prot · G309160 · 1979-12-31 00:00:00 — Målet för det sociala reformarbetet inåste vara att skapaett samhälle där dessa behov kan tillgodoses och där man på olika sätt försökerförhindra att sociala störningar och utanförstående uppkommer. Vi måste alla sträva efter ett samhälle diir gemenskap,social trygghet och ekonomisk grundtrygghet sätts i förgrunden. Här passar den nya socialtjänstlagen mycket väl in som enbetydelsefull del, I den finns en helhetssyn som tar hänsyn till den enskildamänniskans totala situation och omgivning. Jag anser atl den enskilde och hans situation måste ses iett vidare socialt sammanhang, där boende- och arbetsförhållanden hör till degrundläggande faktorerna, men där även andra aspekter tas med. Det innebär ettuppbrott från den traditionella socialvårdens synsätt och metoder, en starkarebetoning av det förebyggande arbetet och de sociala aspekternas rättmätigaplats i samhällsplaneringen. måste bli en serviceinriktadtjänst för alla medborgare när de i något av livets skeden behöver samhälletsstöd. Måttet på ett samhälles styrka är dess förmåga att ta handom de svaga grupperna - barn, äldre och handikappade, I en sann demokrati har alla miinniskor lika värde. Dettaborde inte behöva sägas, men vi måste upprepa det. Detta framkommer ocksåtydligt i den nya lagtexten, t, ex, när det gäller samhällets skyldigheter motde handikappade. Där slås fast att alla människor har delaktighet isamhällslivet oavsett handikapp. Här markeras väl den helhetssyn på människan,som jag har betonat. Samhället har ansvar för att säkerställa barnens räll trygg uppväxt rned goda möjligheter atl utveckla en egen identitet, I debatten om soeialtjiinsten har dock många ställt sigtveksamma till den del av lagen sorn gäller särskilda bestämmelser om vård avunga och vård oberoende av samtycke för vuxna. Till detta återkommer jag. De äldres behov av trygghet och frihet måste bevaras. Detär nödvändigt att aldreomsorgen vidareutvecklas med flexibla system, sommöjliggör förde äldre att så länge sorn möjligt kunna vara kvar i sin hemmiljö.Befolkningsutvecklingen med det snabbt ökande antalet äldre ställer stora kravpå samhällets åtgärder för att tillgodose de äldres behov av omsorg ochservice. Inom arbetar en äldreberedning i syfte att föra framförslag till åtgärder på äldreområdet. önskan alt dennaberedning skall vidgas till en parlamentariskt sammansatt beredning ser jag somutskottets markering av dessa frågors tyngd och betydelse samt som ett stöd fördet arbete som redan pågår i , Enliut minmening är det i ett centralistiskt samhälle frestande att utgå från att allamänniskor har ungefär samma förmåga och samma behov, eftersom Nr 160 ett sådantantagande underlättar planering och serviceutbud, I ett mer Tisdaizen den decentraliseratsainhälle, där närhetsaspeklen får stort utrymme, finns' - igon sammarespekt för alla rniinniskors lika värde, men vida större flexibilitet i planeringenmed fullt beaktande av deras olika förmåga och behov. Såväl Socialtiänstenförebyggande som behandlande insatser kan på detta sätt ägnas dem som bästbehöver dem. Därigenom blir det sociala skyddsnätet finmaskigt just där behovenär störst. De begränsade resurserna satsas där de bäst behövs och gör störstnytta. En förutsättning för alt skullekunna ta beslut om socialtjänstlagen var att en uppgörelse om huvudmannaskapför ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter rn, rn, förelåg. Den 10april träffades en principöverenskommelse mellan å ena sidan och å andra sidan regeringen. Det är med tillfredsställelse jag konstaterar att det varmöjligt att få fram denna överenskommelse. Den innebär alt kommuner ochlandsting tar över ansvaret för de statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna.Förhandlingarna skall fortsätta i frågan orn storleken på statsbidrag.Ändringen av huvudmannaskapet kan då ske , En viktig del i överenskommelsen är att kommuner ochlandsting i varje län har åtagit sig att upprätta en samlad vårdplan föralkohol- och narkomanvård. Denna skall gälla ungdomsvårdsskolor, statliga,erkända och enskilda nykterhetsanslalter, behandlingshem och inackorderingshemför alkohol- och narkotikamissbrukare. Det är viktigt för samordningen av institutionsvårdenatt man kan överblicka både behovet och de resurser som finnstillgängliga. Överenskommelsen skapar förutsättningar för ensammanhållen planering av missbruksvården i kommuner och landsting. Den innebärockså att det nu kan skapas en fungerande vårdkedja för avgiftning ochmedicinsk vård till den sociala rehabiliteringen. Utskottet gör på en punkt en förändring i den särskildapr-oposition regeringen lagt fram om huvudmannaskapsförändringarna. Det gällerfrågan om att länsstyrelserna skall utöva tillsynen över institutionerna istället för . Del finns, herr talman, delar av socialtjänstlagen sominånga ställer sig tveksamma till. Två sådana mycket omdiskirteradepunkter är vård oberoende av samtycke för vuxna och lagen om särskildabestämmelser om vård av unga. uppdrog åt regeringen atttillsätta en parlamentarisk beredning, vars uppgift skulle vara att följa ochutvärdera den sociala vårdlagstiftningen. Regeringen fastställde direktiven för översynav reglerna om vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- ochsjukvårdslagstiftningen. Från inånga håll har uttalats tveksamhet till den ipropositionen valda lösningen att förläesja särskilda tvångsåleärder mot missbrukare helt till 47 sjukvården.Kritiken har gällt såväl riittssäkerhetsaspekler som den vårdfilosofi sompräglat lagförslagen. Min personliga uppfattning är att socialtjänstpropositioneni detta avseende var otillräcklig. Regeringen anger i direktiven att det finns starka skälför att i en parlamentarisk beredning belysa frågan om vård utan samtycke medavseende på lagstiftningen inom och sjukvården. Det är angelägetatt LSPV ses över i sin helhet och inte bara med avseende på missbruksvården. Beredningen skall också utvärdera effekterna av den nyalagstiftningen för den medicinska och sociala vården av vuxna missbrukare.Beredningen skall även belysa sambandet och de samordningsbehov som kanföreligga mellan olika bestämmelser av tvångskaraktär inom socialtjänst,sjukvård, kriminalvård och ordningslagstiftning. De delar av socialtjänstlagstiftningen som är avsedda attutgöra ett grundläggande skydd för barn och ungdomar i risksituationer, främstlagen om vård av unga. bör bli föremål för ytterligare överväganden. Framförallt är det nödvändigt att barnens trygghet och rättssäkerhet beaktas i allaavseenden. Det har också framgått av dagens debatt att det råder samstämmighetom att man bör följa del här området ytterligare. Skador hos nyfödda barn till missbrukande kvinnor harunder senare tid uppmärksammats alltmer. Frågan om vilka medel som bör ståmödra- och socialvården till buds för alt i akuta situationer genomföra ennödvändig vård i fall av missbruk som allvarligt hotar det väntade barnetshälsa bör utredas av beredningen. Utredningen bör utgå ifrån att samhället har ett ansvarför alla individer och sikta till att skapa största möjliga rättstrygghet förden enskilde och bästa möjligheter till en individuellt anpassad vård i ensammanhållen vårdked- Jag räknar med att kommittén skall arbeta på ett sådantsätt att det blir möjligt för atl ta ställning lill förslaget i godtid före socialtjänstlagens ikraftträdande. En annan viktig uppgift för kommittén är att allmänt följaoch utvärdera den sociala vårdlagstiftningen. Det är ett stort och detaljriktlagstiftningskomplex som tar ställning till, I ett sådantarbete är det alltid nödvändigt att noga följa och utvärdera resultatet. Det måste också finnas en beredskap att göra förändringari de delar, stora eller små, som visar sig fungera mindre bra när de skallomsättas i praktisk handling. Den ändrade inriktningen från den konventionellasocialvården till en serviceinriktad tjänst för alla medborgare, vid tillfällennär de behöver samhällets stöd, aren stor förändring, I många kommuner arbetarman efter dessa intentioner, i andra har man bara börjat. Det är klart alt ju större erfarenhet man får av den nyalagstiftningen i praktiken, desto mer kommer man alt veta om vilkakorrigeringar som kan bli nödvändiga. Försocialarbetarna och kommunalpolitikerna innebär beslut atl ettmångårigt utredningsarbete och oändliga diskussioner förts Nr 160 närmare etl förverkligande. Den helhetssyn pä människan som präglar Tisdaeen den förslaget bör innebära att del arbetssätt som redan prövats på många hållnu 3 jjj mcQ kan förverkligas i hela landet. m. m. I många kommuner bedrivs redan etl omfattande utbildnings- och Socialtiänsten utvecklingsarbete i anslutning lill denväntade socialtjänstlagen. I andra kommuner avvaktas beslut. Genoinatl ikraftträdandet nu skjuls någol ges ytterligare lid allgenomföra nödvändig utbildning. Viktigt är också att del lill det datum lagen träder ikraft skall vara möjligt för att ha fatlat beslut orn lagstiftning omvård ulan enskilds samtycke. Därmed kan den nya lagstiftningen i alla sinadelar träda i kraft och praktiskt börja omsättas . Jag vill också, liksom socialutskottet, framhålla all ettsenare ikraftträdande kan ha en viss betydelse för kommunerna, som kansenarelägga vissa kostnader oeh därmed underlätta övergången. De nya krav som ställer på kommunerna kan,som socialutskottet också framhåller, inte lösas bara genom en utvidgning avverksamheten. Det gäller också att överväga den befintliga organisationen ochhur den skall utnyttjas för alt förverkliga målsättningar. Jagvill i del sammanhanget också peka på vikten av alluppföljningsarbete och vidareutveckling av lagstiftningen sker i etlkontinuerligt samarbete med kommunerna. som omfattas av denoffentliga sektorn är myckel viktig. Jag vill verkligen för min egen del ochför regeringens del understryka atl den offentliga sektorn - inle minst i dettaavseende - spelar en ovärderlig roll för de många människorna i vårt land. Delär en nödvändig förutsättning atl vi haren väl fungerande offentlig sektor ivårt samhälle, där, som jag sade inledningsvis, människorna har möjlighet altöver skallsedeln och på annat sätt visa sin solidaritet med de svaga gruppernai samhället. Regeringen har också i kompletteringspropositionen givit uttryckför kommunernas stora roll i delta sammanhang, genom alt inom de ramar förökade utgifter sorn är tillgängliga i vår ekonomi anvisa kommunerna denabsoluta merparten. Detta är vårt uttryck för att del arbetet i den socialasektorn inorn den offentliga sektorn måste vara framålsyftande och inriktat påsolidaritet med dern som behöver stöd i samhället. Får jag lill sist, herr talman, även om del har talats omatl man tidigare här har ägnat för mycken tid åt hyllningskörer. instämmai dem och uttrycka min uppskattning av det arbete som socialutskottet hargjorl. Det är etl stort och komplicerat material som man har haft atl arbetamed. Del eniga betänkande som har all la ställning tillrepresenterar många, många timmars hårt arbete, svåra ställningstaganden ochsäkert åtskilliga arbetsamma och tröttande diskussioner. Men resultatet är enbekräftelse på det engagemang och del kunnande på del sociala områdel somsocialutskot-let, dess ledamöler och medarbetare, representerar. Jag vill också understryka det sade om det goda 4 protokoll 1979/80:160-161 Nr 160 samarbetet. Det åren svensksarnarbelslradilion på del sociala området som i Tisdapenden '''S fullföljs. När det gällerviktigt socialt reformarbete finns del en bred 3 iuni1980 uppslutning över de partipolitiskagränserna hiir i landet. sorndet är väldigt viktigt alt la fasta på. Jag har sorn sagl ingenting emot all Socialtiänsten andra följer del exempel som GöranKarlsson efterlyste . Arbetet med alt reformera del sociala fällarbelel får inteavstanna i och rned beslut. Jag vill för min del se dagensriksdagsbeslut som en utgångspunkt för ett fortsatt utvecklingsarbete rned desociala omsorgerna under 1980-lalet, INGA (vpk) replik: sade alt gemenskapen ochtryggheten skall sältas i förgrunden och atl man måsle garantera en ekonomiskgrundtrygghet för medborgarna. Och detta låter ju vackert. Men hur skall mankunna få det i detta samhälle, där del saknas väsentliga styrmedel för atländra de förhållanden som gör alt människor behöver få hjälp för sin ekonomiskagrundtrygghet? Varken regeringen eller utskollet frågar varför allt flermänniskor slås ut ekonomiskt och socialt, I viinslerpartiet kommunisterna menarvi alt det är den grundliiggande frågan, och den rnåste kopplas ihop med fråganorn socialtjänst. Sambandet arbete-missbruk, bostadsmiljö-missbruk,ulslagning-missbruk har inle berörts. Den frågan har man inte behandlat varesig i propositionen eller i utskollsbelänkandel. ulan man nöjer sig med atlallmänt peka på vikten av att samverka i samhällsplaneringen. Orsakerna tillutslagning och missbruksproblem talar man inte om. I en sann demokrati har alla människor lika värde, sadeKarin Söder vidare. Och del låter också vackert. Men alla människor behandlasinle sä i värt samhälle, och det hänger samman med ekonomiska och socialafrågor, sorn all människor lever i olika miljöer oeh under olika förhållanden.För all komma någonstans i hela denna fråga måste man angripa orsakerna ochkunna styra dem, sä att man motverkar förhållanden där den sociala ochekonomiska grundtryggheten inte finns. Sedan sade att del är bra med en ramlag. Menvad man saknar i ramlagen är klara bestämmelser för vad kommunerna skall kunnaerbjuda människor, med andra ord normer för vad kommunerna skall ha skyldighetatt erbjuda. Kommunerna blir utlämnade genom den nya socialtjänstlagen -och dethar de ju varil tidigare också. Regeringen ställer inga resurser lillförfogande. Regeringen underlåter all ställa krav på kommunerna, för regeringenförslår alt kommunerna i så fall kommer tillbaka lill regeringen och kräverekonomiska resurser för all klara delta. Del är de stora bristerna isocialtjänstlagen. Del faktum att det inte finns normer kommer atl leda lillatl människor inte alls behandlas lika utan behandlas olika enligtförutsiitl-ningarna i de kommuner de råkar bo i och rned hänsyn lill de olikaekonomiska förhållanden sorn olika kommuner har all arbeta under. GÖRANKARLSSON (s) replik: Nr 160 Jag ber atl få lacka socialministern för delerkännande hon jisJaeen den gavutskottets ledamöter för ett gott arbete. Men jag vill säga alt det 3 - -gQ får säkerligen användning för all den kraft honmöjligen har för att kunna stå emot den jakt sorn bedrivs av andra Socialtiänsten personer inom regeringen på de svaga i samhället. Jag skall inle säga mer , menlåt oss hoppas atl resultatet av delta arbete blir så gott som det över huvudtaget kan bli för de svaga. Del är bra med deklarationer oeh allt sådant, rnendet iir på andan i det hela som del kommer an orn det skall bli resultat. Densvenska modellen har klarat sig bra , men jag är inte säker på alt denklarar sig lika bra i fortsättningen, framför allt inte orn de krafter inomregeringen sorn är för ett socialt nedskärninesarbete får övermakten. Jag vill bara säga lill alt hontydligen inle lyssnade på vad jag sade om orsakerna lill de sociala problemen.Men jag ägnade faktiskt en stor - oproportionerligt stor. kanske några tycker -del av rnitl anförande åt all försöka tala om varför vi i vårt samhälle harproblem i olika avseenden rned rnissbruksfrågor och annat. Del är bara altsenare gå tillbaka ' till snabbprotokollet, , oeh läsa om var vi harorsakerna. Vi talar om dem. och vi försöker också att göra någonting åt dem. Socialtjänstlagen är en ramlag, och när man har en ramlagkan man inte gå in och detaljstyra - del skulle bli en motsättning. Jag villpåslå att demokratin fungerar i vårt samhälle, och kommunerna tar också sittansvar. Jag övergår därmed till att tala om de ekonomiska resursersom står lill förfogande. har skalteutjärnningsbidragen lillkommunerna nära nog fördubblats. Det har alltså gjorts en avsevärd satsningfrån statens sida föratt stärka kommunernas situation. Arbetet rned skatleutjämningenmåste naturligtvis också gå vidare. Det blev en förskjutning, som GöranKarlsson tidigare påpekade, i liden med när del gällde utbetalandet aven del av detta bidrag. Men de olika regeringarna har gjorl sittyttersta för all stärka kommunernas ekonomiska situation. Och jag kan nämna atlsedan del blev icke-socialistisk regering i delta land harskalteuljärnningsbidragen fyrdubblals i rnitl hemlandsting . Det visaratl regeringen lar det ansvar för omsorgen om de svaga i samhället sorn vi äreniga orn att den skall ta. gjorde vissa antydningar om attsolidarilelsarbelel skulle vara i fara i regeringsarbetet. Jag vill bestämttillbakavisa detta påstående. Jag kommer såsom socialminister alt göra mitt allrayttersta för atl solidarilelsarbelel skall drivas vidare. Omsorgen om de svagamåsle gå i första hand. Del har även kommit klart lill uttryck i depropositioner sorn har lagts fram på det ekonomiska områdel, där barnomsorgen,äldreomsorgen och långtidsvården har pekats ut såsom viktiga områden och därkommunernas arbete på dessa områden har givits högsta prioritet. Nr 160 () replik; den Herr talman! säger att skatleutjämningen tillVärmlandslänen 3 iuni1980 " fyrdubblats. Ja, det kansannerligen behövas, för Viirrnlarid har haft del ' svårastav de svenska länen under detta år. Jag skall dock inte anklaga Hon har säkert ambitioner atl göra sitt bästa. altanklaga den regering, som lägger fram ett förslag om försämringar för de INGA (vpk) replik: Vad jag sade till var all rnan idelta samhälle saknar styrmedel när del gäller de förhållanden som reglerarmänniskors liv. 1. ex. beträffande arbetsmarknadspolitiken. 1 detta belänkandeheter det alt kommunerna skall ha frihet att utforma . Delar,vill jag hävda, en frihet alt underiåta att ge människor den grundtrygghet somKarin Söder säger att alla skall få. Kommunerna saknar ju ekonomiska resurser.Vi ser hur kommunerna på område efter område tvingas att skära ned elleralternafivt atl inte bygga ut, vilket också är en social nedrustning. I frågaom barnomsorg, äldreomsorg samt individ- och familjefrägor bromsar man upp, ornrnan inle direkt skär ned, beroende på alt de ekonomiska resurserna saknas. Trots alll vad säger är del obestridligt atlkommunerna har olika ekonomiska resurser när det gäller all ge dengrundtrygghet sorn alla människor borde ha rätt att kräva. Det finns storaekonomiska skillnader mellan kommunerna, vilket ger sig till känna på områdeefter område. Vare sig vi pratar barnomsorg, arbetsmarknadspolitik, skolfrågoreller vad sorn helst lever människorna i kommuner med olika ekonomiskaresurser. Det är alldeles sant. altkommunerna har olika förutsättningar. Därför har i denna region gått ispetsen för all de kommuner sorn tidigare nämnde -norrortskomrnunerna. som är rika i förhållande lill andra kommuner- skall varamed och betala för en mer likvärdig social omvårdnad. Detta är elt arbete sornpågår. Del verkar dock sorn orn inte alls vill vara medveten om attdel är en strävan från vår sida atl försöka utjämna skillnaderna. Därutövervill jag än en gång upprepa alt barnomsorgen, äldreomsorgen och långtidsvårdenslår högst på regeringens prioritelslista, dvs. omsorgen om de svaga. Jaghoppas all delta nu har nått fram. Tredje vice talmannen anmälde altInga Lantz anhållit att lill protokollet få antecknat alt hon inte ägde rätttill ytterligare replik. Jag har roat mig med att räkna antalet sidor i de två ulredningsbelänkandensom avlämnats och i propositionen och ulskottsbe- 52 tänkandet, och jag har kommit tillnärmare 4 000 sidor. naturligtvisskrivits ett antal artiklar och promemorior. Vi har atl ta ställning till en ramlag. Det visar sigockså niir man räknar Tisdaeen den antalet paragrafer. Det kanske inle kangöras statiskt, men vi har lagar 3 -- \9SU somomfattar ungefär 250 paragrafer. Dagens två lagar kommer all omfatta ungefär 100 paragrafer. Jag lyssnade naturligtvis med stor uppmärksamhet päsoeialminislerns anförande. Hon talade mycket om koncentrationen ochdecentraliseringen i samhället. Jag vill göra bara ett par reflexioner kringhennes anförande. Långt tillbaka var detta samhälle oerhört decentraliserat.Befolkningen var en jordbruksbefolkning. De sociala skadorna var emellertidviildigi stora. Alkoholmissbruket saknar sin motsvarighet i det modernasamhället. Delta är kanske inle fullt så enkelt, som socialministern försökergöra del lill. Del är också en fråga om hur man ordnar del i det modernasamhället. Min andra reflexion i samband med socialministerns inläggformar sig till ett par frågor. Det har funnits centerpartister i regeringeni nästan ire år. Har decenlraliseringen blivit större ? Harutflyttningcri lill glesbygderna blivit mer markerad? Om jag inle minns fel,vände vi socialdemokrater strömmen före regeringsskiftet, men den vände sedan tillbakaigen. Vad har egentligen hänt på delta område? Jag återkommer till vad jagtidigare sade. Jag tror alt det beror på hur man ordnar samhället. Vi kansäkert vara eniga orn del konstaterandet. Man har talat mycket orn vad utslagningen kan bero på,var inne på delta. Vi socialdemokrater har sarnrnanfallal del imotion nr 69 i anledning av propositionen: "arbetslösheten,inle minst ungdomsarbetslösheten, dåliga arbetsmiljöer, stress, långa arbetsdagar ocharbetsresor, begränsat inflytande över den egna arbetssituationen, bristen på vård och omsorg, t. ex. på daghemsplatser ellerhemvård för gamla, handikappade och sjuka, brister i kvaliteten pä den vård, omsorg och fostran sornvi kan ge i daghem och skolor, sjukhus och ålderdomshem, dåliga ochsegregerade bostadsmiljöer ulan social gemenskap sarni de påfrestningar som snabba sociala förändringar och storabefolkningsomflyttningar för med sig."" Man kan naturligtvis föra etl rnycket längre resonemang,rnen jag nöjer rnig rned all hänvisa lill vår motion på detta område. Det ärklart all det finns orsaker lill atl t. ex. missbruket har ökat så starkt undersenare år. Men vi skall inle inbilla oss. vilket man ibland får elt iniryck avall vi gör genom debatten, att vi kan vårda bort missbrukel. I och med att vi nu antar lagen orn socialtjänst kommersocialnämnden alt få en ny och mer central ställning i kommunen. Förutommålparagrafen är två paragrafer av yttersta vikt. Jag skall kommentera dem ilur och ordning. Målparagrafen siiger alt socialniimnden på demokratins ochsolidaritetens grund skall främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Den skall frigöra och 53 , m. m. utveckla enskildas och gruppers egna resurser och bygga pårespekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Del är både vackra och stora ord. och det är socialnämndensoch de politiska partiernas uppgift att se till att dessa mål kommer attförverkligas. Del är varje kommun som skall svara för att de som vistasi kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Borta är-om man läserlagförslaget-de hernorlsrältsbeslämmelser och återkrav mellan kommuner somföljt fattigvårds- och sociallagsliftningen genom alla ar. Kommunerna har nublivit bärkraftiga nog all ta hand om dem som vistas i kommunen. I vissa fallkan överflyttning ske till hemkommunen. Sä, herrlalman, till socialnämndens uppgifter, somregleras i paragraferna 5 och 6. Nämnden skall, säger man i lagförslaget, göra sig välförtrogen med levnadsförhållandena i kommunen. Den skall medverka isamhiillsplane-ringen och i samarbete med andra samhällsorgan och. herr talman,organisationer främja goda miljöer i kommunen. Om man lägger ihop vad lagen orn socialljiinst här sägerbetyder del i korlhet all socialnämnden skall motverka segregering, bl. a.kategorisering i boendel. För hur skall man kunna främja jämlikhet ilevnadsvillkor och verka för demokrati och solidaritet om man samtidigtgodkänner atl direktörerna har sina bostadsområden, ijänstemjinnen sina,arbetarna sina och kanske också socialgrupp 4 sina bostadsområden.Socialnämnden har sannerligen fållen central uppgift i samhällsplaneringen, ochdelar viktigt atl i det här sammanhanget ordentligt markera delta.