prot · G309143 · 1979-12-31 00:00:00 — Nar det giiller centernsställiiiiigstiigiinde vill jiig först och främst slå fiist iitt vi vill behållasvensk flygindustri. Vi vill i det liingstii undvika ett beroende iiv iindrastiiter. Att försöka hävtlii. som Oswiild gjorde tidigare, attsociiildeinokraternas uppfattning i deniiii fråga skulle ligga närmare vpk:s ärfel. Sociiildemokraterna talar nämligen i sin reservation om snabbomstrukturering av svensk flygindustri, och det leder fortare till ett beroendeav andra makter än om man bevariir flygindustrin. Därför bör denna kritik iförsta hand riktas mot socialdemokraterna. Jag har förstått att vpk säger nej till Viggensystemet.och det respekterar jag. Men om jag fattat rätt säger man ja till 105.dvs. SK 60. och det innebär art man behöver ersätta dessa SK 60.Vilket råd hiir att ge försvarsmakt den diig detgäller liinderval? bör presenterii sitt eget alterniitiv istället för att kritisera andras förslag, (vpk) replik: Det viktigii iir ju om somregeringsparti accepterar att gå in i samarbete med dessa stora internationellaföretag. Det gäller iilltså inte socialdemokraternas politik - vilken vi kan haolika uppfattningar om -utan här gäller det den politik för somregeringsparti. Ni är alltså beredda att satsa forskningspengar, och i och meddet kan dessa pengar användas till sådant här samarbete - med ,, . Det viktiga är ju att det inte blir enupprepning av Viggenaffären, Där börjiide niiin litet försiktigt med attbegiira forskningspengar, sedan rullade det hela på, och sitter vi där. Jaganser att detta aren mycket allvarlig fråga, och den måste uppmärksammasoerhört mycket. Därför är det inte tillfredsställande när i detta fallsäger att man vill avvakta, iitt man kan gå med pa iitt satsii forskningspengarmen att man därmed inte binder sig till något system, I tidigare års diskussioner om flygphinsfrågiin har visagt att vi kunde tänka oss att man under ett övergångsskede fortsatteproduktionen iiv det svenska skolflygplanet. Det nuviiriinde liiget innebär attdetta inte längre iir aktuellt. De flygplan vi eventuellt skall ha ifortsättningen kan vi i likhet med , och , som intehiir någon egen flygindustri, förmodligen köpa relativt billigt och enkelt påden internationella markuii-den, i (c) replik: Vi kiin köpa på den internationella niiirkniiden, siiger OswaldSöderqvist, Vilka länder är det? Är det fråga om någrii iilldeles 58 nvtillkomna länder som plötsligthar flygindustri och produkter som de kan Centernställer upp på de 200 miljoneriiii diirfiir att de behiivs för att vi Tjfi-urpn Hen skiillfå kliirhet i den hiir frågiin. Det innebiir inte att man binder sig för 13 tqvn utvecklingenav någon viss flygplanstyp. Vi stiillcr upp precis på siimiiiii siitt som närvi under åtta till tio års tid hiir deltiigit i beslut om studier iiv r--,-.. , i:,:i.,, iittiickflygplan.Riksdagen har ju iiiislagit pengiir iitiin att miin förden skull kommit till skott och köjit något B3LA eller A 38. Talmannen anmälde att OswaldSöderqvist iinhållit iitt till protokollet få antecknat att hiin inte ägde rätttill ytterligare replik. HANS (): Jag kommer inte att ta upp frågan orn detutrikespolitiskii läget - här föreligger ju inga förslag till ökade insiitsereller till omdisponeringar som i närtid skulle ge ökad effekt vare sig inomdet militiira försvaret eller inom de civila delarna av totalförsvaret - utiinjiig går direkt över till flygplansfrågan. Det har gått fattade 1977 årsförsvarsbeslut. Många har beklagat att man tillsatt såmångii utredningiir i flygplansfrflgan. Det har gjorts utredning på utredning,och det sorn kännetecknar besluten är att man säger nej till allii de projektsom är definierade och som man har utrett, mediin tlet som skiill griinskiisär något som man vet litet om. Det är naturligtvis lätt att säga att detta iir fel ochatt det hade viirit bättre om ett beslut hade kunnat fattas 1977 och man hadestått fiist vid det, Jiig vill bara notera att om vi hade kommit fram till ettbeslut, så hade det stannat vid det som alla partier utom vpk var överens om. nämligenA 20, som ju var det som skulle ersätta Attiickviggen, Om vi följt majoriteteni riksdiigen hade vi därefter, om pengarna hade räckt, satsat på B3LA, vetvi iitt pengarna inte skulle ha räckt till detta ovanpå en siitsning på A 20.och vi skulle alltså ha varit mitt uppe i framtagandet av A 20. ettutvecklingsiirbete som sannolikt hade varit i huvudsiik färdigt. Vi skullealltså ha befunnit oss i ett liige där vi i princip klipper av hela vårflygindustri på utvecklingssidan. Jiig tror att alla med insikter kan varaöverens 0111 att det i ett sådiint läge knappast hade kommit fram några civiliiprojekt på flygområdet. Industrin skulle inte ha de civila sarnarbetsprojektsom nu är aktuella. Om det här beslutet hade fattats 1977 hade vi alltså idiig haft ett liige med en snabb avveckling av flygindustrin. Vi skulle i ochför sig liiift ett fiirdigt flygplan. A 20. men knappast någon kan i diig hävdaiitt dettii viirit en bra lösning, för vi vet ju att tiden hiir runnit förbi A20 inte minst på grund iiv de höga bränslekostnaderiia. Men vi har fått åtskillig ny kunskap genom de utredningiirsom gjorts. Det är lätt att ironisera över dem. men de hiir iilltså gett oss kunskiip om iittdet går iitt användii maskiner som iir väsentligt mindre än A 20 - i stiillet fiir12 ton kan vi nu komma ner till genom iitt iiiiviinda nvii lättii materiiil. genom att ta till vara de möjligheter som finns i den iilltliittiire 59 Nr 143 elektroniken och genom iittutiiyttjii de mycket slarkiire motorcriiii. -p. , I liittiire niotoreriiii med siimriiadriigkrtift som de titligiire. Genom iitt utnvtt jii Tisdagenden - - \ ,-, "" Kuwi nVii niiiteriiil. nv elektronik och(ikiid thiigkiiift på niotoreriiii lar vi iilltså 13 ma I1980 - ' Mot den biikgruiiden vill jiig hiivda iitt det iir mycketbrii iitt de hiir utredningarna hiir gjorts. Det hiide niiniligen viiritolyckligt om vi i diig hiide funnit oss viirii låsta vid en A 2(1. en niiiskinsom iir ontidigt stor. da den skiill iiiivändas en brii bit in på iiästiisekel. Vidiire iir niiiskinens motor uppbyggd med tiinke på denbränsleförbrukning som var iiktuell på 1960-tiilet. Det som skippiits är iilltså dels den tungii A 20. dels delattii underljuds-flygpliinen. Genom det senare har niiin också tagit bortmöjligheten iill kopplii attackflygplaiiet till en omsiittning i skolsystemen.På sitt siitt tycker jag dettii är litet sorgligt, för det fiinns en delpoänger i det. Till iitt börjii rned skulle det lui blivit en mycket liittmaskin, och attiicksysternet skulle hii blivit mycket billigt i drift,billigiire än man tidigiire tänkt sig. Man skulle vidare hii kunnat merutnyttjade flygplan som vi ändå måste ha för utbildning, man hiide sluppit iitt hii ensiirskild typinflygningsskolii. kiinske t. o. m. reservare.hade kunnat anviindiis i krigsorgiiiiisationen. Systemet skulle iindå hii fåttett stort operiitivt värde, inte minst genom en sjömålsrxibot med långräckvidd. Men föreslås att det inte skiill bli en separiit omsättning avattacksystemet, eventuellt Siimniiinkopiilat med skolsystemet, utanAttiickviggen skall ersättas med samniii maskin som den som i fiiimtiden skallersätta spiiningspliinet och Jiiktviggen. Det skulle iilltså bli enJAS-lösning-jakt. iittiick och spiining rned sarnina flygpliin. Det finnsmångii poänger med det systemet också, inte minst dettii att systemet gerflexibilitet. Nästan varje enhet kiin i ett liige sättiis in antingen somiittackflyg eller som jiiktflyg, Dettii innebiir en mycket stor fördel. iitt ingen hiir lyckats med iittaiiviiiidii ett flygplan för såväl jiikt som iittiick och spiining. I och försig finns det riitt mångii sådiiiiii pliin. Phantom åren sådiiii maskin liksomvåregen J 35: ii eller F 16. Det finns en rad flygplan som anviinds i alla tresamniiinhiingen. Det speciellii med det svenskil JAS-flygpUinet skulleemellertid viira att det blev koppliit till vårii förhållanden i den meningenatt det kunde iinviindii de mycket eiikki baserna. Det är viil egentligen definiiste bonuspoängen som studiernii om B3LA hiir gett. Miin skulle kunniiiinvända svenskii liinsviigar och slippa viid iindra liinder tvingiis till.niiniligen mycket stora biiser. som då kriiver iintiiigen storafortifikatoriska skydd eller också onifiittande skydd iiv robotiir m. m. försjälvii basen. I kan vi i stiillet tilliiiiipii utspridningstekiii-ken.Det speciellii iir viil kopplandet iiv den liittii tekniken till svenskiibiiser. Vi skall vetii att det här hiir funnits rned i ÖB:s pliiner. viirvidhan emellertid har utgått ifrån iitt det gällde att köpa pliinet utifrån. Hade viliiift A 20. skulle det inte ha funnits någrii möjligheter iitt gcira det hiir iSverige, Vi behövde alltså få ett JAS-flygpliiii från den iiiterniitionellii niiirkiiiiden,men tyviirr måste vi konstiitera iitt det inte tiis friim något sådiint flygplan.Det flygpliin som så att säga har tagit ett hiilvt steg in i den teknologi 60 som B3LA och JAS representeriir. dvs, den liittii tekniken, iir det iimerikiinskiipliinet F 16, Hiir hiir iiiiin iilltså tagit ett luilvt steg. men Nr 143flygplanet ar fortfarande ganska stort, iiven om det är betydligt mindreiin Tisdiieen den . Det verkiir emellertid som om F 16 och F 18skulle komniii iilt 13 - jyjj) Det kominer iilltså inte fiiiin någrii nyii iiiiiskiner i under det niirniiiste decenniet. Då frågiir man sig om något europeiskt liind eller någraeuropeiska liinder tillsiimmans kommer iitt utveckla någonting som skullekuniiii piissii som JAS. Den förhoppningen kunde man hii. Skulle Viisttyskliindutveckla ett eget system, fanns det åtminstone vissa intressenter dar som villhii en lätt liisiiing, under det iitt iindrii vill hii ett större pliin. Nuverkiir det emellertid som om Västtyskliind skulle gå tillsiiiiiiiiiins mediimlrii liinder. och då blir det siiiinolikt ett 2-inotorigt pliin som iirbetydligt stiirre. Skiill det bli en liilt niiiskin som iindå iireiiöverijudsniiiskin, måste ilen sannolikt göiiis i , eftersom inget iinnatland tycks viira på vag all utveckla någonting sådiint. Dettii innebiir enbesvikelse. Vi trotlile iitt det viir så mycket som tiiliide for den hiirliittii tekniken iitt sådiina pliin skulle koiiiniii att tiis friini i iindriiliiiulcr. Men det kommer inte iitt ske som iir iiktuell ochiibsolut inte som iir iiktuell med tiinke pil omsiittningen iivvär Attiickviggen. Det iir incijligen litet iinnorluntla när det giillerJiiktviggen. Man kan alltså konstitterti iitt B3LA-stutliernii och vadsom fiiljt hiir visiit iitt det kan finnas stora fördelar på bassidan. Eftersomdet är en iijpen frågii om det blir en fortsatt svensk siitsning. iinstriingersig också industrin på ett helt anniit sätt än den tinnars skulle görti. Nuvisiir industrin en viljii iitt tiinkii på nyii metoder, försökii hitta anthiisaniiirbetsformer och verkligen göm det hela så billigt som möjligt. Dettii iiren iittityd från industrins sidii som jiig hälsar med mycket stortillfredsstiillelse. Det seniiste året har tlet också tillkommit vissa civiliisatsningiir som gör iitt fiista kostniider för liiboriitorier osv. kan slås utpå en större mängd, vilket naturligtvis giir det billigiire för försvaret. Menunderförstått innebiir tlet naturligtvis också iitt om det militiirii fallerbort blir kostnaden för de civila projekten mycket stiirre. och siinnolikt blirdet då omöjligt att genomföra dem. Det finns givetvis en rtid osiikerhetsfiiktorer i detsvenskii projektet, osäkerhetsfaktorer av både tekniskt och ekonomiskt sliig.Det iir en utmiiningsom industrin antiir. siirskilt om man verkligen vågiirståföratt man skall erbjuda bindande effekter. Industrin vill göra ett flygplanmed bara en motor. Man skiill i princip få ned det till hiilvii vikten aviindrii plan för iitt få samma prestandii. Kliirtir man verkligen detta? Khirarniiin det inte. så iitt det blir tydligt sämre prestiinda. då iir inte dettiien friimkoinlig viig. Det kiin ju liiinda iitt det nyii planet inte behöver hiiprecis siimniii prestiindii som tvåmotorsinaskinerna. eftersom vi i stiilletirppnår pluspoiing på biissitliin. Men det finns iiigii storti niiirgiimler.Det iir ju trots allt fråga om duellmaskiner, sä vi måste hålla oss till planmed god;\ prestandii. Det finns osiikerhetsfiiktorer. och det hiir iir enirtniiiiiing till svensk industri. Men det är givet iitt den skall hiichiinsen. Alternativet om dettii inte lyckiis - orn niiin intekkiriir tlet tekniskii eller om kostnaderna blir för hiigii - iir iitt göra en anskiiffning i utliindct. "' Nr 143 säger också att det är ett alternativ. Fisditgen den 13 mtij 1980 Tisd-ieen den möjliga, och jiig tror inte iitt någon kan siiga vilket som hiir de störstii chanserna - iitt det eiiii skulle ha 40 och det andrii chans. Försvarspolitiken "'''- ''" 'amiit en del för- och iiiickdelar med detsvenskii systemet, och jiig vill ocksånamiiii några fördelar och ntickdelar med en import. Låt oss tiinkii oss F 16eller någonting niirii det pliinet. Fördelariiii iir uppenbiuii. Pliinet finnsi dag och man kiin bedöniii det med stor säkerhet. För det andra iir det enbrii niiiskin. Vi vet att den är brii i iilla tre funktionerna. Den är litetsämre iin Jiiktviggen om den inte far stridsledning från niiirken eftersom denhiir mindre egen riidarförmågii. Men det är en bra maskin. Kanske iir den enilning nedvarderiid i sediin sliigsmålet att sälja till Norge.Daninark. och , då vi tiikide väl om och litet illa om . Men det är ingen tvekiin om iitt F 16 är ett rejiilt steg friunåt niir detgiiller ny teknik. För det tredje kiin den rymmas även inom små ekonomiskiiliiiiiiir-till skillnad från ett svenskt plan -eftersoni niiin betiilnrniiiskin för maskin. Vill vi hii 10 eller 100 eller 20(1 betiiliir vi perstyck, eftersoni det biira iir iitt plussii på en rediin lång serie. Låt osssediin se på iiiickdelariiii. F 16 iir. som jiig sade. Den iir onödigtstor för oss. Den iir större iin det svenskii planet. Den hiir en delkviiliteter som vi inte behöver. Den andra stora niickdelen iir iitt det inte passiir våriibiiser. och det går sannolikt inte att göra orn det så iitt det passiir dem. Vifår i stället finna oss i iitt vi får slopii anviindiindet av liinsvägar o. d.Vi kiinske får riiknii med iitt få ha ett begränsat iintal baser. Vi tar börjasiitsa på fortifikiitoriska skydd eller skaffa luftvärnsrobotar för skydd iivbiiserna. Vi får iilltså görii om baseriiii med hänsyn till flygplanet. Görniiin ett flygplan i gör man ett som piissar våra behov. Köp iiv F 16medför sannolikt stora kostniider på bassvstemet. och det ger nog iindå ettbassystem som inte alls har den uthållighet och de fördelar som det svenskabiissysternet har. Den tredje nackdelen iir naturligtvis att det blirbetalningspucklar. Niir man importerar blir det under väldigtstora belopp. Det gör det också svårare för oss att ha egna försvarsindustrierpå andrii områden. Då kan det siigiis att det kiinske vore bra att varii iivockså med Kiirlskroiiiiviirvet. , fiibriks-verkeii och alltihop-så iittman kunde importera niistan iillting. det andra ett iinniit år. Den fjiirde iiiickdelen iir utliindsberoendet. Om vi 1982bestiinimer oss för att siigii ja till F 16 med förstii leverans 1990 ochsistii leverans kommer denna maskin iitt vara i tjiinst till omkring år2015" Det innebiir alltså fiiimåt från ett kontrakt med en :ivsuperniiikternii. och det haren del komplikationer. Redan de diskussioner somförts hiir lett till reaktioner från sovjetisk sidii. Som ensjiilvkliir följd iiv allt detta försvinner flygindustrin, men det iir viil känt föriillii i och för sig. Kan politisk enhet uppnås 1982 om iitt görii en 62 svensk J AS-satsiiing tror jiig attdet vore en fördel om vi kunde giirii en sådiin satsning.Men orn denna enighet inte kiin uppnås, iir ett iinskiiffiinde iiv F 16 Nr 143 det rimliga alterniitivet. Jaguppfattar socialdemokriitins relativa skepsis mot JAS - som verkar 13 , |nv() varastörre nu än - som alt de ger F 16 en liten preferens.Om man ligger på sociiildemokrateriiiis ekonomiska nivå niir det Försvarspolitiken gällerförsvaret, ökar naturligtvis siinnolikheteii att det blir F 16, Och 0111 manbedömer sannolikheten iitt det blir JAS som liten, iir det kiinske inte rimligtatt lägga ner pengar på att studera detta pliin, Miin bör inte - det har jag sagttidigt - genomföra ett sådant hiir stort inhemskt projekt 0111 det inte finnsenighet om det. Då är det biittre iitt viiljii F 16. som niiin då rimligen liittiirekan få politisk enighet orn, F 16 har visserligen en niiingd nackdelar, men väljdå det planet i stiillet. Jag noterar dock att sociiildeinokiiiteniii i viirje fallinte i diig definitivt vill säga iitt det blir en import, utiin även de villliållii en möjlighet öppen för tlet svenska projektet, trots iitt de. såvittjiig förstår, iir reliitivt skeptiskii till möjligheterna att vi skall klara avdetta projekt. Jag har i militärledningens rådgivande niiinnd i ett radtill ÖB förordiit F 16, för den händelse vi inte får iillii piirter atthelhjiirtiit ställii upp för en svensk JAS, Men orn vi bestänirner oss för iittköpii F 16, skiill vi sniibbt iivveckla flygindustrin. sä iitt vi i god tidföre leveriinsen iiv F 16 står utiin kostnader för denna industri. Om man däremot tror att JAS iir ett reellt iilteriiiitiv.skiill titleii friim till 1982 nyttjas effektivt för iitt tii friim detsiimmiiin'iigr biistii pliinet. Nyckelorden i ett utvecklingsarbete för JASskulle viira: låg vikt. fina basegenskaper, hårdkostniidskontroll och bestiiint tidsschema. Det reellii alternativet till JAS är alltså importutifrån. Detär kliirt iitt både de amerikanska tillverkarna och andra komineriitt ge oss fina bud. Det visiir erfarenheter från andra länder som har stått ien viilsituation. Det faktum att vi har en egen flygindustri kominer kanskeiitt göra att vi får extrii goda bud. Det är därför klart attdet här blir en""fight"". som svensk flygindustri i och för sig bordebejaka. Jag går över till iitt tiihi om pengar i\idiirenieiiing.Sociiildernokraterna har. tanken iitt i dagenspeiiniiig\iirde spara ungefär en halv miljard på försvarets budget. Det hadeviirit bra 0111 socialdeinokiiiterna hade förklanit var tie vill spiuii. vilkiiregementen, flottiljer och milostaber som skall liiggiis ned. Det hadeverkligen viirit brii om så hade skett, eftersom socialdemokriiterna ireservation 5 papekiir iitt vi i iilltför liten utsträckning hiir reduceriitden militiirii personiilen. Det bör kiinske innebära att vi inte ytterligare -utöver de 700 tjiinsteriiii - skiill minska personalen vid försvaretsinaterieUerk. Vid försviirets niiiterielverk finns nämligen 20 gånger flercivilt iin niilitiirt iinstiilldii. Skiill iiiiin \erkligcn få bort militär personiil. iir detregementen, milostiiber och flottiljer iiiiin måste gå in på. Det kiinske är för mycket begärt att socialdemokraterniiskiill kuniiii iinge iitt det iir precis regementena i . Hiirnösandeller iindrii som iivses. Nr 143 men de borde åtminstone kunna taliiom antiilet regementen. Ti>;rl' i-- In skiill ju. i var jc fiill ipiiiicip. giillii IVåii tieii . och tlet iir ont om titl. 13 PTri IQSio Regeringen har inte liingre tid på sig iin motitiniircriiii iitt tii fiiiiii beslutsunderliig, eftersoni besluten måste fiittiis mycket snart. Försvarspolitiken *"''*också en del speciiilbestiimnielser för iitt kringgå bl. Socialdemokraterna visiir ett niistan förvåiiiindelortroendc för regeringen, närde i reservation 7 säger: ""Det böriinkomniii på regeringen iitt iinpassii utnyttjiindet av betiilningsmedel ochbesliilliiiiigsbemyndigiinden under tilikii iinsliig efter dciiniiutgiftsriim."" Det går ju iitt spara den hiilvii miljard det hiir iirfråga om på mångii olikii siitt. Miin kiin t. ex. stoppiiviiriipliktsutbildningen. byggen eller niateriellevcriinscr. Det iir rimligtiilt rikstliigen hiir en uppfiittiiing om vilken iiv tlessii viigar stirii bör'viiljiis. Åtminstone ibliind iigiiiir ju uppmiirksiimhet åt iivenmindre poster iineii halv miljiird. Det har-iiven i tlettiibetiinkiindc-fiirekommit poster på mindre iin en miljon, i något fiill rördedet sig om hundriitusentiils kronor. Jiig kan notera iitt sociiiltlemokratcrnii hiir sprungitifrån en tiel av de bespiiringar de föreslog 1977. Ett iiv de konkretiifiirsliigeii viir da iilt vi inte skulle ha en mcdelriickviddig sjömålsrobot. Istiillet skulle vi iinporterii den norska . hiirsociiildeinokriiteriiii inte barii stiillt sig bakom att vi skall ha en störrerobot utiin dessutom det dyriire svenskii iilternativet. Det iir iilltså enambitionshtijning i förhålliinde till viitl sociiildernokraterna uttryckligensiide , och det måste rimligen motsvaras av nedläggning iiv ytterligiirenågot eller ett piir regementen i den andrii iinden. Jag kommer iittunder niista dcbiitt gå in på ett iintiil iindrii orgiiiiisiitionsfrågor. Denhär giiller personiilvården. Ar 1978 fattade beslut om ftirsviirsmaktenscentriila ledning. Då siides det - på försliig iiv regeringen, som diir följdeen enig försviirslednings-utredning- att vi skulle fiirstiirka försviiretspersonalpolitik. Den är nu dålig - den är splittrad - rnen det skulle bli en enhetligpersonalenhet i den nyii försviirsstiiben. Jag tycker iitt argumenten frånförsviirsledningsutredningen iir starkii. Det ena iirguinentet iir att ftirsliiget ger möjlighet iitt iintligen få en vettig personalpolitik och ett sainhit ansviir. Det iindra iirguinentet iir att detför stilben är bättre iitt få en enhet med en sektionschef som har ett siimlat ansviir. Riksdiigen siide då också iitt denna sektionschef skiill variiiintingen civil eller militiir och tryckte siirskilt på behovet iiv iitt liiin blir ennyckelfigur i sammaiihiinget. Om man nu gör som utskottsmajoriteten - tivs. i det här fallet socialdemokriiterna plus en lediiniot från det iiorniiila regeringsunder laget-siiger. innebär det iitt siiinordiiingen kommer att skötiisiivstabschefen personligen. Det är en dålig Itisning. eftersom tlet innebär iitt problem som gäller anpassning iiv personiilvårdsinsalsernii till iiiithii insatserstiindigt skiill tiis upp på den nivån. Dettii innebiir svårigheter för perstiniilpolitikcn. men 64 det innebiir också att det tiirorimligt läng tid i iinspråk för chefen. om man följer den linjen, att man måste siiga sig att den Nr 143 ena av detvå sektionerna skall vara den helt dominerande för iitt reducerii Tjcfi.igen den samordningsbehovet,och det som skall motsvara den nuviiriinde personal- 13 mon vårdsbyrånblir då bara en liten blindtarm. Dessutom skall vi notera att de reellaresurserna för personalfrågornii blir mindre. Att niiin hiir två enheter- Försvarspolitiken t)ch det har också ÖB siigt - kominer att kriiva ytterligiireett antal personer. Inom en given ram kiin alltså mindre av de totiiliiresurserna utnyttjiis effektivt för personalvård. vet vi iitt tlet finns en allmän konservatism vidlindring av organisiitio-ner. Det finns en personiil vårdsbyrå, och vi vet attrniin där har jobbat mycket för iitt motiirbeta riksdiigsbeslutet ,När jag har sett de digrii luntor man hiir åstadkommit - och om de gjorts påiirbetstid - har jag sliigits av tlen reflexionen att miin kritiseriit enutredning efter remisstiden och sedan ett riksdagsbeslut redan fattats.Är det ett tecken på att man antingen hiir för litet att göra eller iitt manmissköter sinti ordinarie arbetsuppgifter? Det iir ett säreget sätt för enmyndighet att upptriida: att gniilhi långt efter det att en statlig utredningslutförts och att liksom inte låtsas om att redan har fiittat besluti ärendet. Jag skulle djupt beklaga om vi inte fick de möjligheter till enbiittre personalpolitik som det innebär iitt riksdiigen håller fast vid 1978års beslut, Jag yrkar här bifall till utskottets förslagutom i den tiel som omfattas av reservation 4, där jag yrkiir bifall tillreservationen, () replik: Jag har en kiinsla av att kammaren gärnaskulle vilja höra försvarsministern . rnen jag förstår också att det skullehii varit fel av mig.