prot · G309145 · 1979-12-31 00:00:00 — järnverken iLuleå, Dornnarvet och skulle byggas på integrerad produktion frånmetallurgi till färdigprodukter och knytas till utvecklingsprogram inom bl, a,verkstadsindustrin inom varje region. c) Grängesgruvanskulle kompletteras rned ett sinterverk, d) sysselsättningen inom enheter skulle liggapå minst samma nivå som vid bildandet av , e) åtgärder mot import som hotade att slå ut svenskthandelsstål skulle vidtas, att uppföra ettELRED-verk i Domnarvet inom ram och att malmmetallurgin i Domnarvetfortsättningsvis var i drift tills nya processer kunde ersätta dessa, att inganedläggningar av gruvor inom fick ske och att gruvan i ett sinterverk, attinvesteringar skedde i för högt driven förädling, med valsningsenheteroch manufakturering enligt de riktlinjer för en ny stålpolitik som redovisats imotionen. Mineralförsörjning, m. m. 1979/80:1449 av m. fl, (vpk) såvitt avsåghemställan att hos regeringen begärde förslag innebärande att allaavskedanden eller personalminskningar inom stål- och gruvindustrin förbjöds, atthandelsståls-, specialståls- och gruvindustrin nationaliserades med följandeutvecklingsinriktning: a) samhällsekonomiskaintressen skulle vara vägledande, b) satsning på ny teknik och nya produkter borde göras;program utarbetas för högt driven förädling enligt vad som i motionen anförts, c) samordning av stål- och gruvindustrin medverkstadsindustrin där planer fastställdes för lokalisering av förädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter, d) nya marknader skulle erövras och långsiktiga avtaltecknas med de krisfria planekonomierna, e) de anställda fick ett avgörande inflytande genomvetorätt över viktigare beslut. Nr 145 3. att till överföra denkrtiftförsörjning som vid bolagsbildningen Onsdagenden ställdes utanför , 14 mai1980 - ''" skulle utvecklasenligt vad sorn anförts i motionen. 6, att de mindre handelsstålverken skulle samordnas och överföras till ett Mineralförsörj- med utgångspunkter som anförtsi motionen och att full sysselsättning ning, m.m. skulle bibehållas vid varjeföretag, att inom gruv-och stålsektorn skulle genomföras en sarnhallsiigd och styrd forskning ochutveckling i enlighet med vad som anförts i motionen, att utvecklingav gruvteknik, processteknik och teknik för vidareförädling gjordes med siktepå bibehållet svenskt kunnande och med sikte på svenska leveranser tillstålverken, 1979/80:1785 av (vpk) såvitt avsåghemställan att riksdagenuttalade att strukturomvandlingar i speciiilstålindustrin inte fick medföranedläggning av verken i eller . att riksdagenhos regeringen begärde förslag om att gruvan i Danne-mora skulle befrias frånkravet på internrekrytering och 1979/80:1903 av () såvitt nu var i fråga. 1. beträffandeanslag avseende att skulle a) med bifall till proposifionen1979/80:100 bil, 17 punkten G 5 till Betalning av ränta och amortering på statens skulder till och ett nytt handelsstålbolag för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , b) med bifall fillpropositionen 1979/80:100 bil. 17 punkten G 6 till Lån till ett nytt handelsstålbolag för rekonstruktionsändamål för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , beträffandeförstatligande av att skulle avslå motionen 1979/80:1416yrkandet B 1, beträffandestatlig aktiemajoritet i , m. m., att skulle avslå motionen1979/80:970 yrkandet 3, avslå mofionen1979/80:1449 yrkandet 3, 4. beträffande riktlinjer fören utvecklingsplan för att skulle avslå mofionen1979/80:970 yrkandet 1, mofionen 1979/80:973, mofionen 1979/80:974 iifrågavarande del, motionen 1979/80:1414 samt motionen 1979/80:1416 yrkandet A,yrkandet B 3 i ifrågavarande del och yrkandet B5, avslå motionen1979/80:1416 yrkandena B 2 a, B 2 b, B 2 d och B 2 e samt mofionen 1979/80:1449yrkandet 4, beträffandeuppförande av vissa anläggningar vid att Nr skulleavslå motionen 1979/80:970 yrkandet 2 och motionen den1979/80:974 i ifrågavarande del, beträffandemedelstillskott till läns utvecklingsfond att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:711, Mineralförsörj- I. beträffande visst utredningsarbete avseende i ning, m. m. att skulle a) avslåmotionen 1979/80:1025 yrkandet 3, b) avslå motionen 1979/80:1416 yrkandet B 2c och yrkandetB 4 i ifrågavarande del, 8. beträffandeSSAB:s järnmalmsgruvor att skulle avslå mofionen1979/80:1416 yrkandet B 4 i ifrågavarande del, avslå motionen1979/80:1785 yrkandet 4, 9. beträffandesamordning av handelsstälsindustrin att skulle avslå motionen1979/80:970 yrkandet 4, avslå mofionen1979/80:1449 yrkandet 6, 10. beträffande alternativa processer förråjärnstillverkning att skulle med anledningav motionen 1979/80:970 yrkandet 5 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört, avslå motionen1979/80:974 i ifrågavarande del, avslå motionen1979/80:1416 yrkandet B 3 i ifrågavarande del, d) avslåmotionen 1979/80:1903 i ifrågavarande del, beträffande planering för specialstälsindustrin attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:970 yrkandet 6 och mofionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande del, beträffandeförbud mot nedläggning av vissa specialstålverk att skulle avslåmotionen 1979/80:1785 yrkandet 3, beträffandeåtgärder rörande specialstålverkens råjärnsförsörjning och stålindustrinsskrotförsörjning att med anledning av motionen 1979/80:970 yrkandena8 och 9 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandejärn- och stålgjuteriindustrierna att skulle avslå mofionen 1979/80:970yrkandet 10, beträffandeåtgärder för stål- och gruvindustrins framtida utveckling att skulleavslå motionen 1979/80:1449 yrkandena 1, 2, 7 och 8. Följande åtta reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s): 1. beträffande statlig aktiemajoritet i , m. m., varireservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att skulle a) medbifall till motionen 1979/80:970 yrkandet 3 som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört, 19 b) (=utskottet). Nr 145 2. beträffande rikdinjer för enutvecklingsplan för , vari reservanter- Onsdaeenden " ansett att utskottet under 4bort hemställa 14 maj1980 **" skulle a) med bifall till motionen 1979/80:970 yrkandet 1, med anledning av Mineralförsörj- motionen 1979/80:973 samt medavslag på motionen 1979/80:974 i ifrågava- ning, m.m. rande del, motionen 1979/80:1414och motionen 1979/80:1416 yrkandet A, yrkandet B3 i ifrågavarande del och yrkandet B 5 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, b) (= utskottet), 3. beträffandeuppförande av vissa anläggrungar vid , vari reservanterna ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:970yrkandet 2 och motionen 1979/80:974 i ifrågavarande del som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffandemedelstillskott till läns utvecklingsfond, vari reservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med anledning av motionen 1979/80:711 tillMedelstillskott till utvecklingsfonden i för /81under fjortonde huvudtiteln skulle anvisa ett reservationsanslag av 15 000 000kr. och därvid som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört, 5. beträffandevisst utredningsarbete avseende i , vari reservanterna ansett att utskottet under 7 bort hemstäl la med bifall tillmotionen 1979/80:1025 yrkandet 3 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, (= utskottet), 6. beträffandesamordning av handelsstälsindustrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 9 bort hemställa med bifall tillmotionen 1979/80:970 yrkandet 4 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, (= utskottet), 7. beträffandeplanering för specialstålsindustrin, vari reservanterna ansett att utskottet under 11 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:970yrkandet 6 och med anledning av motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 iifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 8. beträffande järn- och stålgjuteriindustrierna, varireservanterna ansett att utskottet under 14 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:970yrkandet 10 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, De tre utskottsbetänkanden som vi nu skallbehandla har ett så starkt inbördes sammanhang att det har visat sig lämpligtatt diskutera dem i en följd. Det gäller vår politik beträffandemineralprospektering och liknande, vår politik på gruvområdet ochställningstaganden till vår stålindustri. Jag kommer att behandla de trebetänkandena i ett sammanhang. I betänkandet 49 behandlas de för vårt land mycket viktigafrågorna om vår mineralförsörjning och vår planering för brytning av ochmineraler . På detta område ärdet inte, som man kanske skulle kunnatro, väl beställt med järnlandet . Vår markkartering ä, urusel. Härbehöver man göra betydande insatser, inte minst från statens sida.Vi vet för litet om vad vår berggrund innehåller, och vi importerar mängder avmetaller, trots att vi förmodligen har lönsamma förekomster av just demetallerna i vår berggrund. I stort sett vet vi att många av våralegeringsmetaller finns i vår berggrund, men någon planerad prospektering föratt klarlägga deras omfattning finns inte. En vettig prospekterings- ochmalmletningsverksamhet liksom en bättre organisation inom mineralsektorn ärnödvändig. De insatser som görs måste planeras bättre, och staten och deprivata malmletarna måste samordna sin verksamhet, för att undvika dubbelarbeteoch splittring. Särskilt gäller detta storexploatörerna ochBolidenbolaget. Hemlighetsmakeriet omkring gjorda fynd får inte heller drivasalltför långt. Att utskottets betänkande ändå i stort är enhälligt och deflesta motionerna avstyrkta beror ingalunda på att allt är bra på området ochatt regeringens proposition är tillfredsställande. Nej, enigheten har barakunnat vinnas genom hänvisningar till mineralpolitiska utredningen, som ladefram sitt förslag . I dess utredningsarbete behandlas de flesta av deproblem som tas upp i motionerna. Utskottet har därför inte ansett det lämpligtatt föregripa denna utredning. Vi förutsätter dock att dess betänkande blirföremål för en bred remissbehandling och även att regeringen så snart ske kankommer till med förslag i frågor som har behandlats imineralpolitiska utredningen. På ett par punkter har dock utskottsbehandlingen föranletten reservation. Vi socialdemokrater reserverar oss och föreslår att riksdagengör ett uttalande till regeringen om behovet av prospektering i anslutning tillbefintliga gruvor, särskilt de som är nedläggningshotade. har framhållit behovet av denna speciella prospektering, såvälav kostnadsskäl som för att undersöka möjligheterna till ytterligaresysselsättning genom ny gruvbrytning när de gamla gruvorna eventuellt läggsned. Behovet av bättre samordning mellan nämnden och Mineralförsörf-ning, m. m. Nr 145 andra prospekteringsorganisationer,särskilt och Bolidenbolaget, Onsdaeenden framhölls också av nämnden, menindustriministern kommenterar inte alls 14 mai1980 nämndens yrkanden på dessa punkter, Samma synpunkter som anför Mineralförsörj- framhålls även i densocialdemokratiska motionen 1025, Vi finner industri- ning, m.m. ministerns bristande intresse fördessa frågor oroande och föreslår därför att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om att de två nämnda åtgärderna ärmycket angelägna, I näringsutskottets betänkande nr 50 behandlas de delar avproposition 79 som hänför sig till , och därjämte behandlas ett stort antalmotioner om svensk gruvindustri, som väckts antingen i anslutning tillpropositionen eller under den allmänna motionstiden, 1propositionen föreslås att via Statsföretag skall fä ett medelstill skott på 640 miljoner, varav 440 miljoner är avsedda att utgöra ägartillskott för täckande av förlusterna och 200 miljoner skall tillföras bolaget för att öka dess eget kapital, ; Förslaget om kapitaltillskott tillLKAB för att täcka förlusterna har inteföranlett några skiljaktiga meningar. beslöt ju attbevilja ett statligt lån på 1,1 miljarder för att täcka eventuellaförluster , Det uppdrogs åt regeringen att föreslåmedelsanvisningarna i efterhand. Länet skulle göra det möjligt för attplanera sin utveckling på något . Förslaget nu grundar sig på enframställning från om ett villkorligt lån på 440 miljoner för täckande avförlusterna 1979, men regeringen föreslår att förlusten täcks genomägartillskott. Utskottet tillstyrker detta förslag. Det är också angeläget att får möjlighet att planeraoch verkställa flera kostnadskrävande investeringar föratt på nytt bli konkurrenskraftigt. Vi socialdemokrater föreslår i enreservation att eventuellii förluster även skall kunnatäckas av medel ur de 1,1 miljarderna. Malmkonjunkturen är just nu ganskatillfredsställande, men nya svårigheter kan förutses ,har ett mycket stort ansvar för sysselsättningen i , och för attklara denna uppgift måste bolaget genom investeringar och planering bli i ståndatt möta konkurrensen och försöka bibehålla sysselsättningen även vid en nylågkonjunktur. Vi framhåller i vår reservation att såväl sysselsättningslägeti som LKABis stora bidrag till statskassan tordeutgöra tillräckliga skäl för en sådan medelsanvisning. De resterande 200miljonerna i propositionen bör ses mot bakgrund av beslut våren 1979om medverkan till finansieringen av ett nytt kulsinterverk i , Ipropositionen framhålls att ett tillskott på 200 miljoner stärker förmågaatt självt finansiera lämpliga framtidsinvesteringar. av attenbart kulsinterverket kostar över 400 miljoner ter sig uttalandet överoptimistiskt.Utskottet tillstyrker dock anslaget, I densocialdemokratiska partimotionen 1025 yrkas att skall 22 uttala sig för att för nya mineralprojekt i sysselsättningssvaga områdenskall kunna påräkna fördelaktiga lan, som säkerhetsmässigt inte Nr 145inkräktar på bolagets övriga låneutrymme. Tillskottet av ägarkapital skall den ske i sådan utsträckning att soliditeten i bolaget inte försämras,Samma 14 Yna\ 1980 yrkandefinns i motion 1443, Den socialdemokratiska reservationen följer upp de förslagen, Mineralförsörj- Genom den kris upplevt och genom de stora förlusterbolaget haft ning, m. m. saknar bolaget egna medel för att taupp mineralprojekt i den omfattning som föranleds både av förekomsten avmalmfyndigheter och av den mycket stora arbetslösheten i länet. Det måste varavettigare att klara sysselsättningen genom utnyttjande av länets naturresurserän enbart genom beredskapsarbeten och tillfällig utbildning. Man ställer ilänet mycket stora krav på i detta avseende, men då bolaget saknar egnamedel, vänds kraven mot aktieägaren-staten, sorn tidigare fått storavinstutdelningar. De borgerliga ledamöterna finner visserligen att bolagetssituation är besvärlig, men de anför statsfinansiella skäl för att inte viljagå med på detta förslag. Att det statsfinansiella läget förhindrar oss attarbeta oss ur krisen vill jag gärna beteckna som en mycket underlig motivering,rnen resultatet avdet borgerliga resonemanget blir ju det - vi har inte råd attarbeta, därför får vi göra något annat i stället, Sorn mineralpolitiska utredningen påpekar torde brytningav flera kopparmalmer också bli aktuellt . Bl, a, har man iKiruna hittat en kopparmalm mycket nära järngruvorna. Då tidigare varitenbart inriktat på att bryta järnmalmer och Bolidenbolaget helt har ägnat sigåt sulfldmalmer, bör ett nära samarbete mellan dessa tvä stora rnalmföretag eftersträvasför att ett rationellt utnyttjande av resurserna skall ske. Det gäller såvälsmältverk m, m, som en mängd andra saker. Vi socialdemokrater föreslår i enreservation att uttalar att det är en angelägen uppgift förregeringen att medverka till utökat samarbete mellan dessa två företag, men deborgerliga finner uttalandet onödigt. Men betänkandet behandlar inte bara , sedanbeslöt uttala att regeringen borde tillkalla en utredning för attgranska den mellansvenska gruvindustrins läge och föreslå lämpliga åtgärder. Visocialdemokrater i utskottet finner det anmärkningsvärt att någon utredningännu inte tillsatts. Vi kräver nu i en reservation att så sker, eftersom detarbete som utförs av den mellansvenska gruvdelegationen inte kan anses varatillräckligt, som de borgerliga påstår, I en annan reservation föreslår vi socialdemokrater attriksdagen gör ett uttalande att regeringen aktivt bör medverka i försöken attfinna en lämplig ägarkombination för forsknings- och processlaboratoriet iStråssa, vill inte fortsätta ensamt med den verksamheten. Vi finner attvärdet av detta laboratorium är mycket stort och att det bör bevaras till nyttaför den malmhantering och den stålindustri vi har i Bergslagen, men även för Sverigei övrigt. Vi föreslår därför att regeringen skall gå in och medverka till attfinna en ägarkombination som gör det möjligt att fortsätta detta arbete. I allt väsentligt annat är utskottet enigt. Men jag villändå framhålla nödvändigheten av att den station för forskning i gruvbrytning i som - Mineralförsörjning, m. m. riksdagenförra våren beslöt anslå 35 miljoner till verkligen kommer till stånd. Det harförekommit uppgifter i pressen att motsättningar mellan bolaget, dvs. , ochforskningen skulle äventyra forskningsgruvans tillkomst. Utskottet vill betonaatt det skulle vara synnerligen uppseendeväckande om så blev fallet. Vi utgårfrån att förberedelsearbetet avslutas och verksamheten kommer tillstånd. Betänkandet nr 51 behandlar, förutom , ocksåhandelsstälsindustrin i övrigt samt järn- och stålgjuterierna och därtill tiomotioner i de här ämnena. , där staten äger av aktierna och Grängesbergsbolagetoch vardera , bildades genom en sammanslagning avNJA, och . De privata intressenterna haralltså av inflytandet i företaget, men staten svarar i stort sett ensamför alla investeringar i det här sammanhanget. Det är fråga om mycket storainvesteringar på åtskilliga miljarder. Redan vid bildandet motsatte sigsocialdemokraterna den här ordningen och föreslog att det skulle bli enomförhandling med de privata intressenterna, sorn vi ansåg otillbörligtgynnade. har vi - genom att bolaget tillförts ytterligare medelutöver vad som sades 1978 - yrkat på en omförhandling. Förhållandena är f. n.mycket uppseendeväckande. De privata intressenterna behåller sitt röstinflytandesamtidigt som staten betalar fler och fler investeringar i bolaget. yrkas det i en socialdemokratisk partimotion, nr 970,att en omförhandling med de privata intressenterna måste komma till stånd ochatt därvid staten, t. ex. genom nyemission av aktier, skall erhålla aktiemajoriteteni bolaget. Vidare bör, säger vi, förhandlingarna syfta till att ytterligarevinstgivande egendom, bl. a. den kraftrörelse-vattenkraft framförallt-somtidigare hörde ihop med och gruvor, överförs somapportegendom till . Den stannade nämligen kvar hos de privata ägarna närde sålde det övriga. Vi föreslår nu att den egendomen skall föras över tillSSAB. Om så inte sker finner vi att proportionerna mellan rösträtt och medfördegendom i boet blir helt orimliga. Utskottets borgerliga ledamöter finner den här ägar- ochröstfördelningen vara helt i sin ordning. Ja, vem var det som trodde någotannat? - Vi reserverar oss för bifall till motion 970. begärde att en utvecklingsplan förSSAB skulle läggas fram för . Någon sådan plan har ännu intepresenterats. 1 det åtgärdsprogram som aktualiserades vid årsskiftet 1979-1980från finns avståndstaganden från innebörden i flera av de punkter somriksdagen beslöt om . I den socialdemokratiska motionen 970 yrkasatt skall göra ett uttalande till regeringen om att en sådan utvecklingsplanbör framläggas och därvid påpeka att vissa åtgärder som beslöts börvidtas. a. förutsätts att flyttningen av rälsproduktionen från Domnarvettill , som föreslagit tidigare, kommer till stånd. Därvid börnödvändiga investeringar göras i grovvalsverket i . Vidare föreslås attett mediumvalsverk på högst 208 000 årston skall byggas i . en reservation vill vi socialdemokrater ta upp de härförslagen. Utskottsmajoriteten finner ingen anledning att göra något uttalandealls. Frågan om uppförande av en profilerings- och distributionsanläggningsamt kontor för ;s dotterföretag i diskuterades också våren1979. Sedan arbetsmarknadsutskottet angett att regeringen räknade med att vissaprojekt skulle kunna utföras som beredskapsarbeten och att inga statliga medelalltså då behövde ställas till förfogande, föreslog näringsutskottet att manbara skulle konstatera att denna investering kunde tillgodoses genomberedskapsmedel. Ännu har dock ingenting skett i den frågan - man skyller ifrånsig på kompletterande utredningar. Det finns därför all anledning att, somföreslås i motion 970 och i flera andra motioner, av regeringen kräva att dennainvestering startar omgående, vilket vi också föreslår i en reservation. I flera motioner yrkas att skall erhållaytterligare medel för att söka skapa ny sysselsättning i stället för den somförsvinner när metallurgin i Domnarvet läggs ned. I en reservation föreslår visocialdemokrater att via utvecklingsfonden i tillförssammanlagt 45 milj. kr. , alltså 15 milj. kr. Detta beloppföreslås nu i första hand för /81. De borgerliga förlitar sigsom vanligt till att vad far gör är alltid det rätta, dvs. regeringen kommernog att hitta på någonting. Med det argumentet avstyrker man även dettaförslag. begärde 1979 bl. a. att regeringen genommellansvenska gruvdelegationen skulle granska vissa projekt med anknytning tillanläggningarna i . Där har heller inte hänt någonting ännu - ingaåtgärder har föreslagits. I motion 1025 krävs att skall göra ettuttalande till regeringen om att detta utvecklingsarbete bör kommatillstånd. I reservation nr 5 yrkar vi socialdemokrateratt ett sådant uttalandegörs. Skall fortsatt gruvbrytning i de mellansvenska gruvorna vara möjlig ochexport kunna ske måste dessa utredningar och investeringar komma till stånd. Frågan om samordning av den svenska handelsstålsindustrinhar varit aktuell i ända sedan bildiides. men de borgerligaregeringarna har inte åstadkommit något annat än oiindliga diskussioner. Vireservanter anser, liksom motionärerna i motion nr 970 ni. fl., att statligmedverkan fordras för att en önskvärd samordning av svensk handelsstålsindustriskall komma till stånd. Vi föreslår därför att hos regeringen uttalarsig för utarbetandet av en sådan plan rned det snaraste. Sak samma kan sägas vara förhällandet rnedspeciiilstålsindustrin. Här har visserligen vissa resultat uppnätts genom stödfrån strukturdelegationen. Insatserna har dock skett ganska planlöst, och varjeform av gemensam planering saknas. Vi reservanter, liksom motionärerna i motionnr 970, föreslår att genom ett uttalande till regeringen kräver atten samordnad plan för specialstålsindustrin upprättas. beslöt om vissa tidsbegränsadeåtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom bl. a. järn- ochstålgjuteriindustrin. Mineralförsörjning, m. m. Nr 145 har situationen fleragånger diskuterats. Onsdaizen den ''"' ' reservation nr 8 att den negativa utvecklingen på dettaområde har 14 mai1980 fortsatt. De tidsbegränsadeåtgärderna hade inte någon nämnvärd effekt. föreslär vi i reservationen att begär att regeringen uppdrar åt Mineralförsörj- industriverket att utarbeta ett samlat program för järn- och ning, m.m. stälgjuteriernas utveckling. Detbör ske i samråd med överstyrelsen för ekonomisktförsvar och naturligtvis i samråd med de anställda och företagen Med det anförda yrkiir jiig bifall till reserviitionen till betänkandetnr 49, till reservationerna 1-5 till betänkandet nr 50 och till reservationerna1-8 till betänkandet nr 51, (vpk): Intresset för industrimineral ökar. Enligtmineralpolitiska utredningens delbetänkande Industriniineral, SOU 1977:75, harproduktionsvärdet på industrimineralsektorn i världen haft enökningstakt som väsentligt överstigit både metall- och energimineralsektorn, Iabsoluta tal har den snabba utvecklingen inneburit att värdet av den globalaindustrimineralproduktionen efter 1960 överstigit värdet av metallproduktionen, I den internationella översikten gör utredningen enbedömning av nu kända brytvärda reserver av industriniineral.