prot · G309167 · 1979-12-31 00:00:00 — Även i de regionala oeh lokala karlläggningar somskett i fråga om landsvägstransporter - det gäller och länsamt och kommuner- har dessa frågor om information visaviinternationella transportföretag varit uppe till behandling. Jag kan också vitsorda atl beredskapsplaneringen ingår idet uppdrag som utredaren har alt närmare överväga. Arbetet inriktas på enytterligare kartläggning, och i det sammanhanget kommer räddningstjänsten atttillmätas en avgörande betydelse. Även beredskapsplaneringen kommer att bli enfråga av central betydelse för utredningens arbete. Överläggningen var härmed avslulad. §34 Om turistföretagens kreditmöjligheter Industriministern erhöll ordet för att besvaraOlle () anmälda fråga, 1979/80:536, tillhandelsministern, och anförde: har frågat handelsministern närförslag om bättre kreditmöjligheter för turistföretagen kan beräknas föreläggasriksdagen. Frågan haröverlämnats till mig. Bakgrunden till fråga är riksdagensuttalande (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) att vissa frågor om s. k.hotellgaranfilån bör uppmärksammas i samband med beredningen inomregeringskansliet av hotell- och restaurangulredningens samtrekreationsberedningens förslag. Statligt kreditslöd lill företag inom turistnäringenlämnas f. n. dels i form av statlig garanti för s. k. hotellgarantilån, dels iform av regionalpolitiskt stöd. Grunderna för holellgaranlilånen berörs -förutom av de nämnda utredningsförslagen - av serviceförelagsutredningensförslag alt utvidga de regionala utvecklingsfondernas målgrupp till atl omfattaäven turistföretag. Remissbehandlingen av detta förslag har avslutats.Det är inte troligt alt förslag om ändring av de regionala utvecklingsfondernasmålgrupp och ändrade regler för hotellgarantilån kommer att föreläggasriksdagen före budgetåret1981/82. När det gäller del regionalpolitiska stödet vill jagerinra om all turistföretagens möjligheter atl utnyttja sådant stöd ökadesgenom beslut om regionalpolitiken. Jag vill tacka industriministern för svaret. I den mofion som ligger lill grund för riksdagensbeställning berörs framför allt kredilproblemen för turistföretag belägnautanför sådana områden som genom regionalpolitiken fått statligt stöd.Motionens förslag om statlig kreditgaranti är självfallet tillämplig i helalandet på företag inom turistnäringen. Vi kan konstatera att etl ekonomisktvälmotiverat projekt är svårt att genomföra pä grund av svårigheterna altställa säkerheter. En stugby, skidbacke, snökanon eller hamnanläggning försmåbåtar är inte sådant som är lätt atl kredilvärdera. Resultatet blir att låninte erhålls, trots atl det inte är fråga om subventioner på, räntor ellerlånebelopp. Många ur rekreationspolitisk synpunkt angelägna investeringarkommer därför inle till stånd. Enda möjligheten är atl söka lokaliserings- ochavskrivningslån, under förutsättning att förelaget är beläget inom stödområde.Enligl aktuella uppgifter från rekreationsberedningen har turistbranschen iensäsongsomräden det myckel besvärligt atl få krediter på grund av atlbanker och dylika inrättningar inte ser sädana här investeringar som värdefullaoch inle heller ger dem nägon hög prioritet. De ser kritiskt och tveksamt päprojekten. Jag går inte in på det regionalpoliiiska slödel, eftersomriksdagen fattat beslut om nya regler för detta, och vi får se hurresultatet av dem blir. Del jag med min fråga ville ta upp var situationenspeciellt för företag belägna utanför det regionalpolitiska stödområdet. Jagtycker del är mycket angeläget all dessa företag får start- ochutbyggnadsmöjligheter. Jag vill understryka att det inte är fråga omsubventioner. Det som erfordras är en garanti, vilket naturligtvis är ettrisktagande, men etl välberälfigal sådant. En statlig lånegaranti förinvesteringar i olika turistanläggningar, t. ex. enkla stugbyar i kustområdenaoch i Syd- och , skulle verksamt bidra till alt öka allmänhetensrekrealionsmöjligheter i våra värdefulla rekreationsområden - framför alll iSyd- och . I svaret på min fråga hänvisas tillserviceföretagsutredningen. Jag anser inte atl frågan om vem som skallhandlägga ärendet är den viktigaste. Det vikfigaste är alt det finns ettgarantisyslem atl tillämpa. Det tycker jag är så viktigt alt det inte kan fådröja så länge som industriministern säger i silt svar. Jag vädjar därför tillindustriministern atl försöka påskynda den här frågans behandling. Jag delar uppfattning omturistnäringens slora betydelse som försörjningsunderlag för vissa delar avvårt land. Turistnäringens regionalpolitiska betydelse är alltså ställd utomallt tvivel. När detgäller samhällets engagemang i turistnäringen har det, som jag Om regeringens planer för gurn-miindustrins utveckling åberopadei mill svar, skett en betydande utökning . Jag tycker att manändå måste konstatera all det regionalpoliiiska stödei ger turistnäringen godamöjligheter till utveckling i de stödområden vi har, där turistnäringen har sinstora regionalpolitiska betydelse. När det gäller turistnäringen i övrigt är det alldelesuppenbart att vi behöver för atl se över erfarenheterna från de regionalautvecklingsfonder som startade relativt sent i nuvarande skepnad, nämligen den1 . Där måste vi ha den tid som behövs för all avvakta remissutfalletav serviceutredningen. I samband med att de nya näringspolitiska riktlinjernaåterkommer kan del finnas anledning alt också närmare beröra turistnäringensframlida utvecklingsmöjligheter. Del kommer all ta sin lid, men jag föreställermig atl problemet är av den art alt vi, när vi pä nytt förelägger eltförslag, måste ha en genomarbetad syn pä turistnäringens betydelse inäringslivet. Överläggningen var härmed avslutad. §35 Om regeringens planer för gummiindustrins utveckling Induslriministern erhöll ordet för att besvaraWilhelm () anmälda fråga, 1979/80:540, och anförde; har frågat mig vilkaplaner jag har för gummiinduslrins ulveckling i landet och vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att skaffa ersättningssysselsältning lillden nedlagda Firestonefabriken i . Regeringen gav statens industriverk (SIND)i uppdrag att utreda visa frågor rörande gummivaruindustrin. Enligt direktivenför uppdraget skall en kartläggning göras av gummivarornas utveckling såvältotalt som inom de viktigaste förbrukningsområdena som utgångspunkt för enbedömning av utvecklingstendenserna inom branschen. Tvä delrapporter harhittills publicerats, och oklober 1979. SIND:s arbete fortsätter.Först när SIND har presenterat sin slutrapport, vilket beräknas ske under år1980, kan regeringen överväga om några särskilda åtgärder för helagummivaruindustrin är motiverade. har kommit till samma uppfattningvid behandlingen av några motioner angående gummivaruindustrin (NU1979/80:61). Gislaved AB:s utredningar angående en eventuell framlidaproduktion av lastvagnsdäck har under ett par års lid diskuterats med företagetinom ramen för regeringens lokaliseringssamråd med de större industriföretagen.Jag har i ett fidigare skede informerat om möjligheterna atl erhållalokaliseringsstöd i i det fall att skulle komma atl fattaprincipbeslut om avveckling av Öresundsvarvet. Efter beslul medanledning av regeringens proposition om varvsfrågor (prop. 1979/80:165, NU1979/80:69, rskr 1979/80:404) är frågan om etablering i medregionalpolitiskt stöd knappast aktuell. har inte varit aktuellt som etableringsorlför denna tillverkning. Skälen till detta är flera. En produktion avlastvagnsdäck skulle kunna påbörjas tidigast orn två . Det har hittillsvarit en strävan såväl från de fackliga organisationerna och övrigaintressenter i som från min sida alt försöka finna en lösning som kan.bevara sysselsättningen för den personal som finns vid Boräsfabriken. Eltbeslut att förlägga laslvagnsdäckstillverkning till skulleeffektivt förhindra varje diskussion om en lösning av de akuta problemen iBorås. Dessutom måste utrustningen i , även om den är modern,nästan helt bytas ut för en tillverkning av lastvagnsdäck. Det projekt somGislaved tidigare diskuterat alt förlägga lill fabriken i avsåg hellannan tillverkning. Beträffande situationen i vill jag framhålla, altindustridepartementet har tagit en mycket aktiv del i ansträngningarna attfinna ny sysselsältning lill tillsammans med defackliga organisalionerna, länsmyndigheterna och kommunen. Tack vare dessaansträngningar har sysselsättningen kunnat bevaras iViskaforsfabriken. Jag är medveten om atl någon molsvarande lösning förBoråsfabriken ännu ej har kunnat uppnäs. Enligl vad jag har erfarit utreds f.n. elt projekt som skall presenteras för industridepartementet. Om regeringens planer för gummiindustrins utveckling Jag ber att få lacka induslriministern försvaret pä min fråga. Bakgrunden till frågan är den betydelse planerna försvensk gummilill-verkning kan få för sysselsättningen i Boråsområdel oeh framförallt vid den nedlagda Firestonefabriken i . Eftersom del varil bekant atl haft planer på atttillverka stållastvagnsdäck var del naturligt alt vända sig lill förall pröva om man där var intresserad av för en sådan tillverkning.Så var inte fallet, och därför har förhandlarna från fått diskutera efterandra linjer, om mindre projekt frän och med andra gummiintressenter.Förhandlingarna har i varje fall inte ännu lett lill någon framgång, och delhar bara rört sig om ett begränsat antal sysselsättningsfillfällen. Gislavedhar f. ö. sagt nej även till dessa propåer under åberopande av att deekonomiska förutsättningarna inte kunnat uppfyllas. Man skall då inle förundra sig över all uppgifterna om allindustridepartementet diskuterat med om etablering i väcktstor uppståndelse - för alt inte säga förargelse - i . Man tycker nog iBorås, att om tillverkning av stållastvagnsdäck skall startas i medganska massivt statligt stöd, sä borde kunna vara minst lika lämpligetableringsorl som . Den moderna fabriken i och det gummikunnande somfinns i Boråsområdel representerar positiva ingångsvärden som inle borde fäförspillas. Och när del gäller behov av regionalpoliiiska insatser tordeBoråsområdet vara väl så kvalificerat som . Jag behöver bara erinraom bortfallet av 10 000 lekosysselsätlningar under 1970-lalel - en Om regeringens planer för gummiindustrins utveckling "varvskris", skulle man kunna säga. Även om teko för tillfället stabiliserat sigfinns del en betydande reslarbelslöshet, och näringslivets ensidighet haringalunda övervunnits. Mol denna bakgrund skulle en lokalisering till Boräsbygdenav en fabrik för tillverkning av stållastvagnsdäck vara välkommen. Jag vill fråga om industriministern kommer all ha iåtanke, om och när sädana planer skall realiseras. Sedan är del rikligt att en sådan satsning inte löser deakuta problem som uppkommer när varseltiden för 300 gummiarbetare går ut iaugusti. Det finns seriösa uppslag under bearbetning, oeh jag hoppas altinduslriministern har möjlighet alt ställa sig positiv och ge det ingångsslödsom kan behövas för atl arbete skall kunna tryggas åtminstone för huvuddelen avde varslade. Jag vill försäkra alt jagföljer utvecklingen i med stort intresse. Jag har blivit litet förvånadöver den debatt som uppstått i med anledning av etableringsdelegationensarbete på all fortlöpande följa stora industriprojeki och också atl när så ärlämpligt inleda överläggningar om lokaliseringen av dessa industriprojeki. De faclohar induslridepartementet genom etableringsdelegationen förtdiskussioner om laslbilsdäckslillverkningen. arbete, som beslår i atl manunder sekrelessgaranti med de 150 största svenska företagen har ett fortlöpandesamråd om utvecklingsprojekt, måste självfallet fortgå- Får jag sedan säga någol med anledning av de missförstånd- för alt använda ett modest uttryck - som präglat Boråsopinionen någotredogöra för situationen som jag uppfattar den. kom jag, i egenskap av industriminister,med överens om villkoren för att bolaget fr. o. m. i årskulle överta verksamheten vid i . Verksamheten iBorås skulle inledningsvis ha sysselsatt 120 personer och inom etl är ha ökatlill 150 personer. Produktionen skulle bl. a. ha bestätt av personvagnsdäck. Sedan de fackliga organisalionerna sagt nej till dettaförslag var det inle längre aktuellt. Del är del faktiska förhållandel. Men detfår naturligtvis inle hindra alt allt görs för atl finna andra projekt som kansäkra sysselsättningen vid Boråsanläggningen. WILHELMGUSTAFSSON (fp): Jag har inte för avsikt att ta upp den lillaträta som uppstått mellan industriministern och företrädare förBoräsförhandlarna och som gäller turerna i de förhandlingar som förts. Det hörhistorien lill. Jag kan bara konstalera atl det ändå inte gjorts någraansträngningar från industridepartementets sida för att förläggatillverkningen av stållastvagnsdäck till men att man varil intresserad avatt ta upp en sådan tillverkning i . Kommerinduslriministern alt ha med , om och när det gäller atlpröva var svensk tillverkning av lastvagnsdäck skall förläggas? Bådeföretagsekonomiska och samhällsekonomiska skäl talar enligl min mening för seriöst prövar en Boråslokalisering, och de regionalpolitiska skälen härförär utomordentligt starka. Kan statsrådet för dagen ge någon information om hurman konkret avser alt medverka till all klara sysselsättningen för de bortåt300 Firestonearbetare som med oro ser fram mot mitten av augusti dåvarseltiden löper ut? Jag försökte antydningsvis här angeriktlinjerna för etableringsdelegationens arbete med del s. k.lokaliseringssamrådet, nämligen atl fortlöpande och i en förtroendefullatmosfär med företag på etl tidigt stadium diskutera skilda tänkbarautvecklingsprojekt. Laslbilsdäcksprojek-lel är elt sådant. Till följd av del avtal som vi tecknat med de 150 företagsom är berörda av elableringssamräd kan jag inte här redogöra för vilkaelableringsdiskussio-ner som förekommer. Jag kan bara vitsorda atl harförekommit i de diskussioner som etableringsdelegationen har haft med slorasvenska förelag om eiableringsfrågor. Att jag inle nu kan ge mig in i endetaljredovisning är självklart. Vi hade som sagl en uppgörelse med - vilket är etlfaktum, trots vad informationen har gett vid handen i - och alt denetableringen inte kom lill stånd beklagar jag, men jag är självfallet bereddatt diskutera andra tänkbara projekt. Vi har från industridepartementet lagtned betydande möda och spelat en mycket aktiv roll när det gäller att skapasysselsättning i Fireslonefabrikerna. Jag nämnde alt Viskaforsprojektetlyckades, och jag är övertygad om att vi på ett eller annat sätt också skallkunna klara problemen i . För della behövs emellertid - del vill jag gärna säga viddet här tillfället - en vilja till förutsättningslös diskussion om projekten.Det klarar man knappast genom att sprida vilseledande information och riktagrundlösa beskyllningar mol inblandade parter i det här arbetet, som verkligenkräver samverkan av alla. Om regeringens planer för gummiindustrins utveckling WILHELMGUSTAFSSON (fp); Industriministern har naturligtvis alldelesräll i att del krävs vilja till samverkan mellan alla inblandade parter. Jaghoppas alt den kontrovers som har uppstått är orsakad av missförstånd och skall komma on speaking terms med varandra i de här frågorna. Del ärverkligen viktigt atl man kortsiktigt kan klara sysselsättningen vidFirestonefabriken i för dem som är varslade - varselliden utgår iaugusti - men det är kanske ännu viktigare att man på kan försökaall diversifiera sysselsättningen i Boråsområdel. Dä skulle en eventuell fabrikför tillverkning av laslvagnsdäck passa utomordentligt väl i sammanhanget. Jagnoterar atl statsrådet i svaret har sagt alt inle har varit Om vapenfrilag' stiftningen Jag fäster mig vid ordet "" och hoppas atl saken i fortsättningen skall kunnautvecklas på elt annat sätt. Överläggningen var härmed avslulad. § 36 Om vapenfrilagstiftningen Försvarsministern erhöll ordet för atlbesvara (vpk) den 27 rnaj anmälda fråga, 1979/80:509, tilljustitieministern, och anförde; har frågat omjustitieministern anser att nuvarande praxis all döma värnpliklsvägrare lillhårda fängelsestraff står i överensstämmelse med 1978 ärs vapenfrilagsliflningoeh om justitieministern är beredd atl medverka till en lagstiftning sommöjliggör en civil samhällstjänst, frikopplad från totalförsvaret. Frågan haröverlämnats till mig. Jag vill först erinra om alt de ändringar ivapenfrilagstiflningen sorn beslutade bl. a. syftade lill attväsentligt nedbringa antalet fall av värnpliktsvägran genom alt möjligheternaatt få vapenfri tjänst ökades och de vapenfrias tjänstgöringsområden vidgades. har andelen bifallna ansökningar om vapenfritjänst ökat. Samlidigl har antalet lill regeringen anmälda fall avvärnpliktsvägran i form av lydnadsbrotl minskal. beslut innebar vidare att det tidigare gällandesanktionssyste-mel med frihetsstraff för totalvägran bibehölls. I propositionen uttalades i fråga om påföljdsvalet alt enförstagängsvägran normalt skulle medföra villkorlig dom och böter samt förnyadinkallelse. Vid ny vägran borde påföljden bestämmas till minst fyra månadersfängelse. Därefter borde ytterligare inkallelse inte ske. Som såväl lagrådetsom justitie- och försvarsutskotten har framhållit är detta uttalande intebindande för domstolarna i deras rättstillämpning. Domstolarna har alt följaallmänna grunder för val av påföljd, vilket i praktiken i vissa fall kan innebäraovillkorligt frihetsstraff redan vid förstagängsvägran. Om ett kännbartfrihetsstraff utdöms vid förstagängsvägran, kan regeringen besluta allytterligare inkallelse inte skall ske. Det ligger alltså helt i linje med beslul attden som vägrar atl fullgöra varje form av tjänstgöring döms till ett kännbartfängelsestraff. Jag har ingen som helst förståelse för den som vägrar altfullgöra vapenfri tjänst under åberopande av principiella skäl. Atl dra någraskarpare gränser mellan tolalförsvarsverksamhel och annan verksamhet är intemöjligt. Den som så vill kan hävda alt varje insats ytterst kommertotalförsvaret till godo. (vpk); Del hade känts bra om denna dags och förvissoäven della digra frågande hade kunnat avslutas med elt positivt svar,men så blev alltså inte fallet. Jag tvingas konstatera alt de olägenheter som fanns redan1978, när fattade beslut om vapenfrilagstiflningen, kvarstår ochförstärks. Redan dä underströk vi kommunisternas sidamyckel kraftigt all lagen visserligen var en förbättring i förhållande tilltidigare men alt slora olägenheter vidlådde. Jag skall här bara gå in på tvä avdessa ölägenheter. I vapenfriutredningen nämndes möjligheten till vapenfritjänst frikopplad från totalförsvaret. Den här möjligheten snävades sedan in avden dåvarande borgerliga regeringen, vilket mycket starkt kritiserats av storagrupper i samhället. Jag skall här citera vad sade i dendebatten, därför att samma sak kan sägas ; "Jag tycker all del är en småaktig attityd som försvarsministern här visar upp. Och den är inte bara småaktig. Jag är rädd för all den är ett uttryck för en syn pä vapenvägrare och tolalvägrare som en kategori som bör klämmas ål. Den formulering som fanns i vapenfri- utredningens förslag är bra. Det räcker med alt säga att verksamheten skall vara betydelsefull för samhället ulan några tillägg." Den här småaktigheten omfattas uppenbarligen också av värnuvarande försvarsminister, och del är lill följd av denna smäaklighet somnuvarande situation har uppstått - en situation som alltså innebär all ungakillar sätts i fängelse, därför alt de vägrar alt göra sin tjänst inomtotalförsvaret och i stället erbjuder sig att göra vapenfri tjänst inom t. ex.Rädda barnen eller Röda korset. För detta döms de lill tvä månaders fängelse.Del är alltså inte fråga om atl vägra att fullgöra sin tjänst inomtotalförsvaret, ulan del är fråga om all fä göra vapenfri tjänst någonannanstans. Som vi uppfattar det gäller det här en politisk dom och politiskafångar. Om någon av och moraliska skäl, inle minst mot bakgrund av denvanvettiga kapprustning som pågår i världen, anser sig tvungen atl vapenvägraoch därför erbjuder sig att göra en civil samhällstjänst skall han naturligtvisfå göra detta. Jag vill fråga försvarsministern: inle följa Norgesexempel? Hyser försvarsministern verkligen inte någon som helst förståelse förden som vägrar fullgöra tjänst inom totalförsvaret och som i stället erbjudersig alt fullgöra sin tjänst inom Rädda barnen? Alt vidhålla den uppfattning somförsvarsministern ger uttryck ät är inle civiliserat - del är barbariskt! Det är alldeles riktigt atl vpk, när lagenbehandlades i , hade en annan uppfattning och i vissa avseendenröstade emot nu gällande lagstiftning. Men har med betydandemajorilel godtagit en lag, och i elt rättssamhälle gäller principen all lagskall följas. Vad som för den enskilde kan betraktas som en olägenhet är kanskeur samhällels synpunkt en nödvändighet för alt upprätthålla respekten för delagar man har, framför allt i det här fallet respekten för denvärnpliklslag vi har och som är en av grundförutsättningarna för att vi överhuvud tagel skall kunna överleva som fri nation. Del exempel som här tog fram, atl ungakillar sätts i fängelse i stället för att få tjänstgöra i Röda korset ellerRädda barnen, stämmer inle. Röda korset är faktiskt en organisation där man kanfä göra vapenfri tjänst. Men det är alltså en organisation som utför humanitärainsatser som är av betydelse i händelse av krig och under beredskap. fattade beslut om atl det skulle gälla tjänstsom har betydelse för riket under beredskap och krig. En lag måste följas.Denna lagstiftning har enligl min mening varit bra i så måtto atl antaletmänniskor som döms till fängelse för lolalvägran ser ul att minska. Detta är en intressekonflikt mellan vissa människor med enstarkt grundad personlig åsikt oeh samhället som måste slå vakl om sinaintressen. De principerna måste vi försöka leva efter. (vpk); Lät mig först konstatera atl när lagen antogsi 1978, så var det inte bara kommunisterna somprotesterade mot sanktionsförfarandet oeh mot den insnävade formuleringen, somförsvarsministern nu log upp och som jag tidigare var inne på, nämligen altdet skulle gälla inte allmän samhällstjänst ulan nödvändigtvis någol förförsvarets bästa. Också socialdemokraterna protesterade, liksom Svenska freds-och skiljedomsföreningen och . De har tagit upp frågangång på gång och protesterat. Det finns alltså en bred opinion för att manskall förändra lagstiftningen i det här fallet. Försvarsministern säger att lagar skall följas.Självfallet - men lagar kan också förändras, och det var just detta jag frågadeom. Jag tycker det är rimligt och motiverat atl ändra en lagsom dömer unga människor till två månaders fängelse ovillkorligt - som i falletmed , som erbjudit sig att arbeta för Rädda barnen, men som sett sigav etiska och moraliska skäl nödsakad atl vägra jobba inom totalförsvaret. Del kan också tilläggas, att när riksdagenen gång antog den här lagstiftningen, förekom mycket stolla uttalanden om attingen längre skulle behöva sitta i fängelse för värnpliktsvägran. Det är baraalt konstatera atl av dessa stolta uttalanden kvarstår ingenting. Beträffande sanklionsförfarandel var del så,att riksdagsmajoritelen avvisade det sanktionsförfarande som var föreslaget,nämligen civil samhällstjänst. Del ansågs atl vi inte kunde ha elt system därman dels kunde tilldelas samhällstjänst och dels kunde straffa sig lill del.Dessutom ville man inte införa en ny sanktionsform på ett enskilt område, utanman ville se detta i ett större sammanhang. Sä var detmed den saken. BeträffandeLars , som alltså dömts lill fängelse, vill jag påpeka atl enligluppgift hade han aldrig sökt vapenfri tjänst. Han var alltså inle prövad.Därmed nog sagl om detta fall. Så några ord om att sätta människor i fängelse. I debatten1978 sade jag att del var orimligt alt ha det syslem vi hade, där människorfick upprepade fängelsestraff för sin personliga övertygelse. har vi ändratlagsliflningen sä all betydligt fler unga grabbar är berättigade att fåvapenfri tjänst. Å andra sidan måste vi för tolalvägrare - och det finns sädana- ha etl sanklionssys-tem.