prot · G30993 · 1979-12-31 00:00:00 — a.medverka till finansieringen av utvecklingsbara projekt. Vi har i vårt landofta gjort erfarenheten att bakom den industriella forsknings- ochutvecklingsverksamheten ligger samhälleliga beställningar och riktade statligastöd till forsknings- och utvecklingsprojekt. På socialdemokratiskt håll harvi tyckt det vara angeläget att använda dessa erfarenheter för nya industriellasatsningar. beslut innebar också att vi medvetet satsade påsådana områden där vi vet att det finns angelägna behov bland människorna ute isamhället. Det gäller områden där vi internationellt ligger långt framme ochdär svensk industri bör ha goda förutsättningar att utveckla konkurrenskraftigalösningar. Det är också områden där en snabb internationell ökning avefterfrågan kan förutses. I den socialdemokratiska näringspolitiken har viunder senare år talat om att se vår väl utbyggda gemensamma sektor som enfördel för vår industri. Bakgrunden är följande resonemang: Produktionen skall juytterst tillgodose människornas behov. Och människornas behov kommer inte barafill uttryck i den privata efterfrågan utan alltmer också i samhälleliga formeroch genom samhälleliga initiativ. Bostadsområdet är ett bevis på detta.Detsamma gäller miljöområdet. Inte minst bostadsbyggandet var, så länge detsköttes, en motor i vår ekonomi med betydande sysselsättningseffekter i mångaindustribranscher. Av stor betydelse är naturiigtvis också den gemensammasektorn. Televerketär välkänt för de flesta. Genom att det svenska ställt stora kravpä telefonsystem har vi inte bara fått ett av världens effektivastetelefonsystem i , utan vi har också fått en industri som visat sig äveni svåra konjunkturer vara mycket konkurrenskraftig t. o. m. i kamp med destörsta multinationella jättarna på området. Där har samhället genom sina kravgrundlagt en stor industriell framgång. Enligt vår mening bör samma förhållande kunna uppnås närdet t. ex. gäller kollektivtrafik, miljöteknik, medicinsk teknik,undervisningsteknologi och energiteknik. Kollektivtrafik, miljövård,energifrågor, sjukvård och undervisning är viktiga områden för den gemensammasektorn. På dessa områden har kommuner och landsting skaffat sig en mycketvidsträckt erfarenhet. De är även stora upphandlare. Vi vet också att det pådessa områden finns mycket stora otillfredsställda behov. Det gäller i vårtland, men det gäller i ännu högre grad i andra länder världen över, även om detär så att de politiska kraven där ännu inte hunnit göra sig gällande i fullstyrka. Det är mot den här bakgrunden som vi frånsocialdemokratiskt håll menar inte bara att den mycket stora kompetens somfinns i den gemensamma sektorn skall användas för att täcka behoven i vårt egetland utan också att det rika kunnande vi har kan hjälpa andra länder genom attvi delar med oss av värt kunnande. Dessutom menar vi att vi kan användakunnandet industriellt för en framtida export. Med andra ord: som detinnebär bättre förhållanden i vårt land skapas också en stor möjlighet tillexport av kunskaper, teknik och produkter. Och det är betydelsefulla fing försvensk industri. Om vår mycket exportberoende svenska industri skall kunnahänga med på utländska marknader måste vi utnyttja alla våra fördelar. En sådanfördel är den gemensamma sektorn. Detta är mycket kort motiven för samhällsägdautvecklingsföretag. lade vi förgäves fram motionsförslag iriksdagen om inrättande av sådana. Då - under den första regeringen -fick vi inget stöd från något annat parti. När den förra trepartiregeringensprack och efterträddes av folkpartiregeringen blev friare attlyssna på våra förslag på en rad punkter. som vi såg det, inte längrebunden till högerns och dogmatiska resonemang att företagen själva- de fria marknadskrafterna- skulle svara för alla industripolitiska initiativoch på egna villkor styra och ställa i näringspolitiken. var undernågra månader fri från högern.s och på dogmatiska och ideologiskagrunder byggda fientliga inställning till den socialdemokratiskanäringspolitiken. Detta medförde att ställde upp bakom våraförslag om inrättandet av tre utvecklingsbolag. Det var en uppgörelse som bl.a. den nuvarande industriministern . Åsling och det nuvarande statsrådetOlof aktivt medverkade till. Jag vet också att man hade partiledarenThorbjörn stora välsignelse och tillstyrkan. Det här var en klar segerför den socialdemokratiska näringspolitiken, och det var ett kloktställningstagande från sida, även om man inte tog steget fulltut och gav sitt stöd också till de övriga utvecklingsbolag som vi föreslog,nämligen för undervisningshjälpmedel och sjukvårdsteknik. Otn inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Det är därför, herr statsminister, självklart att vi nublir mycket förvånade över att regeringen inte fullföljt beslut. Menvi blir också förvånade över agerandet från , . Åslingoch andra centerpartister i regeringen. Vi tvingas konstatera att denuppgörelse som ledande centerpartister i opposition träffade med oss intefullföljts av samma ledande centerpartister när de sitter i regeringsställningmed högern och . Det finns, som jag ser det, bara två förklaringar tillcenterns agerande. Den ena är att man har ändrat inställning i sakfrågan. Mananser inte längre att forsknings- och utvecklingsarbetet i företagen inom dessaområden behöver något stöd. Man tycker inte längre att det är viktigt attutnyttja behoven inom den gemensamma sektorn för att utveckla vår industri. Mantycker inte längre att det är viktigt att satsningar görs på utvecklingsbarabitar i vårt näringsliv. Men en sådan svängning har intepresenterat . Därför blir den andra förklaringen troligare: högerkrafternai regeringen har pä nytt tagit överhanden. Och blev beredd, inte bara att släppa sådant somman tidigare hade ställt upp på- politiska åtgärder som jag tror att maninnerst inne tycker är riktiga - utan också att medverka till ett allvarligtnonchalerande av beslut. Jag tycker att det är beklagligt attcentern har velat ställa upp på detta. konstaterar i sitt svar att regeringenanser att några nationella utvecklingsbolag inte bör inrättas . Det var justdetta som föranledde frågan i min interpellation: Varför anser regeringen detta- i strid med vad beslutade , i strid med vad ThorbjörnFälldin och övriga ledande centerpartister ansåg och istrid med den uppgörelse som bl. a. den nuvarande industriministern var med ochträffade här i ? När statsministern kommer in på orsakerna är han mycketkortfattad, mycket förtegen. Man bör avvakta resultaten av den verksamhet somSTU bedriver, säger han. Man bör utnyttja de möjligheter som redan finns, heterdet i statsministerns svar. Men det centrala är ju: Vad är det som har hänt sedanriksdagen fattade sitt beslut och som har föranlett att göraett nytt ställningstagande? Har industrins forskning och utvecklingsarbete ökat? Nej,framtidssatsningarna är lägre . Har de områden som riksdagsbeslutet pekade ut - energi,miljövård och transportsystem - blivit mindre intressanta? Har behovet av nyakollektiva transportsystem blivit mindre? Har utvecklingen av miljöförbättrandeteknik blivit mindre viktig? Och, inte minst, bedömer statsministern satsningenpä utveckling av nya energikällor som mindre väsenflig eller mindre brådskandei dag än för ett är sedan? Alla bedömare är överens om att dessa områden ärviktiga - t. o. m. mycket viktiga - . Och det är områden därSveriges chanser också på det industripolitiska området är goda. Harstatsministern kanske funnit att det'finns bättre organisatoriska lösningarän just utvecklingsbolagen för att få i gång forskningen och utvecklingen inomdessa områden? Nej, i stället hänvisar han till de stödformer och instanser somredan har funnits i flera är och som har visat sig otillräckliga och inte hargivit de resultat som vi och ville ha när beslutettogs i . Detta innebär inte, det vill jag tillägga, att vi inte skallanvända de erfarenheter och det kunnande som STU har. Självfallet skall vi göradet. Ett nära samarbete mellan STU och utvecklingsbolagen var f. ö. något somvi i riksdagsbeslutet ansåg borde komma till stånd. Så det är inget nytt. Nej, det enda som har hänt sedan fattade sittbeslut är att och på nytt har satt sig i enregering tillsammans med och högern - två partier som hela tidenhar varit emot dessa utvecklingsbolag liksom de f. ö. har varit emot andrainslag i den offensiva industripolitik som socialdemokraterna företräder. Är inte detta sanningen, ? Har intecentern tvingats gå ifrån sin egentliga uppfattning som en eftergift till andrakrafter inom regeringen? I så fall är det befogat att fråga: Vilka flereftergifter kommer och att göra? Vilkaytterligare uppgörelser kommer man att glömma? Vilka andra riksdagsbeslutkommer man att nonchalera? För jag hävdar att detta är ett nonchalerande avriksdagens beslut. Sker det på näringspolifikens område? På politikens övrigaområden? Detta är, herr talman, angelägna frågor som det voreintressant att nu höra statsministerns svar på. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Låt mig börja med att än en gång konstateravad hade uppmärksammat i mitt svar, nämligen att vi har en heltgemensam uppfattning om det angelägna i att satsa på de angivna teknikområdena. Men, , nog kan det finnas skäl att ta nedden här frågan till dess rätta dimensioner. Att stå här och utmåla de treutvecklingsbolagen såsom det som skulle lösa praktiskt taget alla våra problemär väl ändå att gå för långt. Den uppläggningen hade inte vi när vi fick igenomett förslag här i och tillsammans med er ytterligare två, så att detkom att gälla sammanlagt tre utvecklingsbolag. Vad det var fråga om var väländå att inrätta tre utvecklingsbolag, som vart och ett skulle förses med ettgrundkapital på 5 milj. kr. fem är femton. Är det någon som tror i ett enda slag skulle kunna lösa alla de problem som räknarupp här med 15 miljoner? Då bör man jämföra med att STU för nästa budgetår harfått en uppräkning inte med 15 miljoner utan med 61 miljoner. Och bör manpåminna om att Studsvik, som svarar för en betydande del av utvecklingsarbetetpå energiområdet, har fått en tvåårsram på 80 miljoner -40 milj. kr. under nulöpande budgetår och 40 milj. kr. för kommande budgetår. Detta är ju vadregeringen föreslår. vet jagatt också inser att 5 miljoner inte räcker, för om Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag jag intehar läst alldeles fel i era partimotioner eller hört fel, så bygger ertresonemang på att de 5 miljonerna skall kompletteras med pengar ur denstrukturfond som ni socialdemokrater har motionerat om. Eljest räcker interesurserna. Men får hålla i minnet att riksdagsmajoriteten intehar velat införa den strukturfond som skulle komplettera de 5 miljonerna. har ju också varit med om att ha regeringsansvar,och nog är det väl så, , att det ibland kan vara klokt att väntalitet med att genomföra en riksdagsbeställning för att se till att det konkretaförslag som man lägger fram har förutsättningar att fungera i överensstämmelsemed vad riksdagsmajoriteten tänkt sig. Det är ju det som det är fråga om. Fannsdet aldrig funderingar åt det hållet då tillhörderegeringskretsen? Jag må väl medge att när jag studerat en del av de tidigareregeringsförslagen har jag förstått att det ibland kan ha gått onödigt fort. Jag upprepar än en gång: Detta är viktiga områden, och föratt inte den här verksamheten skall gå i stå har regeringen anvisat långt merpengar än vad det från början var fråga om. Vi säger både i statsverkspropositionenoch i interpellationssvaret att detta att man nu inte har inrättat tresamhällsägda utvecklingsbolag innebär inte att tanken är avskriven. Det ärfråga om viktiga teknikområden som behöver samhällets stöd när det gällerforskning och utveckling. THAGEPETERSON (s): Jag väntade mig faktiskt att statsministern skulle göraden vändningen och säga att vi måste ta ned frågan; den har inte en sådandimension att vi behöver ha den här debatten om den. Jag väntade mig attstatsministern på något sätt skulle förringa frågan, och jag förmodar att detockså var andemeningen i hans svar . Det tycker jag är en felaktig syn. Frågan om tekniskforskning och utveckling och satsningar på utvecklingen av vår industri är enmycket viktig fråga. Sedan är det självfallet så att enbart utvecklingsbolaginte löser de industriella problemen. Frågan om inrättande av utvecklingsbolagär bara ett av många förslag i den socialdemokratiska näringspolitiken, sä därfinns stort utrymme för att göra flera insatser för attstödja de socialdemokratiska förslagen på näringspolitikens område! har ju ändå försökt ge intryck av att man villarbeta mycket med satsningar på utvecklingsbar industri och på tekniskforskning och utveckling. När vi var överens här i trodde vi attdetta var ett praktiskt beslut som fattades på grundval av den principiellainställning som sade sig ha. Det här rimmar litet illa med det. Jag återkommer till den fråga jag ställde tillstatsministern: Vad har hänt efter det att vi träffade denna uppgörelse iriksdagen och fram till dess kom i regeringsställning igen, eftersomman inte fullföljde uppgörelsen? Någonting måste ju ha hänt. Möjligen kan mantyda statsministerns utförligare svar så, att man inte har orkat ta framförslaget. Men faktum kvarstår: försvarar att förslaget intehar kommit fram. Statsministern lyckas i sitt svar undvika att kommenteradet faktum att regeringen genom sitt agerande åsidosätter beslut.Beslut har nämligen fattats här i . På denna punkt var riksdagensbeslut helt klart. ansåg att de nuvarande formerna och resurserna föratt stimulera forskning och utvecklingsarbete inom områdena energiteknik,miljövård och transportteknik var otillräckliga. Det var därför det skulleinrättas särskilda utvecklingsbolag, som skulle få avsevärda resurser när deväl var uppbyggda. Så var beslut. Men regeringens beslut går tvärtemot beslut.Några utvecklingsbolag skall inte inrättas. beslut fullföljs inte. Regeringen anslår visserligen mer pengar till STU. Det ärbra - därmed tillgodoses delvis ett annat krav från socialdemokraterna. Men detär viktigt att komma ihåg att det inte är fråga om öronmärkta pengar till deområden som utvecklingsbolagen skulle arbeta på och ha ansvaret för. Inte ettenda ord i propositionen syftar på de av angivna områdena. Därför kanstatsministern inte hävda att STU fått ökade resurser för just dessa områden. Tanken på utvecklingsbolag avvisas. Därmed skapas inte detnya offensiva instrument vi ville att utvecklingsbolagen skulle bli. De skulleha möjligheter att koppla samman insatser för forskning med stöd tillexempelvis investeringar i industrins produktionsapparat. De skulle kunnaupphandla referensanläggningar och göra beställningar som skulle ha mycket storbetydelse för svensk industri. Inget av detta infrias av regeringen, vare sig isak eller i mening. Faktum kvarstår, : beslut haråsidosatts. Och frågan till kvarstår: Varför har regeringeninte effektiverat beslut? Efter statsministerns första svar kan jag också ställa enlika självklar följdfråga: Vad anser statsministern mer principiellt om dennasituation? När har en regering rätt att åsidosätta beslut? I vilkaövriga frågor har regeringen tänkt sig att strunta i vad har sagt? Som exempel har jag tagit just detta beslut omutvecklingsbolagen, och jag har aktat mig mycket noga att - såsomstatsministern har gjort - underkänna värdet av utvecklingsbolagen. Somsituationen ser ut i den svenska industrin , , är det nämligenen kortsiktig politik att inställa utvecklingssatsningar. Om vi inte får fartpå industrin, kan vi heller aldrig återställa balansen i den svenska ekonomin.Det är ett av de verkligt stora bekymren att vår ekonomi ser så bedrövligut som den gör. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Nej, , jag har inte alls velatförringa frågan, men jag har ändå velat påminna om vilka faktiska dimensionerden hade; det var alltså 3x5 milj. kr. Jag vill än en gång erinra om att regeringen icke haråsidosatt beslut. vet att det har hänt förut atteffektuerandet av ett riksdagsbeslut har kunnat förskjutas i tiden; det ärverkligen ingen nyhet. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Skälet till att vi vill förskjuta det här beslutet i tidenär att vi vill få en möjlighet att gå igenom problemen och se till, att dekonkreta åtgärderna blir meningsfyllda. inser - han säger det också själv i sinreplik - att med 3x5 miljoner löser man inte alla de problem som han räknadeupp i början. Därför hänvisar han till den socialdemokratiska näringspolitikeni stort. Ett inslag i den socialdemokratiska näringspolitiken har varit justinrättande av en strukturfond, som det inte finns någon majoritet för iSveriges riksdag och som var en koppling till de här utvecklingsbolagen. påstår nu att har velat berömma sigav att göra satsningar på sådana här områden. Vi harinte velat berömma oss avdet, men vi har här i arbetat för att satsningar skulle göras, och vihar gjort det också i regeringsställning. När det gäller t. ex. energiområdetkan jag påminna om alla pengar som vi har tagit in för attsläppa fram ny teknik, för att hushålla med den energi vi har och för attmöjliggöra prototyper och utveckla nya metoder för att tillföra det svenskasamhället energi. Ett exempel på sådana satsningar är just ökningen till STUoch Studsvik. Återigen: kommer inte ifrån att ökningen med 61miljoner till STU och 80 miljoner på de här två åren till Studsvik är långt merpengar än vad han talar om. när propositionen är framlagd är det lätt för ThagePeterson att stå här och säga att de pengarna var självklarheter, men så enkeltkan man inte göra det för sig. Och var nu inte för säker i påståendet att dennaökning på över 60 miljoner till STU inte skulle komma de här teknikområdenatill godo! Tala med företrädare för om hur de avser att disponera de ökaderesurserna, så tror jag att skall få besked om att justmiljöteknik och transportteknik är områden som det är möjligt för STU att efterdenna uppräkning satsa extra på - kanske minst i samma utsträckning som om manhade inrättat de här bolagen. Men det avgörande, herr talman, är följande: somtidigare delar jag uppfattning att det här är viktiga områden.Nu som har jag uppfattningen att vi genom att satsa från samhälletssida skall påskynda och underlätta denna forskning och utveckling. Vi gör detredan i den budget som nu har att behandla, och frågan om särskildautvecklingsbolag är inte lagd åt sidan. Det är alltså icke fråga om attåsidosätta beslut - hur ofta än upprepar detpåståendet. THAGEPETERSON (s): Det är tydligen så att statsministern vet mer änindustriministern om hur de här pengarna, som har anslagits till styrelsen förteknisk utveckling, skall användas. I budgetpropositionen finns ingentingangivet av det som tycker sig veta. Det finns inga öronmärktapengar till de områden som utvecklingsbolagen skulle arbeta på och ha ansvaretför. I regeringens proposition finns inte ett enda ord som syftar på de avriksdagen Därför kan inte statsministern säga att STU fått ökade resurser förjust dessa områden. Han kan möjligen innerst inne hoppas att en del av pengarnaskall gå till de områdena. Men själva idén med utvecklingsbolagen, som vi ochcenterpartiet var överens om, går förlorad. säger statsministern plötsligt att beslutkommer att fullföljas . Då är det egentligen litet allvarligare medstatsministerns svar på den här frågan. Då framstår det ju som om behovet avnya kollektivtrafiksystem är lika angeläget. Utvecklingen avmiljöförbättrande teknik är inte längre lika viktig, och man har tydligen inomtrepartiregeringen bedömt satsningen på utveckling av nya energikällor sommindre väsentlig och mindre brådskande. För hade man ansett de här insatsernavara angelägna och brådskande, så hade vi fått de tre utvecklingsbolagen och vihade fått se beslut effektuerat. fick vi ju inte det. Inga sådanaförslag kom, och beslutet blev inte effektuerat. I stället säger statsministernnu: Var inte så säker, de här utvecklingsbolagen kan komma att inrättas! Hurskall jag tyda detta om inte så att angelägenhetsgraden när det gällerkollektivtrafik, energifrågor och miljöfrågor har minskats sedan återinträdde i trepartiregeringen? Avslutningsvis skulle jag vilja ta upp enannan aspekt pä den här frågan. Statsministern har ,framför allt efter valet , talat mycket om behovet av samling ochhänsyn till den andra halva av svenska folket som inte representeras av de treregeringspartierna. Men vad som har hänt med de tre utvecklingsbolagen visaratt talet om hänsyn och respekt egentligen är bara munväder. Jag beklagar detta- också därför att vi hade behövt de tre samhällsägda utvecklingsbolagen som enmotvikt till all dysterhet som finns i det svenskasamhället. Svensk industri är på väg att tappa sin allra viktigasteframtidsgaranti, nämligen viljan att forska, utveckla och investera. Alltförmänga verkar se allt i svart och beskriva som enbart ett dystertårtionde. Men vi upplever det faktiskt här i så att den svenskaregeringen avvisar alla försök att bryta den negativa och pessimistiskatrenden. Det tycker vi är dystert -t. o. m. mycket dystert. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1908 till näringsutskottet § 8Tredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle näringsutskottets betänkande nr 29 sättas sist. § 9Anmäldes och bordlades 1979/80:61med förslag till epizootilag m. m. Nr 93 § 10 Anmäldes och bordlades -r- j ,1 betänkanden 76febrinri 1980 1979/80:22 med anledning av propositionen 1979/80:68 omvissa ändringar i beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar jämte motioner 1979/80:23med anledning av propositionen 1979/80:77 om vissa ändringar i arvs- ochgåvobeskattningen av livsförsäkringar, m, m, jämte motioner 1979/80:25 medanledning av motioner om resultatutjämning i vissa fall 1979/80:26 medanledning av motioner om den särskilda varuskatten på choklad- och sötvaror 1979/80:28med anledning av propositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde jämtemotion 1979/80:15 med anledning avpropositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgetenför /80 såvitt angår arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde 1979/80:20 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Arbetsmarknadsdepartementetm, m. 1979/80:9 om anslag på tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /80 såvitt avser Anordningsbidrag m,m, till allmänna samlingslokaler 1979/80:10med anledning av motioner om expropriation, m, m, 1979/80:11med anledning av motion om utnyttjandet av vattenkraften § 11 Kammaren åtskildes .