prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — utskottethar ställt oss bakom ett yrkande i motionen 1368 av m. fl.att av medlen för vägarbeten ett belopp om 50 milj. kr. skall föras över tillvägverkets anslag för drift av statliga vägar. Utskottsmajoriteten för medanledning av motionen ett långt resonemang, där man bl. a. hävdar attneddragningen av medlen för beredskapsarbeten på vägar kan gå ut överNorrlandslänen. Detta är väl ändå att ta i. Det är självklart att vägverketskall la sysselsättningsmässiga hänsyn om det får disponera över dessa medel,och vi förutsätter att skall samråda med arbetsmarknadsverket idessa frågor. Vad det här gäller är endast en mer praktisk ordning föranvändningen av de medel som totalt anvisas av statsmakterna för vägbyggande. Ioch för sig är detta ingen nyhet. har tidigare fått medel som skulledisponeras med hänsynstagande till främst sysselsält-ningsskäl. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1-9 samt 11 och 12. () replik: Trots den vänliga tonen i ErikJohanssons anförande kan jag inte underlåta att replikera honom med tanke påden onyanserade kritik han framförde i anledning av reservation nr 3. Faktum är att AMS har fått över 2 000 nyatjänster. Därtill kommer satsningen pä de datatekniska utrustningarna. Förinnevarande budgetår har AMS tilldelats ett större antal tjänster än någonsintidigare. Detta har skett ett budgetår då ekonomi har varit utsatt förmycket större påfrestningar . Som jag sade i mitt inledningsanförandefick AMS färre tjänster i förhållande till vad verket nu får, trots altdel borde ha varit lättare att expandera, I de sju budgetpropositioner som den socialdemokratiskaregeringen lade fram under 197()-talel föreslogs i genomsnitt 183 nya tjänsterper år till AMS. I de fyra budgetpropositioner som har lagts fram med ettfolkpartistiskt statsråd som ansvarig har AMS föreslagils få i genomsnitt 228nya tjänster , alltså betydligt fler tjänster än vad som föreslogspå den socialdemokratiska regeringstiden. Mot den bakgrunden framstår det som något märkligt allErik anförde: Vi socialdemokrater har en annan syn på det här än de borgerliga, vi vill värna om de svaga i samhället. Om man i ljuset av det jag nu har sagt undantar satsningen på arbetsmarknadsverket kan man fråga: Inom vilket område är det som socialdemokratin haren annan syn, som skulle vara mera positiv när det gäller de svaga r samhället? Vad beträffar satsningen på arbetsmarknadsverket har socialdemokraterna icke kunnat styrka att de haft ett annat, positivare synsätt. -''9 ERIKJOHANSSON (s) replik: Det skall inte bestridas alt kraftigasatsningar har gjorts inom arbetsmarknadspolitiken och att arbetsförmedlingarnafått personalförstärkningar. Detta är helt riktigt. Men vi skall också kommaihåg, , att vi genom beslut här i och på annat sätt harlagt ökade uppgifter på arbetsmarknadsverket. Vi har fört enarbetsmarknadspolitik där vi har sökt oss ut till de grupper som intehade någon chans alt komma in på arbetsmarknaden. Vi har gjort dessa gruppertill föremål för aktiva arbelsförmedlingsinsatser, och de är tidskrävande. Det är har som vi menar alt vi har en annan syn än deborgerliga. Vi vill satsa på arbetsförmedlingarna för alt bereda de svagagrupperna i samhället möjlighet all aktivt komma ut på arbetsmarknaden. Underde har vi ju genom beslut ålagt arbetsmarknadsverket en hel radtidskrävande uppgifter som fordrar både personal och tekniska resurser. a. arbetsmarknadsutbildningen, platsanvisningen, invandrarna,utbildningen och arbetslöshetsunderstödet. () replik: Jag vill ta fasta på del som ErikJohansson började tala om. Han sade att del inte skall bestridas alt del sketten myckel stor satsning. Del är glädjande alt det omdömet också fälls avoppositionen. Det är naturligtvis riktigt alt arbetsmarknadsverket harfått fler uppgifter alt ta ansvar för. Här har jag ingen annan mening än ErikJohansson. Faktum kvarstår ändå att AMS har fått ett större antal tjänsterinnevarande budgetår än tidigare, detta i en lid då ekonomihar utsatts för större påfrestningar . Därför tyckte jag attpåslåendet att man på socialdemokratiskt håll har en annan syn på den socialaambitionen inom arbetsmarknadsområdet skorrade väldigt illa, () replik: Beträffande det sistavill jag bara erinra om vad jag sade i mitt inledningsanförande. Utskottetsvärderade ordförande hänvisade till den samhällsekonomiska situationen, men jagvill säga alt vi är väl medvetna om denna. Jag belyste emellertid vad det frånsamhällsekonomisk synpunkt betyder, om man med arbetsmarknadsåtgärder kan fåmänniskorna i arbete. Det är från samhällsekonomisk synpunkt väl motiverat altgöra den satsning som vi har föreslagit och därigenom få ut människorna påarbetsmarknaden. ALFWENNERFORS (m): Rätten till arbete är en grundlägganderättighet för oss människor. Att utöva, om jag så får säga, sitt medlemskap ifamiljen, på en arbetsplats, i samhället och i olika slags kamratgrupper genomall göra en arbetsinsats upplevs av de allra flesta människor som någontingpositivt och meningsfullt. I vår kultur får den enskilde i hög grad sinidentitet genom att just aktivt delta i en gemenskap som under en stor del avlivet utgörs av Vad menar du egentligen med alt vara lycklig? Såformulerade några arbetslösa ungdomar en fråga till mig vid en diskussion fören tid sedan. Det dilemma som jag då kände hade en viss likhet med denupplevelse jag fick vara med om på en konferens , som ordnade för s. k. Fredrikar. Jag är en sådan där , dvs.jag betalar medlemsavgift till . Det är ju en sak allgenom medlemsavgiften i ett sådant förbund som sin inställning att kvinnor och män måste ges samma möjligheter ochsamma praktiska förutsättningar all t. ex. få utöva ett aktivt föräldraskap somnär del gäller att förvärvsarbeta. En annan sak är alt omsätta denna princip ipraktiskt handlande. Med andra ord: När vi håller vackra tal om rätten tillarbete eller arbete åt alla, eller hur vi nu uttrycker del, upplever mångamänniskor- kanske särskilt kvinnor och ungdomar - dessa tal som tal förtalets egen skull. Jag vill med andra ord försöka klargöra för alla dessaarbetslösa och dem som kanske hotas av arbetslöshet alt vi politiker iarbelsmarknadsulskotlet och i över huvud taget är synnerligenmedvetna om den tragedi, ja den mänskliga kalastrof som drabbar den arbetslöse.Det har faktiskt ändå gjorts myckel på det arbelsmarknadspolitiska området.Frågan är om något land i världen har satsat så myckel av de samlade resursernasom vi i ändå gör. Jag kan inte låta bli alt något kommentera vad ErikJohansson var inne på här. Han säger: Vi har en annan inställning änmajoriteten har när det gäller att fördela resurserna. Vi vill slå vakt om desvaga. - Visserligen har redan vår ordförande bemött detta, men jag vill ändåockså understryka att de insatser vi har gjort faktiskt har varit riktade justgentemot de svaga i samhället. Men det är förmodligen så alt och andrasocialdemokrater, när de funderar på del här, tänker just på hur många tjänstersom finns i arbetsmarknadsverket. Men jag vill ställa frågan: Är det någotstatligt verk i del här landet som har fått så stor ökning av sina resurser somjust arbetsmarknadsverket har fått? 2 100 tjänster under 1970-lalel! Bara underinnevarande budgetår har man fått 350 tjänster. Del är nu bortåt 6 000anställda i delta verk. Inte kan väl vår satsning på de svaga i samhället mätas iantalet anställda i arbetsmarknadsverket? Kanske jag missförslår del något, ochdå får väl rätta till del. Men skulle man inte kunna länka sig,när vi nu har det kärvt och har svårigheter all öka antalet anställda i det härverket och ute i landet, att göra vissa omdisponeringar? Men del verkar varaomöjligt i del här verket. Låt oss exempelvis se på , som vi fick höratalas om på besök hos i . Jag vet all många tyckeratt det är märkligt att man inte flyttar över folk från andraarbetsförmedlingar där del faktiskt är mer gott om resurser, när det är såbesvärligt just lile i . Fråga dem i t. ex. om de inte skulle hamöjligheter all, i ell besvärligt och kärvt läge, hjälpa de stackarsarbetsförmedlarna just i , som har det så slitsamt. Nr 111 När jag säger att vi har satsatoerhört mycket, då vill jag också påminna om -j, , , och klart deklarera all våraansträngningar bara ökar för att vi ännu bättre -,-, " wiod skall kunna lösa landets och denenskildes arbetsmarknadspolitiska pro- " blein. , , , , Det är också på sin plats att vifrån arbetsmarknadsutskottet slår fast att en ., förutsättning för att nå måletarbete åt alla är att vi genom olika politiska åtgärderkan upprätthålla och stärka den internationella konkurrenskraften. Vi måste fåbalans i ekonomin och inte minst fortsatt tillväxt. Industriproduktionen måsteökas snabbt för att vi skall få balans mellan export och import. Deexporlinriktade företagens produktionsapparat måste byggas ut. Av storbetydelse är näringslivets flexibilitet, eller med ett svenskt ord anpassning -fast jag tycker inte det är riktigt lika bra som ordet flexibilitet. Vi måstesäga ja till strukturförändringar och tekniska landvinningar även om dettaskapar arbelsmarknadspolitiska problem. Anpassningen, flexibiliteten, inomindustrin måste motsvaras av arbetsmarknadens anpassning. Rörlighet ochanpassning på arbetsmarknaden kan t. o. m. vara en förutsättning för ekonomisktillväxt. Låt mig också få säga. även om jag är litet i utkanten avdet rent arbetsmarknadspolitiska området, att del är dags nu att komma ifrånden subventionspolilik vi har fört . Den har varit både samhällsekonomisktoch arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Självfallet har den det. Men vi kan intefortsätta med den hur länge som helst. Vi måste alltmer bereda oss på att kommaifrån den. Och detta säger jag alldeles särskilt med tanke påarbetsmarknadspolitiken. De enskilda löntagarna måste ändå vänja sig vid, lärasig att leva med samhällets och arbetslivets förändringar. De subventioner somutgår till företag, som inte är konkurrenskraftiga, bör alltsåavvecklas, så alt inte resurser låses till ekonomiskt ineffektiva verksamheterutan förs över till områden där kan hävda sig i den internationellakonkurrensen. De åtskilliga miljarder svenska kronor, som de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna och det arbetsniarknadspolitiska skyddsnätet kostar, är begränsademedel. Detta måste sägas till människor utan omsvep och luddiga fraser. Efter denna principiella inledning skall jagbegränsa mig till att kommentera den socialdemokratiska reservationen nr 2. Socialdemokraterna kräver i en parlimotion alt förslag omsamhällskontroll vid nedläggning av företag skall skyndsamt framläggas. Detvar efter valet som den här idén kläcktes. m. fl. ville ha enutredning om vad man kallade tillståndstvång för nedläggning av företag ochvaraktiga personalreduceringar. Motionärernas förslag innebar alt man skulleställa företagsekonomiska och samhällsekonomiska bedömningar mot varandra.Syftet var väl inte alt konservera företagsstrukturen, men såvitt jag kanförstå får förslaget, om del genomförs, sådana konsekvenser. I en annan motion, som väcktes av m.fl. - det var alltså en partiinotion - begärdes att förslag skyndsamt skulle läggas fram av regeringen om samhällskontroll vid nedläggning av företag. 62 har förslaget förts framoch och likaså avslagits , och nu finns delalltså återigen med i det betänkande som vi behandlar. Fårjagfördelförsta säga att vi alla finner det helt riktigt att samhället i god den tid fårinformation om väntade förändringar som rör sysselsättningen i 27 ntars 1980 Det iir lika självklart att de fackliga organisationerna har möilighet att enligt lag få kontinuerlig information omhur verksamheten j ,. ;,,,,,>/,, i-,,/,,/, utvecklas,liksom att man i sak - som det uttrycks i den socialdemokratiska motionen - fårförhandla med företaget om en planerad driftinskränkning. Men den härinformationsskyldigheten gentemot samhället finns, och den har stöd ilagstiftningen . Läs lagen om anställningsfrämjande åtgärder! Där lämnasbesked om hur varsel skall ges till arbetsmarknadsmyndigheterna. Låt mig påpeka i samband med detta att i motionen sägerman att det förekommer förhandlingar redan nu mellan regering och företag somgäller ifrågasatta personalminskningar, men man menar att det här är alldelesför sällan förekommande. Här finns dock den möjligheten - man kan frivilligt tasådana initiativ. Det säger alltså motionärerna själva. För det andra måste jag få påminna om det s. k.DlS-systemet. Företagarna har alltså enligt lag skyldighet att till samhälletsorgan lämna kontinuerliga upplysningar om bl. a. sysselsättning och väntadekonomisk utveckling av verksamheten. Får jag för det tredje peka på den delegation som den 1juli 1976 inrättades i regeringens kansli för etableringsfrågor med speciellauppgifter i det här avseendet. För det fjärde finns inom vissa branscher särskildabranschråd för information och samråd mellan företrädare för regeringen ochföretagen. Här finns alltså en mängd olika informationskanaler. Attkomma med ytterligare en kanal eller metod är inte behövligt. Dethittillsvarande systemet har i del närmaste fungerat bra. och om så inte harvarit fallet har detta inte berott på själva lagstiftningen, utan på att maninte har följt den i tillräcklig grad. Det tar ett visst antal år innanlagstiftningen får fullt utslag. Eller kan någon företrädare för reservationennämna ett antal fall där det nuvarande systemet inte har fungerat bra och som iså fall skulle motivera en påbyggnad av del informationssystem som vi har? Dess värre har inte förslaget tillräcklig förankring iverkligheten. Sätter man det här förslaget i samband med denetableringskontroll som socialdemokraterna vill ha - dvs. att regeringentydligen skall bestämma både vilket företag som skall få starta och vilketföretag som skall läggas ned-då luktar det faktiskt ganska mycket ideologiskambition. Del verkar mera vara ett intresse av att göra socialistisktoch att införa en alltför byråkratisk planhushållningsmodell. Får jag också påminna om, som vår ordförande gjordetidigare, att förslaget inte fick särskilt positiv behandling isysselsältningsutredningen. Man pekade där bl. a. på de praktiskasvårigheterna. Inte heller kan man finna särskilt mycket stöd för detta långtgåendeförslag i remissyttrandena till sysselsättningsutredningen, inte ens i defackliga parternas yttranden. Med andra ord: utskottets majoritet kan inte heller tillstvrka Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillhemställan i utskotlsbetänkandel. ARNEFRANSSON (c): skedde en stadig förbättringav konjunkturen och därmed en förbättring av situationen på arbetsmarknaden.Del resulterade i bl. a. en ökning av antalet sysselsatta. Sålunda var ca 85000 fler sysselsatta än under motsvarande kvartal1978. I stor utsträckning har de nya arbetstillfällena tillkommit inom denoffentliga sektorn, men är del glädjande altsysselsättningen också ökat inom industrisektorn. Trots den gynnsammasysselsättningsutvecklingen är det nödvändigt all hålla en högarbetsmarknadspolitisk beredskap för förändringar som kan komma alt inträffalokalt eller för hela riket. Budgetpropositionens förslag som vi nu behandlarhar denna beredskap. Arbetslösheten sjönk glädjande nog och varunder fjärde kvartalet mot samma kvartal 1978. Även för ungdomarnasdel blev det en förbättring. Trots att man från socialdemokratiskt håll har avlämnattolv reservationer kan ändå noteras att det bakom huvuddragen i regeringsförslagelfinns en bred politisk förankring. Jag tror alt detta är värdefullt ochangeläget och bör noteras med tillfredsställelse. Av budgetpropositionen framgår alt regeringen har föravsikt alt under /81 framlägga förslag om den framlida sysselsättningspolitiken.Därvid skall bl. - som det har sagts tidigare här - sysselsältningsutredningensslutbetänkande och dess remissvar ligga till grund för ett sådant förslag. Detär naturligtvis angeläget alt möjligt får ta ställning tilldenna vikliga fråga. Socialdemokraterna har i sin partimotion föreslagit attregeringen skulle lämna förslag till . Ireservation 1 har man gått ifrån detta krav och säger nu all förslaget börbehandlas av under detta år. Med tanke på att vissa remissvar kom intill regeringen först och även med tanke på att delär fråga om ett mycket omfattande arbete i , som berör ettflertal departement, måste det anses som felaktigt alt behöva forcera dettaarbete. Del måste vara rikligare att få ell rejält genomarbetat förslag tillriksdagen än del haslverk som skulle ha blivit följden om utskottet följtförslaget i socialdemokraternas parlimotion från . Jag har litet svårt att förslå varför isitt första inlägg ägnade så mycken tid åt , då varkendepartementschefen eller utskottet har omnämnt denna rapport.Sysselsältningsutredningens förslag berör ju flera departement - däravutskottets skrivning. Som ledamot av sysselsältningsutredningen vill jagframhålla all det i vissa avseenden är nödvändigt med en överarbelning av deförslag vi presenterade, inte minst med tanke på att vi tvingades till enoerhörd forcering i slutskedet av Dessutom förekom i utredningen olikauppfattningar på en hel del väsentliga punkter. Jag vill i detta sammanhangockså nämna - för att nu beröra - att jag på vissapunkter inte kan ställa mig bakom det som där framkommit. I reservation 2 tar socialdemokraterna upp frågan omsamhällskontroll vid nedläggning av företag och föreslår att regeringen skalllägga fram förslag till lagstiftning i ämnet i samband med densysselsältningspolitiska propositionen. Utskottsmajorileten har inte kunnatställa sig bakom det kravet med tanke på det arbete som pågår iregeringskansliet. Vi är från ulskottsmajoritetens sida medvetna om att detfinns ett behov av att i varje fall vid mera omfattande sysselsättningskriserskapa ökade möjligheter för samhällets organ att på ett tillfredsställande sättpåverka utvecklingen. Ett genomförande av det socialdemokratiska kravet ipartimolionen skulle säkert innebära alt flera komplicerade, bl. a. juridiskaproblem skulle dyka upp. Frågan har behandlats i sysselsättningsutredningen,och dessutom finns, som framgår av utskotlsbetänkandel, endepartementspromemoria - Betalningsinställelse och rådrumsstöd - som är ute påremiss. Därför finns det ingen anledning för all tillmötesgådet socialdemokratiska kravet. I reservation 3 följer socialdemokraterna uppmotionskravet på ytterligare 300 tjänster, utöver regeringens förslag, tillarbetsmarknadsverket. Denna fråga har varit uppe tidigare under den härdebatten. Jag vill bara understryka alt med tanke på vårt nuvarande budgetlägeoch med tanke på alt del pågår ell arbete med översyn av AMS organisation harutskotlsma-jorileten inte kunnat tillmötesgå kravet. Vi vet alt del pågår ettöversynsarbete, bl. a. genom PLOG-ulredningen, när det gäller den framlidaorganisationen inom arbetsförmedlingskontoren. Denna utredning är f. n. ute påremiss hos länsarbetsnämnderna. AMS har också i uppdrag av regeringen alt isamarbete med statskontoret göra en översyn av AMS organisation med anledningav att en central stiftelse har bildats för skyddat arbete. Denna översyn skallvara slutförd . Dessutom har arbetsmarknadsutskottet föreslagit riksdagensrevisorer att undersöka på vilket sätt de nya tjänster som arbetsmarknadsverketerhållit har disponerats. Jag menar alt det finns mycket tungtvägande skäl för alt hävda all det inte finns möjligheter att gearbetsmarknadsverket några tjänster utöver dem som regeringen har föreslagit.Man kan ändå konstatera - det har också sagts tidigare - attarbetsmarknadsverket i förhållande till andra statliga myndigheter ändå harblivit prioriterat i budgetpropositionen. Utskottet utgår ifrån att den avregeringen föreslagna personalförslärkningen skall komma den egentligaplatsförmedlingen, särskilt då de utsatta grupperna på arbetsmarknaden, tillgodo. För innevarande budgetär erhöll arbetsmarknadsverket 350nya tjänster, och dessa fördelades på följande sätt: 50 tjänster gick till denallmänna platsanmälan, ca 150 till förstärkning av platsförmedlingen förhandikappade och ungdomar, ca 70 till förstärkning av länsarbetsnämnderna ochresterande 5 protokoll 1979/80:111-112 Nr 111 till diverse andra arbetsuppgifter.Detta vittnar om att de av T«,.,.,i., ,. ,i, uttalade intentionerna om att den direkta platsförmedlingen skall fåden 101 suagentien ' ' ~>1m-irs 19S() övervägande delen av de nyatjänsterna också har infriats av arbelsmark- nadsverket vid dess fördelning av de nya tjänsterna. Arbei\markiuuh ''' tog upp frågan om barntillsynen inom arbetsmarknadsul- Jag vill bara mycketkort säga alt utskottet fortfarande anser all del ärkommunerna som har skyldighet all ordna barntillsynen för sina invånare.Utskottet har därmed inte ändrat uppfattning i förhållande till berörde också reservation nr 7. Jag förstår mycket väl ErikJohanssons ambition att tona ned innehållet i denna reservation. Det är jufråga om överflyttande till statens vägverk av 50 milj. kr. frånberedskapsmedlen för vägprojekt. nämnde alt detta är en praktiskfråga, men det är kanske inte riktigt hela sanningen. Vid ett överflyttande avdessa medel till statens vägverk kommer de självfallet att användas medutgångspunkt i prioriteringslista, och under sådana förhållanden ärjag inte helt säker på att medlen hamnar på de områden där de bäst behövs,nämligen där de kan skapa arbetstillfällen för de människor som är arbetslösa.Slutligen, herr talman, några ord om anställning med lönebidrag. När riksdagenförra året beslutade om denna nya anställningsform hade vi från sidaen något avvikande uppfattning. Vi ansåg nämligen att bidrag till deallmännyttiga organisationerna skulle utgå av lönekostnaderna. Vinoterar med tillfredsställelse det ställningstagande utskottet har gjort,nämligen att regeringen bör följa utvecklingen med stor uppmärksamhet, så attdet hela inte leder till ökade svårigheter för de arbetshandikappade att fåsysselsättning hos de allmännyttiga organisationerna. Jag är helt tillfredsställd med detta ställningstagandefrån utskottet. Skulle man mot all förmodan få en negativ utveckling för dearbetshandikappade bör regeringen - som utskottet också anger - återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder för all förbättra den situation som dåuppstår. Med det anförda, herr talman, får jag yrka bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i dess helhet i utskottets betänkande nr21. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. har präglats av en klarkonjunktur förbättring. Det har vi redan hört av några inlägg här. Jag noterade med tillfredsställelse att det också var ingångsvärdering, när hon höll sitt huvudanförande . Man kan ju se detta bl. a. på hur industriproduktionen började att öka . Denna uppgång förstärktes . Under 66 fjolåret började den förbättradekonjunktursituationen också långsamt alt ge utslag på arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta inom industrin, som under några årminskal mycket kraftigt, stabiliserades . Mot slutetav året började antalet industrisysselsatta åter långsamt stiga. har antalet sysselsatta inom industrin legat drygt10 000 högre än . Antalet sysselsattainom den offentliga sektorn har ökat med 60 000 personer.Totalt sett uppgick ökningen till 90 000 sysselsatta. Av särskilt intresse äratt konstatera alt tyngdpunkten i ökningen visserligen liksom tidigare främstligger på kvinnor och deltidssysselsatta men alt vi under det senaste åretkunnat registrera en viss ökning även för männen och de hellidssysselsatta. Arbetslösheten i är i en internationell jämförelselåg. Antalet arbetslösa , 82 000 personer, motsvarar avarbetskraften. Jämförbara siffror ärför , ,, och samtliga . De härskillnaderna motsvarar ungefär vad vi är vana vid. kan man säga, normall.Vi skall ligga lägre. Ambitionerna för arbetsmarknadspolitiken är betydligtstörre i än i många andra länder. Eftersom vi i satsar så myckel på att bekämpaarbetslösheten måste vi, för att få en fullständig bild av utvecklingen på arbetsmarknaden,även se på hur åtgärderna har förändrats .