prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — Även om det är något avden nyfrälstes entusiasm, som vilar över motionen, vill jag gärna säga attdenna sinnesförändring hos socialdemokraterna är högst välkommen. När socialdemokraterna presenterade 1975 årsenergipolitiska proposition var det ju t. ex. inte alls fråga om att göra vårtland oberoende av kärnkraft och olja. Användningen av dessa båda energikällorskulle tvärtom öka. Och så sent som vägrade socialdemokraterna atti stödja krav på satsningar på den alternativa energin. 1 sin motion nu betonar socialdemokraterna vikten av attövergå från diskussion till handling när det gäller de alternativaenergikällorna. Det är en bra inställning. Men jag kan inte undgå attnotera att socialdemokraterna i utskottet inte varit beredda att övergå tillpraktisk handling när det gällt att höja målet för utnyttjandet av de inhemskabränslena, trots att förslag om detta funnits från . 1970-taletsenergidebatt fick föras under betydande motsättningar. , med folkets klarabesked om avveckling av kärnkraften som grund, borde 1980-talets energidebattmer kunna kännetecknas av samförstånd och vilja till framåtsyftande lösningar.Sker det, då har grunden lagts för en trygg energipolitik i folkflertaletsintresse. Då har vårens folkomröstning haft en stor och betydelsefull uppgiftatt fylla. 4 protokoll 1979/80:168 :jii.------------- Vi har från socialdemokratiskt håll fogat tvåreservationer vid detta betänkande. Jag skall motivera den första, reservation4 till mom. 18. Den gäller styrelserepresentation i vissa energiföretag. I folkomröstningen gavs ett avgörande bifall till kravetpå större samhällsinflytande över energiproduktionen. För ett sådant ökatinflytande finns tre mycket tungt vägande skäl. För det första måste vi - somIngvar har redogjort för-spara energi. Ett förnuftigt sparande kanendast avvägas av samhället. För den skull måste samhället ha etttillfredsställande inflytande. Fördel andra har varje förändring ienergiförsörjningen effekt på miljön och är således en samhällsekonomisk ochinte en företagsekonomisk fråga. För det tredje kan slutligen priset påenergislagen styra förbrukningen i önskad eller oönskad riktning. Riktningenkan endast anges av den planerade energihushållning som samhället har ansvaretför - om riktningen skall bli den önskade. Därför begär vi i partimotionerna 1979/80:969 och 2056 attbeslut skall fattas om offentlig styrelserepresentation i oljebolagen ienlighet med den lag som med anledning av näringsutskottetsbetänkande 60 har förlängt giltigheten av, I avvaktan på ett - enligtfolkomröstningens utsago - utökat överförande till samhället avvattenkraftsanläggningar bör offentlig styrelserepresentation införas även ivattenkraftsföretagen. antydde att vårt krav ireservation 4 är ett socialistiskt jippo. Uppenbarligen inser hon inte hurnödvändigt det är att vi ger samhället möjligheter att hantera den svåraenergisituation som vi bör förutse. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation nr 4. När det gäller utskottsbetänkandet i övrigt skall jagendast kommentera fyrpartimotionen 1979/80:2046. Motionärerna vill tryggatillgången på medel för ett visst energiskogsprojekt. Medel härför har , . Utskottet utgår från att projektet,om det är värt att satsa på, underhålls av . Utskottet har därvid föriitatsig på den övertygelse som särskilt linje 3-anhängarna i regeringen visatbeträffande möjligheten att ersätta kärnkraften med energiskogar.Statsministern talade om praktisk handling. Detta är ett bra exempel påatt regeringen kan visa prov på praktisk handling när det gäller attvidmakthålla igångsatta energiskogsprojekt. visade i en bild en politik vriden i 90grader. Den skall jag dock inte gå in på. Däremot vill jag kommentera hennesuttalande att vi här i landet är väl förberedda för en torvproduktion. Den ärfaktiskt än bättre förberedd än vad skisserade. tillämpades på Vakö mosse en fullskaligmetod för framställning av frästorv, och det fanns fullständiga anläggningarför pulvereldning, brikettpressning och torvförkoksning. Det enda problem manpå Vakö mosse inte kunde lösa 1917 var avvattningen. och det problemet är ännuolöst. Man har ännu inte uppfunnit en avvattningsmetod som är så energisnål attden bär sig. Det storaproblemet ligger emellertid inte på det tekniska området. storafrågan när det gäller torvhanteringen är vilka mossar som - med hänsyn Nr168 tillnaturvänliga organisationer, lokala opinioner och kommunala veton - är den fillgängliga.Den frågan bör man ta sig an. (): Energipolitiken betänkande 1979/80:70behandlar många och viktiga frågor. Jag har valt att kort redovisa någragrundläggande synpunkter på vad som är viktigt för att snabbt införa ochekonomiskt bruka förnybar energi saint kommentera några av centernsreservationer och särskilda yttranden. Energihushållning är i lika hög grad hushållning medkvalitet som med kvantitet. Detta har inte tillräckligt uppmärksammats, vilketkan leda till att kvalitetsfrågorna - som i många fall är avgörande vid bruk avalternativ energi - ej nog beaktas. För att man med framgång skall kunna utnyttja förnybaraenergikällor som solenergi samt spillvärme krävs absolut att man beaktarbegreppet energikvalitet. Enkelt kan energikvalitet beskrivas så. att energi medhögre temperatur har högre kvalitet än energi med lägre temperatur. Elenergihar maximalt hög kvalitet. För att energi skall vara praktiskt användbar måste den hahögre kvalitet, dvs. högre temperatur, än vad användaren kräver som resultat avenergianvändningen. Det är i allmänhet slöseri att använda en energiform medonödigt hög kvalitet. LItvecklingen av teknik som möjliggör effektivtutnyttjande av energi med lägre kvalitet innebär mycket stora möjligheter tillbättre energihushållning och lönsam användning av alternativ energi. Jag vill med ett exempel försöka beskriva hur viktiga ochintressanta dessa problem är. Om vi kan acceptera en energikvalitet på 25-30", såkan vi med mycket enkla, oglasade solfångare samla in solenergi motsvarande500-600 kWh per m- solfångare och år. Kostnaden för dessa är ca 200:-/m-, ochmed kapitalkostnad och 500 kWh/m- och år blir kostnaden /kWh. Ställer vi kvalitetskravet 50-60". så måste vi väljamer komplicerade, glasade solfångare, som kostar 800-1 200:-/m-. Räknar vi medmedelvärden pål 000:-/m-och 300 kWh/år samt kapitalkostnad, så kostarsolenergin i detta fall /kWh. Kan vi dåha hytta av en energikvalitet på 25-30"? Med hjälp av värmepump kan temperaturen höjas till50-65", något som är en fullt användbar kvalitet i de flesta värmesystem. Värmefaktorn för en eldriven värmepump kan under dessaförutsättningar beräknas vara 3,5-4,5, Det betyder att om vi tillför 1 kWhelström, sä får vi ut nyttig värmeenergi motsvarande 3,5-4,5 kWh, Väger vi samman priset på 3 kWh billig solenergi ä 6 öreoch en dyr kWh elström på , får vi ett medelpris på /kWh. Till detta skall läggas kapital- och underhållskostnaderför värmepumpen, som kan variera starkt beroende på drifttid, anläggningens storlek m. m. Nr 168 hamnar då någonstans i intervallet2-6 öre/kWh. Tisdaeenden Ett problem är dock att även dennabilliga energi i huvudsak produceras Årslagring avsolenergi är en nödvändighet om den skall bli lönsam och kunna användas i kompletta värmesystem. Enersipolitiken å TV-skärmen skall detförhoppningsvis finnas en bild som visar en Där har man tillämpat mycket enkla solfångare, en årslagring ilera och dieselmotordrivna värmepumpar såsom den kvalitetshöjande maskinen. De beräkningar som har gjorts på kostnaderna visar 15öre/kWh för den sammanvägda kostnaden i ett komplett värmesystem, kapital-,drift- och underhållskostnader inberäknade. De överraskande positiva utredningsresultat som densenaste tiden redovisats för användande av lägre vattentemperaturer ibefintliga och tillkommande fjärrvärmeanläggningaröppnarekonomiskt mycketintressanta möjligheter till ökad användning av alternativ, förnyelsebarenergi. Den tabell som visas på skärmen redovisar hur fjärrvärme kan blimycket lönsammare genom att man använder sol- och spillvärme i stället förtraditionellt bränsle. Pay-off-tiden för ett traditionellt fjärrvärmesystem ärnästan . Med ett fullt utnyttjande av tillgängliga alternativa energikällor,i detta fall solvärme och spillvärme, sjunker pay-off-tiden till -enligt utredningen finns alltså här en mycket god lönsamhet - som , mer än , av oljan sparas. Utskottet har i stor enighet beslutat att målinriktningenför energipolitiken skall vara att så snabbt som möjligt minska beroendet ayolja och att man bl. a. i detta syfte skall på bred front införa förnybaraenergikällor i det svenska energisystemet. Mot den bakgrunden tycker jag attutskottet alltför lättvindigt behandlar yrkande a) i motionen 1979/80:2055 om"att vad i motionen anförts om hushållning med energikvalitet ochfjärrvärme med låg vattentemperatur skall beaktas i de riktlinjer för denframtida energipolitiken som skall föreläggas 1980/". Jag har inledningsvis redovisat vilken avgörande betydelsehushållning med energikvalitet har för att på ett lönsamt sätt kunna utnyttjat. ex. solenergi och spillvärme. Grundprincipen för att framgångsrikt kunnanyttja flertalet av de alternativa förnyelsebara energikällorna är att nyttjastörre delen billig energi av låg kvalitet, t. ex. solenergi och spillvärme,och med hjälp av en liten insats av dyr energi av hög kvalitet - olja ellerelström - få tillräckligt med energi av fullt användbar kvalitet. Bilden som finns på skärmen visar hur endieselmotordriven värmepump med rätt medium att ta energin ur har enverkningsgrad på , alltså bättre än en mycket välsköttvillapanna. Det är på detta sätt vi kan kombinera alternativ energi ochbefintlig högkvalitativ energi till en lönsam användning. I dentidigare nämnda motionen visas att det går att med god lönsamhet nyttja t. ex. spillvärme och solenergi och att mycket stora 52 mängder olja kan ersättas. Det äralltså ingen överdrift att påstå att åtgärder sommotionen föreslår är av avgörande betydelse för att nå den målsättning förenergipolitiken som utskottet är enigt om. Att då enbart hänvisa till enutredning som har till huvuduppgift att utreda elanvändningen för lokaluppvärmningframstår som mindre väl genomtänkt. Det är självklart av största vikt att de grundläggandefrågor som tas upp i motionen fåren mycket bred, seriös och snabb behandling,detta bl. a. för att undvika vad socialdemokraterna påpekar i sin partimotion1979/80:2056: "I denna situation är det väsentligt att inte stora resurserlåses i föråldrad teknik"-t. ex. hetvattentunnlar från kärnkraftverk-"genom snabba beslut i kommunerna." Om detta skall undvikas är den avutskottet föreslagna handläggningen helt otillfredsställande. Den enighet som finns i utskottet om att snabbt minskaoljeberoendet tror vi ändå utgör fullgott motiv för att dessa frågor kommer attfå stor uppmärksamhet i departement, hos berörda myndigheter, bland fackfolkoch i näringslivet. Jag har redovisat exempel på hur oljekonsumtionen starktkan begränsas genom nyttjande av sol- och spillvärme. I motion 1979/80:2055yrkande c tas upp ett alternativ med samma energikvalitet som olja, och detframhålls "att det är angeläget att utveckla rationella metoder förmetanjäsning med sikte på såväl energiproduktion som avfallshygienisering ochåtervinning av växtnäring" och att det bör "beaktas i de riktlinjerför den framtida energipolitiken som skall föreläggas 1980/81 årsriksmöte". Utskottet har inte funnit anledning till något särskiltuttalande ined anledning av motionen. Metanjäsningen har inte haftnågon större framgång i och bedöms därför av många som mindreintressant. Ändå tyder många utländska erfarenheter på att det kan komma attbli en mycket betydande energikälla, som därtill kan lösa en rad avfallsproblemoch återvinna dyrbar växtnäring. För att fästa uppmärksamhet pådetta redovisar jag här mycket kort några uppgifter om metanjäsning i ochUSA. Metanjäsning är i vissa avseenden en mycket gammalkunskap. Kineserna har när det gäller små anläggningar kommit mycket långt ochhar utvecklat och byggt många enkla, billiga ochtill lokalt byggmaterial anpassade jästankar. Det uppskattas att ca 7 miljonersådana anläggningar finns i drift f. n. i med en betydande metanproduktion. Som substrat för jäsningen används gödsel, urin och fekalierfrån människor samt hushållsavfall. Jag vill här särskilt poängtera bredden av den målsättningför metanjäsning som finns. Det är inte bara fråga om att producera metangas,utan det handlar också om hygienisering av avfall och återvinning av växtnäring.Denna helhetssyn på metanjäsningen är viktig för att man rätt skall kunnavärdera metoden. Även om kinesernas lyckade satsning påhushållsanläggningar för metan-gasjäsning är mycket intressesant, så är detändå ett par amerikanska resultat som för energiförsörjning är änviktigare. i har gjorts lyckade försök meddels jäsning av s. k. torra substrat (torrsubstans och högre), delsjäsning av mer traditionella substrat (gödsel och liknande organiskt avfall,torrsubstans) i anläggningar av plug-flow-typ. För gårdar med 100 mjölkkor eller mer uppskattas attmetangasen kan alstras med förenklade anaeroba system till en kostnad av av kostnaden för flytande bränsle i . (Oljan är väsentligt billigare i USAän i .) Enkelheten i metoden fratngår av den bild som visas påskärmen. Det är i stort sett en grop i marken, klädd med gummiduk.Över den placeras en motsvarande gummiduk som gastält. Så pressas den organiskamassan successivt genom denna mycket enkla jäskammare. Tillgängliga uppgiftertyder på att plug-flow-modellen visat sig fungera bra i praktiken för gödseloch motsvarande substrat och att man i har väl grundade förhoppningar attmodellen skall fungera även för jäsning av torra substrat. Ekonomin för metanjäsning enligt plug-flow-metoden framgårav den tabell som visas på skärmen. Jag vill bara fästa uppmärksamheten på kostnaden per kWh.I stora besättningar, på 500 kor. är den , och i besättningar på 100 kor5.5 öre. Observera den intressanta jämförelsen. När det gälldekärnkraften startade vi med mycket låga kostnader per kWh. Metanjäsningenbörjade med höga kostnader, som genom nya metoder nu raskt är på väg nedåt tillmycket intressanta produktionskostnader. En snabbare övergång till inhemskabränslen anser angelägen av flera skäl. Den skulle ge en förbättradbytesbalans och en ökad sysselsättning med en regionalpolitiskt bra fördelning.Vi skulle få bättre miljö, bättre skogsvård, hygienisering av avfall,återvinning av växtnäring. Därtill får vi tryggare energiförsörjning ochdecentraliserad energiproduktion. konstaterar i ett särskilt yttrande att ligger internationellt sett långt framme när det gäller att utvecklavindkraftverk för kommersiell drift. Det är av största betydelse att Sverigebehåller denna framskjutna position dels för att kunna konkurrera på den storaexportmarknad som sannolikt kommer att finnas , dels föratt säkra det egna vindkraftsprogrammet på 1990. tror inte detär möjligt om inte konstruktions- och utvecklingsarbete får ske kontinuerligt. Det är då inte tillfredsställande som utskottet föreslåratt utvärdering av de prototypanläggningar som är under byggnad skall skeinnan vidare beslut fattas om t. ex. produktion av förseriemaskiner. Stor riskföreligger att bl. a. den kvalificerade projektorganisation som finns vidKarlskronavarvet inte kan bibehållas i avvaktan på utvärderingsresultatet.Detta kan medföra att en värdefull resurs förloras och att vindkraftsprogrammetförsenas . Vindkraftenhar inte bara en energimässig betydelse, utan om det nu sker enhelhjärtad satsning så kan det vara en industri medtusentals arbetstillfällen. Satsning på vindenergi är en positiv industrisatsning,som det borde vara ett gemensamt intresse att stödja. Jag förstår intemajoritetens tveksamhet här. gäller det endast några tiotal miljoner föratt säkra en andel i en intressant framtidsmarknad. har i motion och reservation nr 9 framhållitvikten av att kostnaderna för olika slags elström särredovisas. Menar utskottetallvar med att den mycket lönsamma äldre vattenkraften skall belastas medsärskild skatt eller avgift, så måste en särredovisning till. Även för en sundoch rättvis taxesättning är en bättre kunskap om de olika kostnadskomponenternai elproduktionen nödvändig. har i reservation nr 8 framhållit vikten av attavvecklingen av kärnkraften - enligt folkomröstningsresultatet - kan ske såsnabbt som möjligt med hänsyn till elförsörjning och sysselsättning. Därför är det angeläget att inte storstädernasvärmeförsörjning låses fast till kärnkraftverken genom stora investeringar ihetvattentunnlar. Därtill innebär detta en bindning till ett mycket storskaligtsystem, som uppenbart försvårar eller omöjliggör en snabb övergång tillförnyelsebar energi. Rent allmänt kan sägas att ett färdigbyggande av ochFO från samhällsekonomisk synpunkt är en mycket dålig affär. Även om det skullevara något bättre affär att enbart producera värme i är det ändå någontingsom inte kan acceptera. anser alltså att hetvattenledningar frånkärnkraftverk är en mycket dålig lösning, som inte kan accepteras. bedömerdet som synnerligen viktigt att de riktlinjer som bör fastställas förstorstädernas värmeförsörjning blir verkligt framåtsyftande och beaktar allamöjligheter till nyttjande av förnyelsebar energi och hushållning medenergikvalitet genom t. ex. lägre vattentemperatur. har i särskilt yttrande framhållit vikten av attdet sker en bred satsning på torv. Särskilda lånegarantier bör ges för attunderlätta nödvändiga investeringar. Tillståndsprövningen för torvtäkt måsteförenklas. Åtgärder måste vidtas för att skapa en "marknad" förtorven, så att företag och enskilda vågar satsa på produktion, Frästorven måstetill viss del vidareförädlas till briketter för att bli det koncentrerade ochlätthanterliga bränsle som kan konkurrera med kol och olja. anser ocksåatt det kraftvärmeprogram som antogs energiproposition skallfullföljas. Givetvis skall nytillkommande anläggningar drivas med förnyelsebarenergi. Till förnyelsebar energi räknar vi också torven. var överraskad över segerreaktionefter folkomröstningen. Han säger att den är underlig. Men är den det? har alltid haft en verklig bredd på sinenergipolitik. Våra motståndare har försökt frånkänna oss den. de har förhånatoss och försökt knyta upp oss till kärnkraften. Sett mot den bakgrunden är denkursförändring som skett före och i och med folkomröstningen en stor seger förmånga grundläggande centeridéer. Nr 168 , Vi skall avveckla kärnkraftenså snart vi kan ersätta den med alternativ Tisdaeenden energi, vi skall minska vårtoljeberoende så snabbt som möjligt, vi skall göra 10 iuni1980 " helhjärtad satsning påinhemsic alternativ energi. Jag vill ställa frågan: Hade det varit tänkbara huvudlinjer för Enersipolitiken för t. ex. ett och etthalvt år sedan? Avslutningsvis vill jag beröra centernsreservation nr2.där vi framhåller nödvändigheten av en decentraliseradsamhällsstruktur, om vi med framgång snabbt skall införa förnyelsebar energioch åstadkomma ett ekologiskt riktigt energisystem. Decentralisering ochresurshushållning är huvudfrågor för att åstadkomma ett mjukaresamhälle, med bättre miljö och högre livskvalitet. Med detta yrkar jag bifall till centernssamtliga reservationer. (s) replik: Utskottet har överösts i taloch än mer i skrift av olika tekniska lösningar på energiområdet. är emellertid sådan att utskottet inte självständigt kan görasvårare tekniska avvägningar. står regeringschefen nära. Jag skulle viljaråda honom att söka påverka nästa energiproposition med sitt imponerandesakkunniga resonemang och med sina ljusbilder. () replik: Herr talmani Det är svårt att beskriva grundläggandebasfakta när man diskuterar den energipolitiska inriktningen utan att plockafram konkreta exempel och siffror. Jag har här valt att redovisa konkretaförslag och även siffror. Men bakom detta ligger något som är väsentligt om vimenar allvar med att snabbt införa inhemsk alternativ energi. Det ärgrundtankar om en bättre hushållning, där kvalitetsbegreppet måste med, om vipå ett lönsamt sätt skall klara av en övergång till alternativ energi. Det ärden grundinställning som jag i första hand vill plädera för. Dengrundinställningen har vi inte till fått gehör för i utskottets skrivning,men jag tror att den finns i utskottet. Det är synd att man inte också orkatfram till en sådan skrivning. Det tror jag hade underlättat vår marsch motalternativ energi. Den marschen tror jag att en mycket bred majoritet är heltense om. Efter folkomröstningen känns det intesärskilt meningsfullt att gå in i någon polemik med representanter,från statsministern och nedåt, i energifrågan. Det är väl också det som harpräglat den här debatten. Den har varit ganska replikfattig, och det är kanskenaturligt. Det ärintressant att notera att före folkomröstningen på varje punktavvisade linje 2 som ett avvecklingsalternativ och kallade den för ett när folkomröstningens resultat är känt och 56 omröstningen har givit ett starktförord för linje 2 är angelägen att bunta ihoplinje 2 och linje 3 och därmed inkludera sig självt bland dem som gick segrandeur folkomröstningsstriden. Jag tycker att opportunismen firar alltför storatriumfer bland centertalarna här . Sedan tänkte jag säga några ord om kolet ocholjan i energipolitiken i anslutning till den socialdemokratiska energimotionenoch vår reservation 6 vid näringsutskottets betänkande. Det talades mycket om de inhemska alternativaenergikällorna under folkomröstningskampanjen. uttrycktes de mestöverdrivna förhoppningar om vad de förnyelsebara energikällorna, såsom ved,vind och solvärme, skulle kiinna åstadkomma t. o. m. på kort sikt. Vad har detdå blivit av alla dessa förhoppningar i regeringens energiproposition? För det första kan man konstatera att ställningstagandenatill eventuellt utökade satsningar på alternativa energikällor i allt väsentligthar skjutits upp . Det är vad den borgerliga regeringen står för idagens läge, och den inkluderar som bekant också . För det andra är det kolets höga visa som man nu predikarpå var och varannan sida i regeringspropositionen. och ävenBirgitta här har alldeles rätt på den punkten. Det talasväldigt mycket om kolet i propositionen. Det fyller faktiskt även oss frånsocialdemokratiskt håll med en viss oro. Den tidpunkt när vi på allvar kan börjautnyttja de alternativa energikällorna ligger förvisso ganska långt fram itiden och i energipropositionen har den med all rätt förlagts till andra sidanår 1990. Det är naturligtvis en realistisk bedömning, men det hindrar inte attden kraftiga satsning på kol som mer eller mindre klart aviserats av densittande regeringen inger stor oro ur hälso- och miljösynpunkt. Kolet harsannerligen inte blivit vare sig hälsosammare eller mer miljövänligt bara föratt folkomröstningen nu är över. Det finns anledning att påpeka att den socialdemokratiskapartimotionen varnar för den alltför massiva satsning på kol under de närmasteåren som regeringspartierna tycks vilja förorda. Nya utredningsrapporter harkommit och där talas det om en tiofaldig ökning av kolimporten, vilken beräknastill bortemot . Det är alltså fråga om höga siffror.Detta får också effekter ur hälso- och miljösynpunkt. Givetvis är det riktigt att kolet på kort och medellångsikt i många fall är det enda realistiska alternativet, om vi vill byta utoljan som bränsle i de stora el-och värmeproducerande enheterna. Det finns dockanledning att ta det så försiktigt som det över huvudtaget är möjligt när det gäller kolet. Den nya renare koltekniken är på vägbåde när det gäller avgasrening och förbränning, men finns den inte. Detvore därför tragiskt om vi skulle investera oss fast ien gammalmodig miljö-och hälsovådlig kolteknik, som vi sedan måste dras medunder resten av , Många kommuner, inkl. storstadskommunerna, knackar nu padecentrala myndigheternas dörrar och vill ha klartecken för nyinvesteringar underde närmaste åren på kraftvärmeområdet. Trycket kommer att bli starkt påregering, riksdag och myndigheter att släppa efter på de reningskrav som