prot · G30922 · 1979-12-31 00:00:00 — Detlavar den allvarliga principiella sidan av saken. Den andra sidan, där Böksholmkommer in som ett fall bland flera, gäller frågan om en sirukturplan. Detfinns hären skiljelinje mellan oss och de borgerliga partierna. Vi vill ha ensamlad skogsplan, en övergripande planering för skogsnäringen, som underlag förbesluten. Vi har inle sagt nej till nödvändig strukturomvandling, men viställer ändå tillsammans med fackföreningsrörelsen och de anställda kravet attomställningarna skall ske i socialt acceptabla former. Det sker inte om viöverlåter besluten om strukturen och utvecklingen lill enskilda företag ochtili de fria marknadskrafterna. Närsocialdemokratin beslöt att delta i den statliga räddningsaktionen för bl. a.Södra Skogsägarna, som kostade , gjorde vi deldärför att vi inle ville atl samhället skulle föriora kontrollen när det gällersysselsättningen och människors trygghet. Dessutom ansåg vi att det varangelägel atl staten fick elt ökat inflytande på strukturomvandlingen inomskogsindustrin, så alt denna kunde ske i former som gjorde alt människor ochberörda orter inle drabbades alltför hårt. Vi ville vidare förhindra att beslutenfattades över människornas huvuden. FalletBöksholms bruk - bruket nere i i - visar hur det ickefår gå till i strukturrationaliseringen. På grund av de borgerligaregeringarnas hanterande av denna fråga har detla blivit en skamfläck. Omsysselsättningen vid Böksholms bruk Först vill jag understryka attjag inte har någon anledning attkommentera min företrädares handläggning av denna fråga. ThagePeterson har emellertid rätl i att det här kan vara en principiellt intressantfråga. Jag delar uppfattning att företagen har att medverkatill atl strukturförändringar sker i socialt acceptabla former. Samhället skallsjälvfallet vara berett alt medverka lill att strukturförändringar sker på ettsådant sätt alt della mål kan uppnås. Imedbestämmandelagen fastställs det legala förfarandet när det gälleröverläggningar i dylika frågor mellan förelag och anställda. Det är självklartalt eller regeringen inte skall gå in och försöka påverka deförhandlingar som i en sådan här fråga måsle ske i varje enskilt företag. Jagvill säga atl det ur de anställdas liksom ur samhällets synpunkt ärangeläget att nödvändiga strukturförändringar- i synnerhet i ett konjunkturlägesom del vi nu befinner oss i - kan ske ulan onödig tidsutdräkt. Då kan arbetetmed att skaffa alternativ sysselsättning bedrivas målmedvetet och med utsikttill positiva resultat. Hade man valt den andra modellen, nämligen Omsysselsättningen vid Böks-hol/ns bruk att bromsa upp i avvaktanpå en övergripande plan, fruktar jag att detta inte hade lyckats i Böksholm. Sedanvill jag ifrågasätta om det är möjligt att genom en övergripande plan, vilkeltydligen är ambition, gå in och i detalj föreskriva förföretagen vilka enheter som skall fortsätta och vilka som skallläggas ned. THAGEPETERSON (s): Det var så att de anställda inte fick någon chans att vara med. De ficki våras ett löfte av , att det inte skulle hända något med derasarbetsplats förrän de hade fått vara med och utarbeta en sirukturplan. Det ärintressant att veta att Böksholms bruk var vinstgivande. Därför fannsdet bland de anställda en fast tro på förelaget och . Vimenar på socialdemokratiskt håll att man måste lyssna på de anställda i frågorom strukturomvandlingen och den industriella utvecklingen. Man måste ta vara påderas synpunkter och förslag och på allvar pröva deras idéer. Det fanns idéerockså bland de anställda vid bruk, men de fick ingen chans atl nåfram med dem till förelagsledningen, eflersom varken denna eller statensrepresentanter ville lyssna på vad personalen hade att saga. Jag menar därföratt fallet Böksholms bruk är en allvarlig tankeställare för oss alla i del härhuset. En ansvarig industriminister får icke från talarstol ställaut löften som sedan icke hålls. Vi får inte heller, varken från denna ellerfrån andra talarstolar ute i landet, ge besked om all löntagarna skall få varamed i ett sammanhang men sedan icke ge dem denna chans. Vikan icke klara påfrestningarna på vår ekonomi och de många svåraindusiriproblem som industriministern liksom alla vi andra brottas med, oin viinte släpper fram de anställdas kunnande och idérikedom. Detta är å ena sidanen demokratisk rättighet, men å andra sidan också helt nödvändigt för vårtlands ekonomiska utveckling och för industrins fortbestånd. Jag kan i långa stycken instämma i vad nu sagt. Jagföreställer mig efter atl ha läst debatten i den här frågan mellan ThagePeterson och min företrädare att det måste ha uppstått något missförstånd i delsammanhanget. Jag kan inie gå in på något värdering av vad del missförståndetmöjligen harbeslått ieller vad som är bakgrunden till det. Jag ser dockfortfarande vår debau här som en principiell fråga. Jagvill klart deklarera att jag som industriminister ställer det kravet påföretagen - de må vara slatliga, kooperativa eller privata - atl de skall följade regler som är fastställda för samråd med de anställda. Det är ocksåangeläget att ge de anställdas styrelserepresentanier och andra representanterpå olika nivåer möjlighet all lämna sitt bidrag till en konstruktiv lösning avde strukturproblem som vi har haft och som vi i mycket stor omfattning harframför oss. önskemål om att anställda skall medverkahelhjärtat i den processen delar jag. THAGEPETERSON (s): Herr lalman! Jag kan garantera industriministern alt han skall fååtskilliga tillfällen i att i både ord och handling ge innehåll åtdet som han utlovade. Vi har under elt par varit vana vid att i deborgeriiga regeringarnas propositioner lill se de anställdabetraktade enbart som en kostnadsfaktor. Inte heller i den nyatrepartiregeringens deklaration för någon tid sedan var det så särskilt välbeställt med utfästelser om att låta löntagarna delta i den industriellaplaneringen. Låtmig dessutom tillägga några ord om Böksholms bruk och situationen inomskogsindustrierna . Det gäller en fråga som Jag kommer att få diskuteraännu en gång med industriministern, kanske , nämligenråvarubristen. Böksholmsbruk blev också ett offer för den råvarubrist som man på industrihåll påstårskall råda f. n. Jag vill säga följande till industriministern:Socialdemokratin kommer aldrig atf acceptera att de anställda ensamma skall fåbära strukturomvandlingens bördor. Vi kommer också atl slåss mot en politik,som i första hand går in för atl skydda skogsägariniressen i stället för deanställdas intressen. Överläggningen var härmedavslutad. §9 Om sjön reglering Jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1979/80:22, ochanförde: har frågat om jag ämnar vidta några åtgärder-och i såfall vilka - med anledning av alt kammarkollegiet underiåtit att tillställavattendomstolen erforderligt material beträffande sjön reglering. Regeringenhar bedömt atl del av miljö- och nalurvårdsskäl är nödvändigt att ändra dennuvarande regleringen av Åsnen. Därför har regeringen uppdragit åtkammarkollegiet att hos ansöka om en sådan ändrad reglering.Ansökan lämnades in till . Vaitenrättsdomaren harbegärt vissa preciseringar och kompletteringar. Enligt vattenrätfsdomaren harkammarkollegiet emellertid infe kommit in med kompletteringar i den omfattningsom begärts. Han har därför förklarat ansökan förfallen. Han har dock uttalatatl hans prövning inte gällt frågan huruvida den begärda omregleringen av Åsnenär önskvärd eller inte från allmän miljövårdssynpunkl utan endast omansökningshandlingarna kan läggas till grund för en kungörelse av ansökan ochfortsatt handläggning av denna. Kammarkollegiet, som anser atl del material somhar lämnats lill är tillräckligt för atl målet skall kunnahandläggas, har överklagat beslutet hos vattenöverdomstolen.Vattenöverdomsiolens utslag måsle sålunda avvaktas. I detta läge kan regeringeninte göra någonting. 6 protokoU 1979/80:21-22 Jag tackar Jordbruksministern för svaret på min fråga. Handläggningenav det ärende som min fråga gäller vållar stor oro i , speciellti de kommuner som gränsar till sjön . Fråganom Åsnens reglering debatterades i denna kammare . I dendebatten sade Jordbruksminister att han hade svårt att förstå denupprördhet som lades , och han försäkrade att denna sjös framtid ärviktig för oss alla. "Vi kommer att fortsätta arbetet med detta på ettsådant sätt att det blir ett bra slutresultat", sade jordbruksministern. Eftervad som därefter har hänt i frågan måste jag konstatera att upprördheten ihögsta grad var berättigad. SjönÅsnen är klassad som skyddsobjekt av riksintresse. Jordbruksministern sade1977: "Det är mycket angeläget att åtgärder så snabbt som möjligt kanvidtas i syfte att förhindra och motverka skador på sjöns ekosystem," Vattendomstolenhar , som vi hörde jordbruksministern säga, prövat frågan och avkunnat dom.Domstolen har därvid uttalat att ansökan förklarats förfallen och att måletdärför avskrivs från vidare handläggning. För en utomstående syneshandläggningen av ärendet lämna mycket övrigt att önska. DelarJordbmksministern denna uppfattning? Detär i och för sig positivt att beslut har blivit överklagat,men överklaganden innebär alltid tidsförskjutningar. Jordbruksministern sade ifebruari 1977 att det var angeläget med ett mycket snabbt beslut. Det är nunovember månad 1979. Gäller fortfarande uttalandet om en snabb behandling?Jordbruksministern sade i sitt svar att regeringen inte kan göranågonting i detta läge. Jag vill ändå fråga: Ämnar Jordbruksministern intevidta några åtgärder för att påskynda ärendets behandling? Det är klart att det från miljövårdssynpunkt är angeläget att frågan omÅsnens reglering avgörs . Jag vill dock i motsats tillfrågeställaren hävda att det har gått ungefär så som Jag förutsade 1977.Ärendet har behandlats i den ordning och i den takt som varit möjligt. Vad somnu har komplicerat ärendet och möjligtvis innebär en fördröjning är attvattenrättsdomaren anser sig inte ha fått tillräckligt myckel handlingar imålet. Vi kan nu inte göra någonting från regeringens sida, när detta är enfråga för vattenöverdomstolen att la ställning till. Den handläggningen får viavvakta. Det bör ändå vara möjligt, om vattenöverdomstolen återförvisar målettill , att kungöra målet . Detär naturligtvis en gissning, men jag vågar tro att om målet inte återförvisastill kommer kammarkollegiet atl gå in med en ny ansökan efteratt ha gjort vissa justeringar av vaiienhushållningsbestäm-melserna. Men ävenom det skulle bli så, tror Jag att hela tillållighetsfrågan skall kunna avgörasunder . Det är det lidsperspektiv vi får räkna med. Om det ärmöjligt au hålla det tidsschemat, tyckerjag ändå att det har gått ganska bra. Jag lackar för det kompletterande svaret. Det är positivt om det kanvara klart till 1980. Närden här frågan debatterades här i 1976 sade den dåvarandesocialdemokratiske jordbruksministern alt den dåvarande regeringen villeförbehålla sig rätten att slutgiltigt pröva detta ärende i regeringen. Jag villdärför fråga jordbruksministern om också den nuvarande regeringen förbehållersig den rätten och vill ha sista ordet i beslutet om sjöns reglering. Omdet statliga stödet till skogsgallring, m. m. Även denna regering har förbehållit sig den rätten. Det slutligaställningstagandet görs av regeringen. Det gäller fortfarande. Överiäggningenvar härmed avslutad. §10 Om det statliga stödet till skogsgallring, m. m. Jordbruksministern erhöll ordet förau i eu sammanhang besvara följande frågor, nämligen 1979/80:50, anmäld den 18oktober, av (), 1979/80:60, anmäld den 22oktober, av () och 1979/80:75,anmäld , av (), och anförde: har frågat om Jag har observerat att det statligagallringsstödet inte har blivit den stimulans som var avsedd med stödet, och iså fall, vilka ytteriigare åtgärder jag avser vidta. har frågat mig om regeringen är beredd att överväga föriängning avtiden för erhållande av gallringsbidrag, om svårigheterna för skogsindustrinkvarstår beträffande råvarufillförsel och anslagna medel kan beräknas blioutnyttjade. har frågat vilka effektivare stimulansåtgärder, typ skogsstyrelsensförslag om klenvirkesstöd. Jag vill införa. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. SomGunnar framhåller i anslutning till sin fråga har intresset för dettillfälliga gallringsstödet varit litet i . Det gäller även någraangränsande län. Detta kan bero på att arbetskraften där inte har räckt tillbåde för insektsbekämpning och för gallring. I övriga delar av landet har intressetdock varit betydligt större. Detär för tidigt att nu dra några slutsatser om gallringsstödets effekt. Skulledet emellertid visa sig att den tidsgräns som gäller lägger hinder i vägenför ett önskvärt resultat, är Jag givetvis beredd att överväga en förlängningav stödet. förslag om ett klenvirkesstöd bereds f. n. ijordbruksdepartementet i anslutning till höstens budgetarbete. Omdet statliga stödet till skogsgallring, m. m. Jag tackarjordbruksministern för svaret. Isvaret säger jordbruksministern att det är för tidigt atf nu dra någraslutsatser om gallringsstödets effekt. Jag vill då säga att vi får nu allt flervittnesbörd om att del stimulanspaket för skogsbruket som antogs i riksdagensslutspurt, , har blivit något av elt fiasko. Syftet med bidraget tillgallring var i och för sig gott, men intresset för den statligagallringsmoroten har varit mycket begränsat. återvände förett par timmar sedan från eft besök i . Här trodde man affminst hälften av de pengar länet fick kommer atl vara outnyttjade när stödåretär slut. Samma uppgifter har jag vid förfrågningar fått också från andralän. Imitt eget hemlän, , som beviljades totalt 8,2 milj. kr., säger man på att man bedömer aft ca 3 milj. kr skall varaianspråktagna . Sådana besked får vi från de flesta avskogslänen: knappt hälften av totalanslaget kommer atl vara förbrukat . Omman söker efter orsaker till att det har blivit så här, kan man givetvis finnaflera sådana. Klart är atf perioden från def att vi här i kammaren tog beslutetden blev för kort -jag håller gärna med om det - synnerligast sombestämmelserna om villkoren för atl få stödet inte blev kända förrän . De självverksamma skogsägarna har följaktligen inte haft en rimlig chansalt klara sina uppgifter. Tilldetta kommer emellertid också att intresset för att ta ul gallringsvirke hosmånga skogsägare inle finns i tillräcklig omfattning. Stödet till trots ärslutavverkning det som skogsägarna tillämpar. Myckettalar nu för alt kanske 70-75 milj. kr. kommer att finnas outnyttjade den 1Januari, och frågan är vad som bör ske vid della tillfälle. Klartslår väl - och det ärju statsrådet inne på - alt tiden för gallringsstödetmåste förlängas. Då finns det, som Jag ser det, två alternativ: antingen attförlänga tiden tills pengarna tar slut eller också att föriänga perioden helasäsongen fram till . Jagvill fråga Jordbruksministern: Om statsrådet, som det framgick av svaret, ärför en föriängning, vilkel av de här två alternativen avser regeringen attföreslå? Jag ber att få lacka jordbruksminister för svaret på minfråga. k. stimulansbidraget, som beslutades av , harkritiserats av skilda skäl. a. har del anförts att det kom för sent undervårens avverkningssäsong. Vidare har det sagts att giltighetstiden är alldelesför kort. har man antytt att det dragit avverkningskapacitet frånlimmeravverkningarna. Delta i sin tur har minskat råvarutillgången hossågverken, menar man. Sedermera har det visatsig att avverkningar enligt riksdagsbeslutets intentioner kommit i gångi relativt stor utsträckning. Den bedömningen grundarjag dock bara påerfiirenheter frän min egen bygd, och antagandet atl detla förhållande kan vararepresentativt för det enskilda skogsbruket i stort är kanske alldeles fördjärvt. I min bygd är antalet skogsägare som utför egel arbete i sin skogganska stort. Jordbruksdelens omfattning gör en sådan fördelning avarbetsinsatserna möjlig och nödvändig. Delfinns dock problem i sammanhanget. Skogsägare som är beroende aventreprenadföretag för skogsavverkning på sin mark har uppenbara svårigheteratt få gallringsarbete utfört års utgång. Sådana förelag är fulltsysselsatta just . Det är inte heller särskilt lyckat att tillfälligt utökakapaciteten på detla område. Vidarekan skogsägare som säljer rotposter inte få bindande löfte från köpare om attavverkning skall ske före årets utgång. Dessa skogsägare frågar sig , om detinte vore rimligt med viss utökning av giltighetstiden. I sammanhanget har mannämnt en föriängning t. o. m. eller till augusti . StatsrådetDahlgrens svar vill Jag tolka positivt. Del är bra att tveksamma skogsägare kanfortsätta atl planera för avverkning som kan rymmas inom bidragsbeslämmelserna.Jag har också sett uppgifter om att det har slagit ganska snett på en del håll.I för såg jag att man haderäknat ul att endast 36 av de 120 miljonerna, som del stod, i tillgängligamedel var ianspråktagna. är det väl fråga om 150 miljoner, och Jag skullevilja fråga statsrådet: det möjlighet atl få fram preliminära uppgifteromdetta? Hur har man t. ex. i den tidning somjag nämnde kommit lill ett sådanthär resultat? Jag är i alla fall tacksam för del svar som här har getts och tolkardet positivt. Omdet statliga stödet till skogs-gallring, m.m. Även Jag villtacka jordbruksministern för svaret. Råvaruförsörjningenär viktig för sysselsättningen och därmed också för skogsindustrinsexportmöjligheter. Vi måste arbeta för högsta möjliga tillförsel av råvara. Isamma avsikt får vi också en ny skogsvårdslag som träder i kraft vid kommandeårsskifte. Menvi skall ha klart för oss en sak, och det är att skogsbrukets lönsamhet ärsvag. Skall vi få en bättre skogsvård, och därmed också mera skogsråvara och enstörre produktion, måste vi skapa starkare stimulansåtgärder. Del gallringsstödsom beslutade om är inte tillräckligt stimulerande. Systemetsom sådant är inle bra, och intresset har inte heller varit stort - del skallvi konstalera. Delär dessutom så alt skogsägarna - särskilt de som är självverksamma och har ettjordbruk bredvid - inte hunnit med alt utföra gallring på grund av atl de haftjordbruket att sköta , och därför behövs det naturiigtvis enförlängning av tiden i första hand. Men det är en tillfällig lösning, ennödlösning. Långt viktigare är egentligen framtiden. Klenvirkesstöd, som harföreslagils av , är enligt min 7 protokoU 1979/80:21-22 Omdet statliga stödet till skogsgallring, m. m. meningden stimulansåtgärd som bör sattas in, och del är en god ekonomiskaffär för landet. Ett klenvirkesstöd för åtgärder i första och andraårsklasserna skulle ge en bättre skogsvård och mera råvara. Det ger en bättreskogshygien och en bättre naturvård. Del ger inkomster till skogsägarna, ochdet ger sysselsättningstillfällen, men framför allt medverkar det till att geoss exportinkomster och en bättre handelsbalans. Folkpartiregeringenförde inte fram förslaget från om klenvirkesstöd . Menfrån motionerade vi om detla, och jag beklagar att de övriga partiernagick emot motionen. Det skulle ha varit betydligt bättre och givit mycket,mycket bättre effekt, om motionen hade bifalfils. Jagtackar jordbruksminisiern när han säger atl frågan om klenvirkesstöd bereds idepartementet. Det är bra, och då vill jag ställa en följdfråga tillJordbruksminisiern: Kan man räkna med att ikraftträdandet skall ske den 1 Juli1980? Går det att få en framflyltning av gallringsstödet, så kan man stimulerai någon mån - det är Jag klar över - och det behövs. Men för framtidenerfordras del någonting som är mera effektivt, och det behöver vara i kraftredan den 1 juli 1980. Får jag först säga till , med anledning av hans fråga omde två alternativen, attjag kan inte ge del svar som han väl vill ha , fördessa saker överväger vi just nu i . Fråganom gallringsstödet är inte alldeles enkel. Representanter för industrin ställersig nämligen negativa till en förlängning av det nuvarande gallringsstödet. Manmenar att det här slödel styr in avverkningarna på fel bestånd ,och man anser från både sågverks- och massaindu-strihåll att avverkningarna numåste resultera i högre kvantiteter av virke. Mankan säga om gallringsstödel, som det nu är, alt aktiviteten i skogarna är hög,men resultatet blir litel virke. Del är detta som vi överväger, när vi skall taställning till frågan om en föriängning eller inte av det nuvarande stödet, ochnågot annat besked kan jag inte ge . TillBörje vill jag säga att det är alldeles riktigt att det finns ettantal skogsägare som inte haft möjlighet atl göra avverkningar, även om deskulle ha önskat göra det, därför att avverkningskapaciteten inte finns. Är detså atf stödet upphör innebär det för den här kategorinskogsägare enbart att de får betala den högre skogsvårdsavgiften men inte fårnågra pengar igen så att säga av bidragsdelen. Detta kommer vi också all vägain i bedömningen. Närdetsedan gäller klenvirkesslödei, något som också har frågat om,vill jag säga att vi naturiigtvis kommer att förelägga problemen för ,om vi kommer fram till att ett sådant bör införas. Den första lidpunkt dåbeslutet kan träda i kraft blir då den . Jag förstår att jag inte kan få eU preciserat svar på de bådaalternativ Jag presenterade. Om statsrådet skulle fastna för en förlängning avtiden, skulle jag från talarstolen ändå vilja rekommendera honom att intebegränsa liden till utan att sträcka ut den till förslagsvis den 1augusti för att den över huvud laget skall få någon effekt. Annars får vi baravintermånaderna att tillgå, vilket inte är en lämplig årstid för gallring. Jagsade tidigare attjag var medveten om att har varit myckel kort.Även om det var en annan jordbruksminister som signerade propositionen, villjag påminna om alt vi från socialdemokratiskt håll månad krävde stimulansåtgärder i syfte att få fram mer gallringsvirketill framför allt pappers- och massaindustrin. Frän borgeriigt håll ville ingendå lyssna på oss, utan beslutet kom här i kammaren först . Sedannågra ord om virkespriserna. Dessa har ökat med 20-25 96, ochlägger man därtill gallringsbidraget på . per hektar i , 600kr. i det yttre stödområdet och . i det inre, borde det inte vara så somdet nu ser ut att bli, nämligen att mer än hälften av de 150 miljonerna äroutnyttjade . Alla tecken tyder på all så blir fallet. Omdet statliga stödet till skogsgallring, m. m. Jag vill i denna debatt också föra in en annan synpunkt, för den ärnära nog lika viktig som uppgiften aU förse massaindustrin med råvara.Gallringen har också stor betydelse för skogsvården. Jag anser atl det ärviktigt atl den fullföljs och att de pengar som vi anslagit också blirutnyttjade för denna avverkning. Jag ser inle med någon störretillfredsställelse atl vi skulle behöva vika oss för andra intressen änuppgiften au förse massaindustrin med skogsråvara ur gallringsbeslåndet ochsamtidigt få lill stånd de skogsvårdande åtgärder som pengarna också varavsedda för. Jag vill gärna hemställa om atl åtgärderna får en sådan utformningatt pengarna kan bli utnylljade just för delta ändamål. BERTILJONASSON (c): Jag tackar jordbruksminisiern för del kompletterande svaret, nämligenatt man skulle kunna tänka sig den som en första tidpunkt. Jag harklart för mig att det med det beslutssystem vi har inte kan gå tidigare. Jagvill ändå betrakta Jordbruksministerns uttalande som eU halvt löfte. Skogsstyrelsenär enig när det gäller klenvirkesslödei. Man har penetrerat frågan från olikaaspekter och funnit att en sådan åtgärd skulle vara bra och ekonomiskt lönsamoch kunna medföra många fördelar. Vadsom emellertid så långt jag kan se och förstå kan lägga hinder i vägen skullevara bristen på ekonomiska resurser. Jag förstår att vi har sådanahinder och att vi kommer att få dem framöver. Med hänsyn till dellaklenvirkesslöds konstruktion och till de lönsamma effekter som vi tror att dennakonstruktion skall få vill jag vädja till jordbruksministern att lägga framförslaget om klenvirkesstöd, eflersom det gallringsstöd vi f n. har mer ellermindre är en halvmesyr. Jag är övertygad om att jordbruksministern kommer attgöra allt för att få en ändring till stånd.