prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tolkar kommunikationsministerns svar såatl man ändå tänker la vissa regionalpoliiiska hänsyn när man skall behandladen här frågan, och del tycker jag är positivt. Sedan är del ju inle alltid så alt de insatser som ärrationellast pä papperet fungerar bäst i praktiken. Speciellt i den här frågandär det gäller service och trafiksäkerhet är del väldigt olika uppfattningar. Överläggningen var härmed avslulad. § 18 Omförbättring av fraktgodstrafiken från över Kommunikationsministern erhöll ordet för atl besvara () anmäldafråga, 1979/80:535, och anförde: har frågat migom jagar bereddatt medverka lill alt man inom de ekonomiska ramar som fastställts förupprustning av SJ :s vagnpark även reserverar medel för en förbättring avfraktgodstrafiken från över . Del ligger enligt praxis inom SJ:s eget ansvarsområde somaffärsverk atl prioritera sina investeringar inom givna ramar. SJ bedömerenligt denna praxis självständigt lönsamheten av olika investeringar ochbestämmer vilka vagnar som skall anskaffas. Jag vill i detta sammanhang också erinra om alt regeringenhar gett SJ i uppdrag att redovisa en långsiklig projektindelad plan över SJ:sinvesteringsbehov . Uppdraget skall varaklarl , vilket innebär alt kommer alt behandladel i nästa budgetarbete. Om förbättring av fraktgodstrafiken från överHaparanda KERSTINNILSSON (s): Jag ber atl fä tacka statsrådet försvaret pämin fråga, som jag fält trots atl kommunikationsministern har vissa svårigheteratl förflytta sig. Vi har fått veta förklaringen till del inträffade.Annars hade jag frågat kommunikationsministern om han möjligtvis åktTornedalsbanan och därvid ådragit sig skadan. Det hade i så fall också varil enplausibel förklaring. Del är nämligen etl stående skämt på SJ:banan iTornedalen att man där - för all undvika personskador - borde ha säkerhetsbälte. har jag vid skilda tillfällen tagit upp fråganom upprustning av Tornedalsbanan. Bandelen behöver justeras ihöjdled för all eliminera ijälförskjulningar. På finsk sida har man gjort dessasatsningar för att skapa förutsättningar för snabb och tyngre spårbunden trafiköver lill , oeh rned ökad komfort och säkerhet. Som jag framhåller i frågan utgör banan enflaskhals i fråga om gränslrafiken . Godstrafiken pä banan visaren klar trend; en ökning är för år. Jag utgår ifrån atl kommunikationsministern delar minuppfattning atl det är särskilt viktigt alt trafiken flyter utan gnissel, isynnerhet vid våra gränser. Del är en nordisk angelägenhet och eninternationell angelägenhet atl så sker. Med god vilja skall inte vårariksgränser behöva utgöra flaskhalsar i internationell trafik. Vi svenskar harsalt en ära i att i synnerhet inte nordbor skall behöva möta Krångelsverigeredan vid våra gränser. Det är var och varannan dags problem atl SJ inle kanställa upp med vagnar pä den här bandelen. Man har sökt utröna vad det kan bero på all SJ ;s vagnarinle når ända fram, dvs. lill , trots beställningar. Man har kommitlill följande plausibla förklaring; är elt långt land. När tågsätl ärpå väg norrut Om förbättring av fraktgodstrafiken från överHaparanda decimerastågsätten, och vagnarna når inle fram lill gränsen i . Man kan förstå vad det betyder för industrier ochföretagare all pä grund av SJ;s brist på godsvagnar inte få avsättningför produkterna. Det kan röra sig om avsevärda belopp , och veckolångaförskjutningar i SJ-lransporter kan äventyra lönsamheten i företagen. Manförlorar i konkurrenskraft. I lokaltidningarna har också bristen på motorvägnarför persontransport påtalats. gäller det främst godstransporter, och jag vill frågakommunikationsministern: inle trafiken över nordiska gränser prioriteras ifråga om service när det gäller exempelvis järnvägstransporter? F. n. ärdet vissa problem uppe i de härtrakterna på grund av att vi har en sjöfartskonflikl i oeh enhamnstrejk i . Normalt sett skall det inle vara några kapacitetsproblemför godstrafiken från över . Jag tycker alt man skall prioritera där det är mestlönsamt - del är SJ ;s jobb att göra della, och del tror jag också att SJ gör.Men var ju med om atl rösta fram ytterligare pengarlill Öresundsvarvet. När vi för diskuterade SJ:s budget sadejag all vad SJ behöver är inte en färja som vi bygger vid Öresundsvarvettill en kostnad av 90 milj. kr. mer än vad den är värd, ulan SJ behöverlok-ellok byggda av ASEA i , vilket ger jobb för svenska jobbare iVästerås. SJ behöver också diesellok, som byggs vid NOHAB i , vilketäven ger jobb ät svenska jobbare. SJ behöver personvagnar, som , och sovvagnar. Dessa byggs vid Verkstad av svenska jobbare. OchSJ behöver godsvagnar, godsvagnar och äter godsvagnar - dessa vill vi skallbyggas av svenska jobbare i . Men sä länge oeh hennespartikolleger gäng efter annan serlill att pengarna gärtill Oresundsvarvel, däbygger vi färjor för 90 miljoner mer än de är värda och får inte de godsvagnarsom och jag anser alt vi behöver. Så fel prioriterar riksdagenbesluten. tryckte själv på den knappen. KERSTINNILSSON (s): Del finns inofficiella uppgifter som jag intedirekt kan referera lill men som jag är säker på är riktiga. De ger vid handenatt vi från SSAB-verken NJA i skulle kunna exportera järn och stål viajärnväg till Eurasien, om den här delen av den svenska stambanan kunde ta emotsädana transporter. När det gäller prioritering i fråga om nordisk trafik berjag f. ö. atl få hänvisa lill nordiskt samarbetsavlal, överenskommelsen omsamarbete på transport- och kommunikationsområdet, som trådde i kraft . Haparandabanan är den svagaste länken i den väldigajärnvägskedja som förenar öst oeh väst, alltifrån Ferrovie Italiane lillIranssibiriska järnvägen. Det är med tanke pä framtiden viktigt alt dennaflaskhals i fråga om Jag vill mot denna bakgrund passa pä alt inbjudakommunikationsministern atl - vid tillfälle - företa en resa påTornedalsbanan. Jag är djupt tacksam över alla deinbjudningar jag fär all göra olika resor. Jag reser så myckel tygen häller. Vifår väl se om jag hinner med alt åka även denna bana. Men det intressanta när det gäller prioritering är alljust i delta län, , har tilldelats 250 milj.kr., tror jag del var, för att rusta upp . Det är en investering sominle heller är fullt ut lönsam. Del är möjligt, om har rätt,att det i sä fall varit bättre alt prioritera den här banan, men några kalkylerpå den sidan har jag inle. Men vi kommer inte ifrån all så länge vi här i landet styrmiljard efter miljard lill verksamhet som inle är produktiv får vi inte räd medde produktiva investeringarna. Det är faktiskt produktivt att investera igodsvagnar till . Tänk på del när nu åker hemlill Norrbollen pä sommarlov! Hade inte ni socialdemokrater varit så generösa ivarvsfrågan, hade vi haft mer pengar i landet all satsa på sådant som lönarsig. Jag hoppas att den visheten skall sprida sig över hela landet. Jag sade att Tornedalsbanan utgör enflaskhals i den väldiga euroasiatiska järnvägskedjan. Det är den svagastelänken i en kedja av internationella kommunikationer. Och en kedja är aldrigstarkare än den svagaste länken. Överläggningen var härmed avslutad. §19 Om statens uppFmningar Kommunikationsministern erhöll ordet för alli elt sammanhang besvara () anmälda frågor,1979/80:537. lill arbetsmarknadsminister-n. och 1979/80:538. och anförde: har frågatarbetsmarknadsministern vilken status statens har i förhållande till statliga arbetsgivare. Frågan haröverlämnats till mig. har vidare frågat mig hur jag bedömerteleverkels ställningstagande i ett aktuellt uppfinnarärende. och verketsrättsliga förhållande till elt utlåtande från . för arbetstagares uppfinningar har tilluppgift att på begäran avdomslol, arbetsgivare eller arbetstagare avge utlåtanden i frågor som avsertillämpningen av lagen om rätten lill arbetstagares uppfinningar. Sådana frågorkan röra t. ex. storleken av den ersättning sorn en anställd är berättigad tillnär hans arbetsgivare har övertagit rätten lill en uppfinning som har gjorts avden anställde. Nämndens utlåtanden är enbart rådgivande. Parterna är alltsåinte bundna av nämndens bedömning. 1 sista hand får tvister i sådana ärendenavgöras av domslol. Vidare vill jag framhålla att nämndens rådgivande ställningäven gäller gentemot statliga myndigheter och att självständigtskall bedöma om verket skall följa nämndens rekommendation i elt visst ärende. ANDERSGERNANDT (c): Jag ber att fä tacka statsrådet försvaret på min fråga. Jag utgår från atl även arbetsmarknadsministern, undervilken statens uppfinningar är inordnad, har sin andeli svarets innehåll. Alla anställda uppfinnare har länge hafl en förhoppning omatt nämndens utlåtanden, bl. a. i ersättningsfrågor, skulle ha en betydandekraft och status gentemot de arbetsgivare som berörs av de behandlade frågorna.Men statsrådels uttalande och myckel nonchalanta behandling av detärende som gav anledning till min fråga har åter givit aktuell bekräftelse påatl nämndens status i förhållande till myndigheter och statliga verk är myckelsvag. Vad skall vi då ha nämnden till, frågar många uppfinnare.Även om den i många fall lycks stå pä uppfinnarnas och arbetstagarnas sida utlåtanden bara rådgivande karaktär och behöver tydligen inte följas. Ärdet verkligen sä man skall uppfatta nämndens funktion? Del är inte bara denensamme uppfinnaren som bidragit lill alt ge miljonvinster som villvela sanningen och bevaka sina rättigheter. Tusentals anställda idégivare ochuppfinnare i hela landet har sin uppmärksamhet riktad på just detta fall. Jag kan inle begära all statsrådet skall kunna geett tillfredsställande besked här och - utöver del han lämnat i svaret -men jag vill begagna tillfället att göra mig till talesman för alla de hittillsorättvist behandlade uppfinnarna och för de många inom landet somförhoppningsvis kommer all bidra lill värt lands tekniska utveckling ifortsättningen. Allt fler myndigheter, företag, politiker och enskildamänniskor har äntligen kommit till insikt om värdet av seriösa uppfinningar ochidéer. Del slår alltmer klarl att vår exportindustri inte längre fär hoppas påatt enbart rationaliseringar inom området traditionella produkter skall kunnage fortsatta exportmöjligheter. Även de flesta andra länders industrier tillverkar jusnart de vanligaste traditionella produkterna. Vad värt land därför måslekonkurrera med på världsmarknaden är nya, unika produkter - och man måsle säljadessa så länge det går. Del är därför som uppfinnarna är så viktiga, det ärdärför som vi måste lära oss att ta väl vara på dessa människors speciellaförmåga. måste ibetydligt högre grad än uppmuntra och stödja dessa teknikenskonstnärer. Jag har följt förhållandena pä detta område ochkänner därför väl till uppfinnarnas mycket svära situation, inle minst iförhållande lill de företag och statliga verk som vill dra nytta avuppfinnarnas speciella anlag och kunskaper. kan kanske kommunikationsministern hjälpa lill ochförbättra del hela med några vänliga ord till uppfinnarna. Om jag kan säga några vänliga ord lilluppfinnarna vet jag inte - det är kanske atl begära för mycket. Men enligt vad jag har inhämtat har normaltsett alllid brukat följa nämndens räd. Detta lär vara det enda fall närteleverket inte gjort det, så nämnden spelar nog en betydande roll. Det här särskilda fallet kan naturligtvis ingen av ossuttala sig om med säkerhet. Men så länge följernämnden, tycker jag del verkar som om det fungerar bra. Vad som i det härsärskilda fallet gjorl atl inle följt nämnden vet jag inle. Menuppfinnare har ju alltid möjlighet att gå till domstol i sista vändan, om detskulle behövas. har det tydligen inte behövts, utan det hela harfungerat ganska bra. Det har heller inle framförts några krav på altden här nämnden skulle fä något annat än en rådgivande funktion. Del haransetts vara en styrka för nämnden att den varit rådgivande, för det harmedfört att dess bedömningar kunnat göras mycket friare än om de skulle görasmed de krav som ställs exempelvis pä en domstol. Om statens nätnnd för arbetstagares uppfinningar ANDERSGERNANDT (c): När det gäller det här fallet har jag lästganska mycket av de papper som varit tillgängliga, och enligl den bedömning somjag kunnat göra har del varil speciellt illa ställt i detta fall. Delförefaller mig som om jurister har en mycket mera positiv och föruppfinnaren hygglig syn på frågan än de har kunnat skriva om med hänsyn lillden inställning som verkels ledning har. Vi kan väl använda andra fora för atl fortsättadiskussionen om just del här speciella fallet. Men låt mig säga atl kullurenskonstnärer - författare, kompositörer m. fl. - har sina verk automatisktskyddade genom upphovsmannarätt. Teknikens konstnärer, uppfinnarna, vilkasprodukter kan ge många arbetstillfällen, måste däremot lägga ned mycket stormöda och mycket höga kostnader för atl skydda sina produkter. Det ärsannerligen inle rättvist att man inte har gjorl mer för dem, alt man inte ärvilligare alt hjälpa fram uppfinnarna och deras idéer. Det enda försvaret kanmöjligen vara atl många berörda myndigheter, politiker m. fl. kanske inte hartänkt sig riktigt in i uppfinnarnas svåra situation mot bakgrund av derasförmodade myckel slora värde förvart lands export. Del är ju ändåuppfinningarna och exporten som är grunden för allt övrigt ekonomiskt välstånd.Det är ju genom exporten som vi skall fä in nya, friska pengar för att ha rådmed de politiska Nr 167 åtgärderna och övrigt sorn kostarpengar inom landet. »|o . A Jag skulle vilja passa på dettatillfälle all rekommendera alla som 9 irrni1980 eventuellt läser protokoll och påannal vis kommer i beröring med denna fråga atl försöka verka för atl vi får en sorls""uppfinnarombudsman", sä att n °tp" -dp uppfinnarna kan känna atl detnågonslans inorn samhället finns någon som i-fii-cin»/ verkligen vill ta deras intressen lill vara. Jag vägar nästaji säga all linp nå flvpnir t uppfinnarna är bland de viktigastemänniskorna i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Om åtgärder mot narkotikasmuggling på flygplatser Handelsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:501, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärdersom kommer atl vidtagas för att förbättra skyddet mot insmuggling avnarkotika vid flygplatser. Tullkontrollen vid våra gränser har fortlöpande utvecklats och effektiviserats genom olika organisatoriskaåtgärder, utbildnings- och malerielinsatser samt inlensifleral samarbete medpolis och utländska tullmyndigheter. De ökade insatserna har framför alll tagitsikte pä den organiserade narkotikasmugglingen. Gränskontrollen är en viktigdel i samhällets samlade insatser mot narkotikamissbruket. har fått en viss personalförstärkning. Desenaste fyra budgetåren har fått medel för all förstärka insatsernamol insmugglingen av i första hand narkotika. Man har också disponerat yllerligareresurser för detta ändamål genom att frigöra personal från andraarbelsuppgifter. Bekämpningen av narkotikasmuggling bedrivs dels inomlullkriminaltjän-sten, dels av ett antal kontrollgrupper inom de olikatullregionerna. Behovet av insatser har bedömts vara störst i Öresundsomrädel,och även i fortsättningen måste särskild uppmärksamhet ägnas åt detta område.Men även t. ex. flygplatser med stor ulrikeslrafik måsle beaktas. Del ankommer på resp. tullmyndigheter att besluta om hurtull-, kriminal-och kontrollgrupperna skall disponeras. Jag förutsätter atttullmyndigheterna noga följer utvecklingen när det gäller narkolikasmugglingenoch, om behov därav anses föreligga, omfördelar kontrollinsatserna inom ramenför tillgängliga resurser. Jag tackar statsrådet för elt positivt svarpä den allmänna frågeställningen om behovel av resurser för all bekämpa narkolikasmugg lingen. Tyvärr är svaret något mera opreciseral när det gäller min direkta fråga om vilka åtgärder som kommer att vidtagas för att förbättra skyddet 156 mol insmuggling av narkotika vidflygplatser. Vi befinner oss i en myckel besvärande situation, med ettväxande narkotikamissbruk. Delta har kartlagts av den statligautredningen om narkotikamissbrukets omfattning i . Av denna karlläggningframgår atl vi har 10 000-14 000 personer som kontinuerligt missbrukar tungnarkotika. konstaterar i sin anslagsframställning "att inflödet av narkotika långsamt ökar". Vissa i pressen undersenare lid presenterade beräkningar från polisiära myndigheter lyder på attenbart hasch smugglas in i i en omfatlning av närmare elt par lon permånad. En specialsludie i lyder på alt dödligheten pågrund av narkotikamissbruk ökat eller däröver. Delta är en tragisk utveckling som måsle stoppas. Dågäller det att verkligen sälla in effektiva åtgärder för att komma till rättamed den omfattande och samvetslösa narkolikasmugglingen. Av frågesvaret framgår all prioriterarnarkoiikaspaningen. Handelsministern noterar i svaret bl. a.: "'Behovet avinsatser har bedömts vara störst i Öresundsomrädel, oeh även i fortsättningenmåsle särskild uppmärksamhet ägnas ät detta område." Här kan jagsjälvfallet instämma i denna av handelsministern gjorda bedömning.Handelsministern tillägger: "'Men även t. ex. flygplatser med storulrikeslrafik måsle beaktas."" Också här är det fråga om en självklarinriktning pä spaningsverksamhelen. Men man får inte nöja sig med att enbartbeakta frågorna, ulan man måste också vara beredd att sätta in kraftfullaåtgärder. Vi har i vårt land 15 flygplatser med regelbundenulrikeslrafik. Häri inkluderas dä både linje- och charlerlrafiken. EndastArlanda har en egen lullkriminalgrupp med särskilda resurser för kontroll avnarkotikasmuggling. 1 övrigt är landet indelat i slora distrikt. Därför mäsleövriga flygplatser främst förlila sig pä luren i de vanligastickprovskontrollerna, då rnan söker efter mera traditionella smuggelvaror somsprit och cigaretter. är en hell otillfredsställande ordning, som måsteändras om del skall vara möjligt att stoppa narkolikasmugglingen. Jagvill därför fråga handelsministern om han själv är beredd att ta initiativlill utvidgad kontroll av narkolikasmugglingen vid våra flygplatser. Orn åtgärder mot narkotikasmuggling på flygplatser HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Vad beträffar flygplatserna är det såatt , som sade. har sin egen tullkriminalgrupp, medhänsyn till den omfattning trafiken har där. Vid de övriga storflygplatsernaförekommer del dels, som säger, stickprovskontroller, som utförsav den där anlitade personalen, dels organiserade tullkriminal- ochkontrollgrupper i de tulldislrikl där dessa flygplatser är belägna. Det är enviktig uppgift för dessa kontrollgrupper att ägna sig ål atl också göra olikaundersökningar pä de storflygplalser som finns inom deras distrikt. Jagföreställer mig alt det gäller även att den lullkriminalgrupp som därfinns lill sist inte kommer atl kunna göra annat än stickprov. Om det skullebli fråga om alt verkligen visitera alla resenärer, skulle arbetsuppgifternabli sä omfattande atl behovel av resurser blev en orimlighel. Om åtgärder mot narkotikasmuggling på flygplatser Låt mig tillägga alt tullen i stor utsträckning självmåsle bedöma hur resurserna skall disponeras för olika arbetsuppgifter. Man kani sammanhanget bara beklaga alt den omröslning vi hade i riksdageninnebär all yllerligare resurser nu mäsle sällas in pä atl övervakagrönsakshandel. är enligl min uppfattning en felanvändning av resurser. Jag tror atl och jag är hell överens om atlnarkotika utgör etl slort problem. Hur man verkligen skall råda bot på della ären oerhört svår fråga. All man mäsle salsa pä alt här har möjlighetall verksamt bidra är vi också överens om. ESSEPETERSSON (fp): Jag lackar statsrådet för det ytterligare förtydligandet.Jag tror dessutom atl del är väldigt viktigt atl vi inte enbart säger oss attdet här är någonting som kan med de resurser som redan finns. Då kan delbli sä, som man skriver i en ledare i : "Del ser ul som om flygplats i detnärmaste skulle välkomna yrkesmässiga narkolikasmugglare trots propåer fräntullkriminalen om det trängande behovet av en stationär grupp narkolikaspanareoch trots all den internationella bilden och många polisutredningar visar atlen stor del av narkotikan kommer med flyg." Detta visar på en stor flygplats som har behov av enförstärkning vad det gäller narkotikaspaningen precis som man nu härpå Arlanda.Del finns alltså 14 flygplatser utöver som vi måste prioritera när detgäller nödvändiga resurser för alt komma lill rätta med narkolikasmugglingen.Vi är överens om alt narkolikaproblemaliken är oerhört besvärande och atl vimåste komma till rätta med den. Dä vore det värdefullt, om handelsministernvore beredd att utöver den prioritering som görs av tullmyndigheterna - somredan prioriterar spaningen på narkotikasidan - la initiativ lill enyllerligare satsning av resurser för narkolikaspaning på flygplatserna.Smugglingen av narkotika växer naturligtvis på flygplatser som har en minimalbevakning. Vi är säkert eniga om att del är smugglarna vi måste komma ål föralt kunna stoppa narkotikamissbruket. Handelsministern : Herr talman!Man måsle komma ihåg atl resande- och godslrafiken är sä omfattande alt deltrots slora insatser från tull- och polispersonal inte kommer alt vara möjligtatl helt stoppa införseln av narkotika. Del blir dä fråga om att avväga deinsatser av olika slag som man kan tänka sig. Naturligtvis vore del önskvärt alti stor utsträckning kunna förslärka polisens och tullens insatser förspaningsverksamheten, men här finns också ett allmänt budgelproblem när delgäller att få fram tillräckliga resurser för alt klara den långa rad av i sigutomordenlligl betydelsefulla och angelägna uppgifter som man har all hanlera. ESSEPETERSSON (fp); Jag förslår mycket väl handelsministern närhan säger all del är fråga om en avvägning. Visst är det fråga om en avvägningmellan olika saker i en statsbudget, men låt mig då också säga all del härgäller alt komma lill rätta med en verksamhet som leder till slora mänskligatragedier. I det arbetet kan vi aldrig spara, utan i stället måste vi varaberedda på nya insatser för all kunna rädda människor som på grund avsmugglarnas samvetslösa verksamhet råkar i etl beroendeförhållande. I detavseendet har vi nu ett ansvar för att spaningsresurserna sätts in just påflygplatserna. Vi vet nämligen alt en stor del av narkotikan numera smugglas inden vägen. Vi måste sätta etl stopp för narkolikasmugglingen i del här landet. Om viss informa-non från krimi-nalvårdsanstaU rörandeintagens permission m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. § 21 Omviss information från kriminalvårdsanstalt rörande intagens permission m. m. Justitieministern ordet för alt besvara () anmälda fråga.1979/80:478, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för alt underlätta för misshandlade kvinnor allskydda sig mot upprepad misshandel när gärningsmannen vistas utanförkriminalvårdsanstalten på grund av permission eller rymning. Bakgrunden lill frågan är en i TV presenteradrapport om brottsoffer. Den aktuella rapporten avser 13 personer som utsattsför grov misshandel av personer som undergår eller har undergått kriminalvårdmed anledning av alt de dömts för sådan broltslighet. Av de misshandladepersonerna är tre kvinnor. Från har jag inhämtat alt det oftaförekommer att personalen på anstalterna underrättar den person sommisshandlats av den intagne orn när den intagne skall vistas utanför anstaltenoch när han skall friges. En förutsättning är all personalen bedömer att detfinns ett behov av sådana uppgifter. Såvitt styrelsen vet får en misshandladperson alltid sådan information, om hon eller han begär det av rädsla förupprepad misshandel. Enligl föreskrifter skallanslallscheferna, när del behövs, se till alt det lämnas underrättelse ompermission lill polismyndigheten i den ort, där den permilterade huvudsakligenskall vistas under permissionen. Vidare mäsle anslallscheferna se till attnärmaste polismyndighet underällas, när en intagen har rymt. Jag vill i delta sammanhang också erinra om atl det enligtbestämmelserna i 32 § lagen om kriminalvård i anstalt inte får beviljaskorttidspermission, om det föreligger påtaglig fara för fortsatt brottsligverksamhet.