellation. 1979/80:128,och anförde: har i en interpellationfrågat mig vilka åtgärder jag anser bör vidtas i syfte att förbättra lärarnasarbetsmiljö. I ett svar pä motsvarande fråga frånMårten redovisade jag vissa åtgärder som, när de har slagit igenom fulltut, avsevärt kan förväntas komma att förbättra arbetsmiljön i skolorna. En grundläggande tanke för de reformer av sombeslutats under 1970-lalet har varit att söka åstadkomma en bättre arbetsmiljöi vid mening för alla som arbetar i skolan. Genom dessa reformer har öppnatsmöjligheter för dem som är verksamma inom skolan att själva i samarbete Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö utformaväsentliga delar av skolvardagen. Låt mig ge några exempel. Den samlade skoldagen kan ge 'eleverna en mer omväxlandeskoldag. Genom att arbeta i arbetslag kan lärarna fä hjälp och stöd avkolleger. Det nya statsbidragssystemet för medför ökade möjligheteratt disponera resurserna efter lokala behov. Extra insatser kan göras för deelever som behöver särskilt stöd. Den nya läroplanen för innebärför högstadiet dels att en större del av undervisningen kan bedrivas i mindregrupper, dels ett ökat utrymme för elevernas fria studieval. Fler elever fårhärigenom möjlighet att uppleva skolarbetet som meningsfullt. Genom normgruppens arbete har en omfattande diskussion omskolans fostrande uppgifter initierats. Regeringen har beslutat att man fåranordna en extra studiedag i skolorna under /80 för att diskuteradenna fråga. Den diskussion som på delta sätt startas i många skolor bör påsikt kunna leda till ett bättre arbetsklimat i skolan genom en gemensamvärderingsgrund för skolans regelsystem. Jag har i samråd med socialministern och justitieministernframlagt ett förslag till åtgärdsprogram mot våldet i skolan. För att ledaarbetet med detta program har tillsalts en kommitté mot våldet i skolan. Ikommittén ingår bl. a. representanter för berörda myndigheter samtlärarorganisationerna. Kommittén har som en huvuduppgift att tillsammans medlokala kampanjkommittéer genomföra en riksomfattande kampanj för entrygg miljö för alla i skolan. kommer att lämna tvådelbetänkanden. Del ena betänkandet kommer alt behandla samarbetet på kommunalnivå mellan olika nämnder och myndigheter som sysslar med barn- ochungdomsvård, medan det andra kommer att beröra utveckling av arbetsmiljö ochpersonalvård inom skolan. Arbetsmiljön i skolan är dock inte något som enbart styrsav centrala beslut eller genom tillskott av ytterligare resurser.Arbetsklimatet på en arbetsplats utformas i stället i första hand av dem som arbetardär. Detta gäller också skolan. Personal och elever måste därför tillsammansdiskutera hur arbetsmiljön skall kunna förbättras. Personligen tror jag att detbästa sättet att åstadkomma en förbättring är alt ge eleverna ett ökat ansvarför den egna miljön. På många håll i landet har man med goda resultat prövatolika former av elevmedverkan t. ex. när det gäller städning och underhåll avskollokaler, arbete i skolbibliotek och dellagande i skolans information genomelevtidningar. Den nya läroplanens mål och riktlinjer, som fastställtsav regeringen, genomsyras också av denna tro på värdet av ökad elevmedverkan. Det är också angeläget alt engagera föräldrarna i skolansarbete. Utredningen om förbättrade kontakter mellan hem och skola kommer undervären att lämna ett betänkande som jag räknar med skall kunna ge underlag föråtgärder att skapa ett sådant ökat engagemang. Sammanfattningsvis menar jag alt riksdag och regering desenaste åren har skapat förutsättningar för en förbättrad arbetsmiljö i skolan.Del är nu angeläget att alla de som är engagerade i den lokala skolverksamheten- lärare,annan skolpersonal, elever och föräldrar-utnyttjar de möjligheter Nr 97 som har getts. Sker detta är jag övertygad om att1980-ialel skall medföra en Fredagen den positiv utveckling av arbetsmiljö och trivsel i skolan. ELISABETHFLEETWOOD (m): Jag ber alt få tacka statsrådet försvaret på min interpellation om åtgärder för att förbättra lärarnasarbetsmiljö. Lät mig börja med alt säga att min uppfattningnaturligtvis är den - och del har jag också understrukit i min interpellation -alt lärarnas arbetsmiljö inte är en fråga som gäller enbart lärarna själva. Detär en fråga som gäller alla, elever, skolpersonal och även samhället i övrigt. Det är för mig en självklarhet alt lärare som vantrivs isitt arbete, som känner sig maktlösa, som upplever sig som "mobbade"- det förekommer tyvärr alltför ofta mobbning också mot lärarna - inte kanutföra sina arbetsuppgifter, inte kan ge majoriteten av eleverna de kunskaperoch de erfarenheter, både socialt och intellektuellt, som dessa efterfrågar ochdefinitivt har rätt alt ställa krav på. Men den här gången är frågan just lärarnas arbetsmiljö.Det är av största vikt alt vi inte förringar de problem och svårigheter sommöter lärarna i dagens skolsituation. Och det är av lika stor vikt altsamhället ger lärarna det stöd som de har rätt alt kräva. Att vara lärare är ibland svårt. Men låt mig från börjanslå fast, att det också - och del kan jag personligen erfarenhetomvittna - kan vara mycket positivt, ge många möjligheter till meningsfullt ochfruktbärande arbete, skänka ömsesidigt utbyte av upplevelser och erfarenhetertillsammans med eleverna. Men när man, som t. ex. i Västerviksundersökningen,konstaterar alt bullernivån under vissa lektionstimmar - bl. a. under träslöjd,hemkunskap och gymnastik - ligger över . dä blir man minst sagtoroad. Hur skall lärare under sådana förhållanden kunna meddelaundervisning eller över huvud tagel kunna bedriva någon meningsfull verksamhet?Och i vilken utsträckning påverkar det höga decibelialet elevers och lärareshörsel? Den höga ljudnivån berodde enligt undersökningen på prat, skrik, stamp,smällande m. m. Därtill var det faktiskt inte någon liten minoritet bland desvarande lärarna som tyckte så här. Det var av dem. Vidare förklarade att de fick besvär av olika slag,både psykosomatiska, psykiska och fysiska. Sådana arbetsförhållanden leder också tillsjukskrivningar, till oförmåga och ovilja all upprätthålla full tjänst med allade konsekvenser som detta innebär i en situation då vi har brist på vissalärarkategorier. Vilka åtgärder har då enligt statsrådet vidtagits?Jag tror som statsrådet alt arbetet i arbetslag, som införts genomSIA-reformen, kan få väsentlig betydelse som stöd och hjälp. Men den positivaeffekten korrimer inte att verka "över hela fältet". Det ar inte ettarbetssätt som passar alla lärare. Vi människor är nu en gång olika och kaninte anpassa oss efter samma mall. Och ske lov för del! Del är också ettarbetssätt, som kan Om åtgärder för alt förbättra lärarnas arbetsmiljö Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö kännasfrämmande för många av de lärare som erhållit sin lärarutbildning för fleradecennier sedan. Högst väsentligt är att eleverna finner sitt skolarbetemeningsfullt. Härvidlag är jag övertygad om att den större frihet i ämnesvaletsom den nya läroplanen erbjuder kommer alt ha en positiv effekt. Den 1978 tillsatta normgruppen har enligt mitt förmenandefält större genomslagskrafl än man från början kanske hade anledning förmoda.Den låg "rätt i tiden". Diskussionen om normbildningen har tagit nyfart. Jag behöver bara nämna det allt starkare engagemanget iungdomars alkoholvanor, narkotikamissbruk och prostitution. Och det är bra! Vimåste mer än tidigare reagera, bry oss om, försöka ställa till rätta, där något"gått snett" och inte bara passivt "se på". Kommittén mot våldet är ett bra initiativ. Jag beklagarden negativa reaktion som förmärkts på en del håll. Det är vår skyldighet attmed alla medel stävja våldstendenser var de än dyker upp. Det tror jag inte mangör genom alt redan i ett inledningsskede av kommitténs arbete hårt kritiseradetsamma. Statsrådet anser det också angeläget att engageraföräldrarna i skolan. Ja, visst är det så! Men jag vet också alt det mängagånger är svårt, ibland omöjligt. Föräldrarna har i allmänhet mycket att göra: fler barn attta hand om hemma som kräver deras uppmärksamhet under icke-arbetstid, fritidsintressen,egna studier och fackliga engagemang. Därutöver måste man tyvärr också konstatera att det iblandfinns ett beklagligt ointresse bland föräldrarna för deras barns situation iskolan och för skolarbetet över huvud laget. Vi måste anstränga oss ytterligareför att nå dessa föräldrar, för att få dem att förstå all de behövs i skolan -inte minst för deras egna barns skull. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag hoppas att deåtgärder som redan har vidtagits eller kommer alt vidtas inom en snar framtidskall innebära en förändring till det bättre även för lärarna. De kan i sanningställa krav på vårt stöd och på realistiska och verkningsfulla åtgärder. Jag kommer, statsrådet , alt med stort intressefölja den fortsatta utvecklingen. KERSTINGOTHBERG (c): Det är en mörk och pessimistisk bild avdagens skola som tecknar i sin interpellation. Trots alltfungerar de flesta skolor ganska bra. Men visst finns del problem - detfår vi inte blunda för. I likhet med statsrådet tror jag att det pågåendereformarbetet - de aktiviteter som har påbörjats mot våld, dvs. normgruppensarbete - kan ge ett positivt resultat när del gäller alt förbättra arbetsmiljöni skolan. Detta löser emellertid inte alla problem. Jag tror att detär viktigt att komma ihåg att skolan är en bild av samhället utanför.Förändringarna har varit myckel stora i samhället, och det har gått mycketsnabbt. folkomflyttning och den stora invandringen har skapatproblem. Resultatet av den boendemiljö som växte fram , varviddet framför allt gällde att bygga snabbt och billigt, har medverkat tillfrämlingskap och rotlöshet. Det erkänns också av alla aU detta var ett stortmisstag. Och det har också föranlett bidrag fill kommuner för alt förbättra denmänga gånger torftiga boendemiljön. I spåren på den koncentrerade bebyggelsen växte storamastodonlskolor upp med allt vad detta innebar av anonymitet och olrivsel. Inom har vi arbetat för att bevara demindre skolenheterna och försöka begränsa storleken på nya skolor. I en motiontill årets har vi fört fram förslag som skulle kunna underlätta förkommuner som har ambitionerna alt förändra stora skolor så all de kan fungera imindre enheter. Då skulle man också beakta det behov som eleverna har av enfast punkt i skolan där de kan känna sig hemma, dvs. ett eget klassrum. Både statsrådet och har talat omönskemålet om och nödvändigheten av arbetslag och mindre undervisningsgrupper,som SIA-skolan öppnar möjligheter till. Jag tror också att detta kan bidra bättre arbetsmiljö i skolan. Det ger eleverna fler vuxenkontakter, och delger också möjligheter för lärarna att stödja och hjälpa varandra. Del är många elever som upplever skolan sommeningslös, och detta i sin tur skapar oro, disciplinsvårigheter och skolk.Avsaknaden av samband mellan teori och praktisk verksamhet har i många fallorsakat elevernas negativa attityd till skolan. Vi har ifrån under hela1970-lalet påpekat det viktiga i all de praktiska momenten får större utrymme idagens skola, och vi är naturligtvis glada över all man i den nya läroplanentagit fasta pä detta. Här har talats om det viktiga i samarbetet mellan hem ochskola. Det vill jag också understryka. Del får inte vara så, som del ofta är , att den kontakt som föräldrar har med skolan äger rum bara när någontinghar gått snett. Föräldrarna behöver ett naturligt samarbete med skolan, menlika viktigt är att skolan behöver föräldrarnas engagemang. Jag delar statsrådets uppfattning att SIA-reformen och dennya läroplanen i sig innebär stora möjligheter att förändra och utveckla skolantill det bättre. Ute i kommunerna har man också vid det praktiska genomförandetstor frihet all utforma skolan efter de lokala behoven. Men vad som fordras ärintresse och engagemang från alla som är berörda - skolstyrelsen, personalen påskolan, eleverna och inte minst föräldrarna. Finns detta engagemang, då kan vi också hoppas på enpositiv utvecVling för skolan och dess arbetsmiljö. Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö ELISABETHFLEETWOOD (m); Jag tycker att lyssnat ganska dåligt pådel jag sade. Det var ingen mörk och pessimistisk bild jag tecknade av skolan.Jag vill påstå motsatsen. Däremot,, tycker jag att del vore alldeles fel av oss alt 9 protokoll 1979/80:96-97 Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö blunda förde brister som fortfarande finns kvar, Alla de som arbetar ute i skolorna är jumedvetna om att dessa brister finns. Skall vi på ett positivt sätt kunnamedverka till alt avhjälpa dem måste vi också vara realister. Sedan jag lämnat in min interpellation har jag i min handfått några siffror från tidningen som verkligen illustrerar vad jagtalade om. rapporterades i ungefär 50 fall avlärarmisshandel, och i var det så många som 150. Detta är man nu ifärd med att analysera på olika håll för att försöka få fram de bakomliggandeorsakerna. Jag hoppas alt kommittén mot våldet i. skolan skall kunna lägga framrealistiska förslag till motåtgärder. I det sammanhanget vill jag frågastatsrådet när hon tror att vi kan få ta del av kommitténs resultat. KERSTINGÖTHBERG (c): Jag påpekade också i mitt anförande all vihar problem. Naturligtvis var det svåra problem som taladeom i sin interpellation. Jag berörde också alt stora skolor och anonymitetendär har mycket stor betydelse. Det har ju visat sig alt ett av problemen i skolan är atteleverna så ofta måste byta lärare. Det har naturligtvis all göra med denotrivsel många lärare känner och att man gärna flyttar från en skola som äransedd för att vara litet svår, kanske ha litet störande elever osv. Del finnsexempel på alt barn på mellanstadiet har fått byta lärareända upp till tio gånger. Del är naturligtvis oroväckande och bekymmersamt, fördet är ju här grunden skall läggas för vidare utbildning. Detta utgör entankeställare som jag skulle vilja skicka vidare till statsrådet, nämligen atti de skolor där man har särskilt stora problem och där man har en omsättning pålärare som är högre än vad vi kan tolerera över huvud tagel får mannaturligtvis speciella problem, om man inte på något vis kan erhålla särskiltstöd för att få bättre stabilitet i just de skolorna. Jag skall inte blanda mig i dialogen mellanElisabeth och . Låt mig bara säga att jag håller meddels den ena, dels den andra. frågar mig när man kan få del avresultat från arbetet i kommittén mot våldet i skolan. Det är väl litet fidiglalt fråga det, eftersom kommittén hade sitt första sammanträde den 15 februari.Låt mig i alla fall försäkra att arbetet pågar med full kraft. Nästasammanträde kommer alt äga rum . De problemklasser, problemskolor och problemområden som vihar skall naturligtvis få hjälp genom det nya statsbidragssystemet, som skallstyra mer resurser dit där behoven är större. Men vi har börjatmed delta statsbidragsystem - del infördes . Vi har alltså baraerfarenhet av ett enda helt läsår. Del här är inte heller någon alldeles lättuppgift. Det är ju inte bara fråga om att ge pengar till dem som behöverbidrag, utan det gällerockså att ta pengar från dem som inte behöver de bidrag de har. Jag tror attdel är den delen som är svårast. Men jag tror också all del mer och mer växerfram en insikt om alt del är ett myckel effektivt instrument för att hjälpa uppskolsituationen att man i kommunen har ansvar för all verksamhet inom kommunen. Får jagsäga till att jag tror att vi ärganska ense utom i fråga om inledningsorden i anförande - altjag skulle ha en mörk och pessimistisk bild av situationen. Det sista tror jagemellerfid att vi kan bortse ifrån och vara ense om att vi gemensamt kommer attarbeta för en bättre skola. Till statsrådet vill jag säga att det kanske var litettidigt att begära alt få del av resultatet av kommittéarbetet, och jagförväntade mig inte heller alt få det . Men det är klart att vi väntar på ochhoppas alt kommittén skall kunna hjälpa oss i den situation som råder. Jagvet att statsrådet är myckel akfiv på detta område, och del är jagnaturligtvis mycket tacksam för. Vårt gemensamma mål är ju en braskola för alla. Jag tror mig veta all statsrådet i dessa ansträngningar har ettallmänt stöd från såväl lärare som skolpersonal och elever. Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmUjö Med stort intresse har jag tagit del av endebatt mellan olika borgerliga företrädare, som ömsom talar om de storaproblemen och ömsom säger all det egentligen inte är så stora problem, utan altallt är ganska bra. I och för sig kan jag hålla med om att bådahar rätt, men jag tycker att vi då måste ta konsekvenserna av detta genom attjust där del finns stora problem sälta in extra satsningar, så att det kan blien bättre arbetsmiljö där. Det handlar ju här om attprioritera de ekonomiska resurser som stär till buds. Vi hävdar påsocialdemokratiskt håll all åtgärder inriktade på skolans problem, med dedåliga arbetsmiljöer som finns på vissa håll, måste prioriteras. Vi är därförberedda alt anslå 100 milj. kr. utöver vad som f. ö. satsas på skolan, just förall förbättra de dåliga arbetsmiljöerna. Jag vill uppmana de borgerligariksdagsledamöterna att minnas detta när ni talar om de problemen och alt kommaihåg att ni genom att stödja det här förslaget kan hjälpa till att undanröja dearbetsmiljöproblem som finns på en del håll, dock inte överallt. Del är ju helt omöjligt att man på något sättskulle kunna glömma socialdemokraternas förslag om 100 miljoner, eftersom detpåminns om del förslaget åtminstone en gång . Jag förstår dock fortfarande inte vad dessa 100 miljonerskulle kunna göra för underverk. Mera pengar är alltid mera pengar, som påpekade i vår förra debatt - och det kan jag hålla med om - menman skall ju Om åtgärder för att förbättra lärarnas arbetsmiljö också hanågonslans att ta pengarna. Men i ett statsbidragssystem som är uppbyggt så skall kunna styra resurserna dit där behoven är störst är 100 miljoner intesärskilt myckel pengar alt lägga på det hela. Dessutom vill socialdemokraternalägga dessa 100 miljoner till länsskolnämndsresurser och alltså så att säga tatillbaka litet av den decentralisering som vi har beslutat om, innan vi ens harfått mer än ett läsårs erfarenhet av hur statsbidragssystemet är.