prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Därför betyder i och för sig procentsiffrorna30 och 20 ganska litet, och vi är därför beredda all ställa upp påpropositionens förslag på den punkten. Del föreslås också all föreningsmeriler som grund förantagning till högskolan skall slopas. beslöt atl begära all UHÄ skulle justera reglerna om föreningsmeriter på sådant sätt att fusk kunde undvikas. En stor majorilel i var för elt sådant beslut. UHÄ har inle kunnat, eller velat, göra en sådan justering, och föreslår regeringen atl man skall slopa föreningsmerilerna sorn grund för all intagning till 78 höeskolan. Jag vill, herr talman, gärna säga atl jag inle är hellövertygad om all vi i framliden skall behålla föreningsmerilerna, för orn detillämpas på det sätt som har skett , är del så stor risk för missbrukatl rnan knappast kan fortsätta. Därför vill vi atl man inle nu skall laställning ulan vänta ett lag. så alt vi fär litet på oss och lilldess atl man har kunnat göra justeringar i reglerna som harbegärl. Något sorn vi från socialdemokraternas sida vill markeraär all elt seriöst arbete i folkrörelserna kan ge människorna så stora värdenatl de i viss mån skulle kunna ersätta betygsmeritering från skolan. Vi äralltså icke beredda all acceptera regeringens förslag om all avskaffaföreningsmerilerna som grund för högskoleintagning, ulan vi vill vänta etl lagför all se om justeringsregler kan ge bättre underlag. När det gäller arbetslivserfarenheten är vi dock merakategoriska. Del var ett väsentligt inslag i högskolereformen att människornagenom alt vara ute i praktiskt arbetsliv skulle skaffa sig erfarenheter avvärde för kommande högskoleutbildning. reduceras värdet avarbetslivserfarenheten så dramatiskt atl praktiskt taget alla som vill kommerall kunna få den merileringen. Då blir alla i det avseendet jämställda, och dåblir del betygen som i fortsältningen kommer atl avgöra. Vi återför sålundaintagningen till del systemet all man stödjer sig på gymnasiebetygen, vilketgår stick i stäv med högskolereformen. Del går också stick i stäv med deuttalanden som görs i propositionen orn all den lid som har gäll efterreformens ikraftträdande är för kort för all man nu skall göra denna omfattandeförändring. återkommer lill en del avdessa frågor senare i debatten, och därför nöjer jag mig med della inlägg ochyrkar bifall lill reservationerna som är fogade till utbildningsutskottetsbetänkande. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Under delta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. EVAHJELMSTRÖM (vpk): I proposition 158 angriper man inte i någolavseende den sociala snedrekrytering som alltjämt gäller för högskolan.Arbetarklassens möjligheter lill högre studier har åter minskat under desenaste åren. Del visar undersökningar som har gjorts av SCB och universitets-och högskoleämbetet. Varför har vi då. trots högskolereformen frän 1970-lalet,en social snedrekrytering till universitet och högskolor? Ingen kan välbestrida atl det är elt hinder all i vuxen ålder påbörja längre studier om maninte har de ekonomiska förutsättningarna. Studiemedlen har urholkats och delhar ökat den sociala skiktningen. Många unga människor är rädda för allpåbörja en högskoleutbildning och skuldsätta sig. Finns del arbete som eltalternativ väljer den som är ulan pengar hellre del alternativet. Dessutomväxer arbetarhemmens ungdom upp i en miljö där högskolestudier är ovanliga ochdär studielradilion saknas. Vi vill verka för förbättrinear av delstudiesociala Reglerna för tillträde till högskoleutbildning stödet, såall den studerande kan klara sig på en normal inkomst. Del är nödvändigt om manvill bryta den sociala snedrekryteringen. Vi har från den konimunisliskariksdagsgruppens sida gång på gång påpekat detta - tyvärr tvingas vi upprepadel. De ohörsamma bland våra motståndare har inte i en enda debatt om de härfrågorna dristat sig lill alt förneka nämnda snedrekrytering. I proposifionen använder man sig av vackra ord om attmålen har varit atl ytterligare öka den högre utbildningenstillgänglighet, särskilt för andra studerandegrupper än de traditionella ochalt därmed främja "den sociala utjämningen'". Men del har inle skettnägon social utjämning när det gäller högskolestudier i . lägger regeringen alltså fram förslag sorn går stick istäv mot denna högtidliga målbeskrivning. När arbelslivsmeriler får mindrebetydelse än och när föreningsmeriterna hell avskaffas lar manknappast in fler studenter från andra grupper än de traditionella. Det blir istället en ännu större andel prydliga gossar oeh flickor ur just detraditionella grupperna -som i början av della sekel kallades bättre mans barn- som i välordnade kolonner tågar från gymnasiets skolgård lill högskolansföreläsningssalar. Vi kommunister har ofla klandrat insatsernapä det här området eftersom vi har funnit dem halvhjärtade och lill stor delverkningslösa. Vi har dock aldrig fördömt det lilla som har gjorts, och i dagter det sig dubbelt så angeläget alt slå vakl om del som har vunnits. Det ärilla när högerkrafterna driver oss all slå vakt om del beslående för altundvika någol ännu värre, men där står vi alltså . Berörda elever i de icke-lraditionella studerandegruppernaär väldigt upprörda över del nu framlagda regeringsförslaget. ""Regeringens utbildningspolitik - en kalastrof!" skriver detre organisationerna , folkhögskoleelevers förbund ochSamarbetsorganisationen för vuxenstuderande i ett brev, i vilket detockså slår följande: "'Regeringens förslag innebär alt ojämlikheten ökar.Med förslaget vill rnan befästa tanken på all högskolestudier skall vara ettprivilegium för vissa grupper i samhället. Det nuvarande antagningssystemet,som enbart tillämpats , har inneburit att "nya grupper' har fåttchansen all bedriva studier pä högskolenivå." De tre elevorganisationerna barett och annal alt påminnade nu så starkt sammanhållna högerpartierna i denna kammare om. oehcenterpartiet har tidigare uttalat sig om nackdelarna med betygen somurvalsinslrumenl. uttryckte rnan från sida atl manstälde sig positiv lill alt ha kvar föreningsmerilerna. har man ändratuppfattning, trots all ingen ordentlig utvärdering har gjorts - som - av del antagningssystemet. Elevorganisationerna nämneralltså inle ens moderata samlingspartiet i sammanhanget. Man frestas ändå atttillägga all del är klent med konservatismen i det gamla . I skolanfick rnan lära sig atl de konservativa vill skynda långsamt i utvecklingen, mennu alll snabbare, och lillskyndareär inte minst det parti som kallasmoderat och som säger sig vara för det bestående. Det harinle stämt till eftertanke all del nuvarande antagningssystemethar gällt i bara tre är. blir allt mindre trovärdiga också somkonservativt alternativ och allt pålitligare som klassparti för deprivilegierade. Till sällar sig alltså nu och . Elevorganisationerna är alltså eniga i sin dom överproposition 158. Regeringens skolpolitik är en katastrof för medlemmarna.Propositionen närs av myten om atl det skulle vara något positivt också medyngre studenter. Jag frågar mig vari del posiliva ligger, om alll fler skullegå över direkt från gymnasiet till högskolan. Inte gynnar en sådan övergång denkritiska medvetenheten oeh den i egen erfarenhet grundade kunskapen omsamhället utanför skolans väggar. Invändningarna mot förslagen i propositionen har sannerligenhopat sig. , sociolog vid SCB, påpekar i en artikel i alt delrelativa poängvärdet av värnpliktstjänstgöringen kan komma att tredubblas, omregeringens förslag om nya antagningsregler antas. I propositionen ordas myckelom all föreningsmeriterna skulle missgynna kvinnor. Dä frågar man sig vilkenverkan värnpliklsmeriien har. Jag har bara tagit några exempel för att visabredden av den kritik som riktas mot proposition 158. Exemplen belyser hurviktigt del är alt propositionen avslås av kammarens ledamöler. Pä den linjenär oppositionen enad, och vi har anledning atl rikta en vädjan om besinninglill del ireeniga högerblocket. Ge de endast treåriga anlagningsbeslämmelsernaen lid all verka, varefter de kan utvärderas. Vpk har i motion 527 en rad förslag som går i rakt motsattriktning. Vi har föreslagit att betygen skall avskaffas som urvalsinstrumentoch ersättas med arbetslivserfarenhet och köprincip. Vidare har vi begärt altstudielämplighelsproven skall avskaffas, och vi har också krävt förslag lillåtgärder som bryter den sociala snedrekryteringen. Jag kommer, herr talman, atlyrka på dessa vpk-förslag även . För dagen anser vi atl del viktigaste äralt yrkandet om atl förslaget i propositionen om avskaffande av föreningsmerileroch om minskningen av betydelsen av arbetslivserfarenhet avslås. Jag yrkar bifall lill de i betänkandetbehandlade yrkandena i vpk-rnolionen nr 527 och till yrkandena 2 och 3 i.vpk-motionen 2035. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Alltsedan kompetensutredningen för tio årsedan presenterade sitt belänkande Vägar lill högre utbildning har debatten ombehörighet för och urval lill högskoleutbildning varit livlig. Sedan de nyabehörighets-och urvalsreglerna trädde i kraft den Ijuli 1977 har den varilsärskilt intensiv. Debatten har präglats av alt reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning av många uppfattats som svåra och komplicerade. Då och dåhar väldiga överdrifter förekommit. I går skrevs del i i endebattartikel att ett genomförande av regeringsförslaget innebär att"högskolereformen rivs upp". Det är naturligtvis elt grundlöstpåstående. För det första innefattade högskolereformen mer än vikligaförändringar av lillträdesreg- Nr 166 lerna. För det andra innebär interegeringsförslaget att de grundläggande P . principerna för behörighets- ochurvalsreglerna omprövas. (=, ' " IQSn grundläggande principerna alltsåinte förändras, innebär förslagen vikliga Jag vill här kort kommentera förslagen lill förändringar i vad R le n fö ill avser direktövergängen, föreningsmeriterna ochmeritvärderingen av arbets-trade till högsko- 'ivserfarenhel. / thldninp uttalade atl det varangeläget atl garantera ett visst utrymmeför direklövergång från gymnasieskolan till utbildningslinjer vid högskolan. av antagningsplatserna i var och en av kvotgrupperna 1 och 2 skulle avsättasför urval på enbart belygsmeriler. Del angavs inte någon begränsning i fråga omgymnasiebetygens ålder för all man skulle få delta i urvalet lill dessa . Resultatethar blivit att såväl sökande med färska gymnasiebetyg som sökande med äldre betyg konkurrerar med varandra om dessa platser. Studerar man statistiken över åldersfördelningen bland samtliga antagna lill ! spärrad utbildningslinje medcentral antagning, för vilka de nya tillträdes- reglernagäller, fr. o. m. t. o. m. , finner manföljande. av de antagna är 20 är eller yngre och i åldern 21-24 år.Närmare 70 % av de antagna är således under . Totalbilden visar alltså enbetydligt större direklövergång än den som ansåg borde garanteras.Skillnaderna mellan linjerna är dock myckel stora. Läkarlinjen hade t. ex.undersamma lidsperiod av de antagna i åldersgruppen elleryngre och av de antagna i . Man kan konstatera alt del av uppsatta målet fördireklövergång inle har uppnåtts pä de mest efterfrågade utbildningslinjerna. Mot den bakgrunden förordrar regeringen atldireklövergångsgaranlin sätts till ca en tredjedel av antalet platser på resp,linjer. Dessutom föreslås all en sökande för all få delta i urvalet till denangivna tredjedelen av platserna inte fär ha etl äldre avgångsbetyg frångymnasieskolan än . Då har hänsyn lagils lill möjlighet altbehörighelskompleltera och alt göra värnpliktstjänstgöring. Med det härförslaget lill garanti för direklövergång från gymnasieskola lill högskola harjag strävat efter all säkerställa en rimlig möjlighet för studerande som siktarpå alt komma in på en kraftigt efterfrågad utbildningslinje all ulan alltförstor tidsspillan nå delta mäl. I en skrivelse lill regeringen i årredovisar UHÄ en översyn av bestämmelserna om tillgodoräknande av föreningsverksamhet. Enligt UHÄ:s bedömning är del uteslutet atl genom ändrade kriterier och riktlinjer inom ramen för gällande bestämmelser komma till rätta med problemet med föreningsmeriterna. UHÄ redovisar också all det övervägande antalet remissinstanser anser atl de negativa konsekvenserna av föreningsmerilerna är påtagliga. UHÄ;s slutsals blir atl reglerna skall ändras så att sökande inte längre skall kunna erhålla poäng för föreningsverksamhet. Jag delar den uppfattningen. Del finns starka skäl för alt erfarenhet från föreningsarbete inle längre skall ge poäng vid antagning till högskoleutbildning. Del är svårt 82 att rättvist bedöma vilken typ avföreningsverksamhet och vilken omfattning av den som skall berättiga till poäng. Tendensen allföreningsmeriien missgynnar kvinnor förefaller bli bestående. Arbelslivspoängen bör enligl regeringens uppfattningfinnas kvar, men vikten bör något minskas. Etl av huvudskålen förtillgodoräknande av arbetslivserfarenhet vid urval lill högskoleutbildning varall man skulle ge äldre sludiesökande vidgade möjligheler alt fä tillträde lillhögskolan. Förutsättningen var då all det skulle röra sig i huvudsak om personermed förhållandevis långvarig erfarenhet av arbetslivet. Elt annat starkt skälvar att arbetslivserfarenhet ger för högskolestudier värdefull erfarenhet ochäven i övrigt berikar högskolans verksamhet. har det visat sig alt närmare70 % av dem som antas till de här berörda utbildningslinjerna inom högskolan äräldre än . De erfarenheter vi har visar all arbetslivspoängen påverkarurvalet framför alll bland förhållandevis unga studiesökande. Storleken av deltal med vilket arbetslivserfarenhet tillgodoräknas blir inte någon avgörandefråga för alt rekrytera någol äldre studerande lill högskoleutbildning. Dettaär bakgrunden lill alt arbetslivserfarenheten föresläs få tillgodoräknas medhögst 1,7 poäng i stället för som 2,0 poäng. Syftet med den förändringen äratl minska arbetslivserfarenhetens vikt i förhållande lill betygen och inle altskärpa kraven för atl fä tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet. Som en följdav detta föreslås all den högsta arbelslivspoängen skall nås genom arbetslivserfarenhet,inte som . Jagvill nöja mig med de här kommentarerna lillförslaget om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning.Utskottsmajoriteten har med vissa mindre justeringar anslutit sig lillförslaget. Jag konstaterar också alt man från socialdemokratiskt hållaccepterar förslaget i den del som gäller förändringar av reglerna fördirektövergång. Del är min övertygelse och min förhoppning att de nyareglerna för antagning till högskolan kommer atl betraktas som mer rättvisa ochkommer all fungera bättre än de nuvarande. Det är viktigt alt man strävar efter atl successivtreformera högskolan och undan för undan rätta lill bristerna. Del har visträvat efter att göra, och vi kommer alt fortsätta med det. Vårdutbildningenhar reformerats, en översyn av beslutsbefogenheterna inom högskolan har ägt rumoch har fattat viktiga beslut med anledning av regeringensforskningsproposition. diskuterar alltså vikliga förändringar iantagningssystemet. F. n. pågår remissbehandlingen av lärartjänstulredningensbelänkande, där genomgripande förändringar i tjänsteorganisationen . Forsk-ningssamverkanskommiitén är inne i slutskedet av sittarbete. Del är viktigt alt understryka atl alltför dramatiskaförändringar kan göra mer skada än nytta med tanke pä den grundläggandereformering av högskolan som högskolereformen innebär. Men detta fär inlehindra oss frän alt rätta till uppenbara brister. En sak kan vi säkert allavara överens om: högskolan blir aldrig färdigbyggd. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Reglerna för tillträde till högskoleutbildning STIGALEMYR (s) replik: Vi har sagl upprepade gånger atl det ärsjälvklart alt vi skall göra justeringar i högskolesystemet om sädana visar signödvändiga. Pä den punkten är statsrådet och jag överens. Jag tror atl de somhävdar alt dessa förändringar river upp hela högskolereformen går för långt -jag släller inle upp bakom det påståendet. Men jag har sagl i mill tidigareinlägg all del sorn nu händer rycker undan en av grundvalarna förhögskolereformen, nämligen alt arbetslivserfarenhet skall ha ett betydandeinflytande pä möjligheten att komma in i högskolan. Statsrådet har sagt atlsyflel är atl minska arbetslivserfarenhetens betydelse. Där är det alltså enfrontalkrock mellan oss. Vi är inte beredda alt ställa upp på den minskningenoch har den bestämda uppfattningen att den innebär all vi nu återgår till atlpraktiskt taget uteslutande ta hänsyn till betygen. Varför blev del just nu så oerhört bråttom på denna punkt,statsrådet ? Vi har inle ens erfarenhet av högskolereformen. Såsent som begärde med stor majoritet alt få nyaregler när det gäller föreningsmeriterna för all se om del går alt justeraregelsystemet så atl de kan behållas. Varför blev det så bråttom, att man nu omgåendemåste göra om detta? Vad är del när del gäller arbelslivserfaren-helerna somger stöd åt uppfattningen alt denna dramatiska förändring måste göras redan nu?Den statistik som statsrådet hänvisade lill visar alt del inle är elt antalåldringar som går in i högskolan ulan att studerandekåren fortfarande består avmycket unga människor. Jag vill alltså gärna fä vela varför del blev såhalsbrytande bråttom. Kom ihåg atl frågan om arbetslivserfarenheten inte enshar remissbehandlats. UHÄ har inte föreslagit dessa ändringar -har gjort del utan alt remissbehandla ärendet. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: framhöll all högskolanaldrig blir färdigbyggd. Men vad regeringen och de borgerliga partierna nu är ifärd med att göra är all rycka ut vikliga byggstenar ur det högskolebygge somreformen en gång innebar. Vi framhöll redan då den genomfördes all justantagnings-bestämmelserna och de ökade möjligheterna lill tillträde var blandde posiliva inslagen i denna reform. Men erkänner altpropositionen innebär viktiga förändringar. Jag är beredd alt instämma i denDN-arlikel som säger att förändringarna är så stora alt grundvalen rycks bort.Betygen kommer, som framhöll, de facto alt få större ocharbetslivserfarenheten mindre betydelse. Och just arbetslivserfarenheten var enav hörnstenarna i högskolereformen. Sedan tycker jag all drar alltförvittgående slutsatser av UHÄ:s undersökning om föreningsmeriterna. Det harsagts alt de skulle missgynna kvinnorna - och det kan ligga någonling i det -men den nuvarande propositionen innebär förvisso inle någol steg i någon annanriktning; tvärtom kommerdet nya systemet-som jag framhöll tidigare-att i än större utsträckning gynna männen, nämligen genom de ändrade Vidare finns del också andra faktorer utöver föreningsmerilernasom är bestämmande för kvinnornas utbildning, men del finns inga undersökningardär dessa faktorer har påvisats. Del var emellertid symptomatiskt all isitt inlägg inte på något sätt berörde just den grundläggande frågan, nämligenmålsättningen i den dåvarande högskolereformen att bredda rekryteringen. Måletvar alt nå nya grupper, främst då naturligtvis ur arbetarklassen, som är mestmissgynnad . Jag skulle vilja sluta mitt anförande med atl frågaJan-Erik : På vilken konkret punkt innebär propositionen alt densociala snedrekryteringen kommer all bli mindre? Reglerna för tillträde till högskoleutbildning sade atl del på någon punkt fannsen klar skillnad mellan ä ena sidan hans och socialdemokraternas uppfattningoch ä andra sidan min, och det kan jag bekräfta. undrade också varför det var sä bråttom. Ja,huvudskälelär ju atl det är elt räll slort antal ungdomar som har upplevt enkänsla av alt de har missgynnats av del nuvarande antagningssystemet. Jag harunder de här tre åren fått elt stort antal brev och telefonsamtal från upprördaoch förtvivlade ungdomar, som har kunnat påvisa hur de har slagils ut ikonkurrensen om platser i den nya högskolan av äldre - i och för sigvälförtjänta - studerande. Det är litet svårt atl i elt läge där vi tycker delär viktigt att stimulera unga människor som vet vilken utbildning de vill haoch som är målinriktade motivera varför de måste vänta och gå olikaomvägar för att kunna komma lill den här utbildningen. Det har visat sig - del säger siffrorna klart - all delnya systemet har fungerat mycket mer lillfredsställande för äldre sökande medarbetslivserfarenhet. Det är väldigt bra. Men man tog i så pass kraftigt vidkonstruktionen av systemet all det kom all missgynna dem som vill gå direktfrån gymnasieskolan. Det är det felet som vi nu försöker rätta till. Ungefär så enkelt är del. Frågan är dä om det nu är såhalsbrytande bråttom. Jagvill på delsvara ja, eftersom de ungdomar som har haflproblem med detta tycker atl den här förändringen harkommit alltför sent. () replik: Också jag har hafl kontakter med mångaungdomar som hävdar att de har missgynnats av det här systemet. Jag hartidigare sagt alt jag upplever det som en feltolkning - en och annanindivid kommer alltid alt uppleva sig såsom missgynnad. I princip har systemetinte slagit så hårt mot ungdomarna som man i debatten har anfört. Vad som ärallvarligt är all om ungdomarna nu skulle missgynnas något mindre, så kommerandra grupper alt missgynnas desto mer. Vi förskjuter därmed tyngdpunkten - Reglerna för tillträde till högskoleutbildning vilket ärutomordentligt allvarligt, eftersom den lyngdpunklsförskjulningen innebär altvi rycker undan en väsentlig grundval för högskolereformen. (vpk) replik: påstår atl etl stort antalungdomar har missgynnats under de här tre åren. Det är möjligt att vissa grupper har fått det svårare altkomma in på högskolan, men det är i så fall en direkt följd av ettriksdagsbeslut där man har sagt atl man på alla sätt skall försöka bryta densociala snedrekryteringen, nämligen genom atl ge större möjligheter åt dem somhar arbetslivserfaren-heler, i regel människor ur arbetarklassen. Del måste juändå ha varil avsikten bakom det förra beslutet - men ställer man sig återpå de privilegierades sida. Därmed försvårar man återigen för arbetarungdomaratl komma in vid universiteten. Detta är dubbelt allvarligt, om man ser till hurden sociala fördelningen är , där del endast är en liten del avarbelarungdomarna som studerar - del gör i första hand socialgrupperna 1 och 2. Sedan är det uppenbarligen också så, atl en rad andraungdomsgrupper känner sig direkt missgynnade av det här regeringsförslagel. Jagdrog tidigare som exempel fram folkhögskoleelevers förbund somJan-Erik i andra sammanhang påstår sig vilja värna om.Samarbelsorgani-salionen för vuxenstuderande kommer alltså klarl atlmissgynnas av den här propositionen. Jag har fortfarande inte fått någol svar på frågan om påvilket sätt de nya antagningsbestämmelserna skulle bredda den socialarekryteringen till högskolan. Om det vore sä enkelt atl man med det beslutsom fattade för en del är sedan hade åstadkommit den här socialabreddningen, hade det varit väl. Men tyvärr visar erfarenheterna alt beslutet imyckel liten utsträckning påverkar just detta. När de som är färdiga civilingenjöreranmäler sig lill läkarutbildning, så är det inte någon social breddning som manåstadkommit. Det här systemet har väldigt mänga sidor - del är en mycketkomplicerad materia. Det påverkar inte de folkhögskolestuderande och de andrasom talar om, utan det ger bara den effekten all del stimulerarnågot fler alt gå direkt från gymnasieskolan till högskola. Det är viktigtockså med tanke på all vi för forskarutbildningen behöver få en föryngring avdem som läser. Medelåldern har stigit oroväckande snabbt på vissa krävandeutbildningslinjer. HANSNYHAGE (m): majoritet ställer sig iallt väsentligt bakom regeringens förslag lill ändringar i reglerna förtillträde till högskoleutbildning. Vi föreslår visserligen etl seUareläggandeav tidpunkten för ikraftträdandet av vissa förändringar, och vi förordar enförändring av reglernaför lottning mellan sökande med samma poängtal. Dessa förändringar har docksnarast karaktären av justeringar av regeringsförslagel. Vi har inom utskottet nätt enighet när del gäller deföreslagna ändringarna av direktövergång.