prot · G309139 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet inskränker sig i sitt yttrande över vår motiontill att peka på de "ekonomiska aspekterna" och anser att det gälleren avtalsfråga. Men, fru talman, enligt vår mening är detta synsätt felaktigt.Säkerheten för tusentals resenärer på ett nattåg som rusar fram genom Sverigemåste lyftas över kortsiktig ekonomi och löneförhandlingsnivån. Det är en frågaom säkerhetspolitik - om trygghet för traflkanterna och järnvägspersonalen. Trots överlägset bättre säkerhetsfunktioner ochobligatorisk radio har man exempelvis i två och i tre man på varjelok. SJ har däremot utan något som helst automatiskt stopp och utan radio körtoch fortsätter att köra med enbemanning även pä snabbgående nattåg. Jag yrkar med det häranförda bifall till samtliga vpk-motioner - beträffande motion 1343 gäller detyrkande 1 - som behandlas i anslutning fill trafikutskottets betänkande1979/80:10. ROLFCLARKSON (m): På ett sätt som aldrig förr har underdet genom bl. a. lågprissatsningen inte bara bildligt utan ocksåbokstavligen blivit svenska folkets egen järnväg. Under perioden juli-novemberökade resandet på SJ med , och trenden håller i sig. SJ avser ocksåatt på olika sätt förbättra kvaliteten på sin service: ökad andel express- ochsnälltågstrafik, utbyte i rask takt av gamla vagnar mot moderna sitt- ochmotorvagnar och framtagning av en ny sovvagnstyp. Allt detta och ökad satsning på terminal- ochlinjenätskapacitet, på standard och säkerhet, på fortsatt utbyggnad av tele-och eldriftsanläggningar och på förbättrad arbetsmiljö kostar stora pengar.Regeringen föreslår anvisa medel till ett belopp av 1 308 300 000kr., varmed SJ i realiteten får en ökning med 190 miljoner jämfört medföregående budgetår. I den socialdemokratiska reservationen tilltrafikutskottets betänkande 1979/80:10 nöjer man sig inte med detta. Man villöka satsningen på rullande materiel med 60 milj. kr,, vilka medel skulleerhållas dels genom omprioriteringar, dels genom ytterligare medelsanvisning på30 milj, kr. Man kan naturligtvis alltid diskuteraprioriteringsutfallet, men utskottets majoritet ansluter sig till regeringenssynsätt härvidlag och avvisar därjämte under hänvisning till detstatsfinansiella läget tanken på att öka anslaget med Nr 139 30 miljoner, Torsdaeen den Förvisso har bifallit ett motionsyrkande om utbyggnadav 8 mni 1980 " " dubbelspår mellanÄlvsjö och , och SJ har äskat 27,5 milj, kr, för att starta utbyggnaden. Men regeringens uppdrag till SJ att tillsammans Anslåstill statens ' i och landstingutreda de iärnväsar framtida förutsättningarna för gods-och persontrafiken på järnväg som berörStockholmsregionen liksom den särskilda utredning om samordning av trafikpolitiskaåtgärder i som tillsattes är skäl att väntanågot med att påbörja detta miljardprojekt. Jag yrkar bifall till samtliga punkter underhemställan i trafikutskottets betänkande 1979/80:10, Därmed lämnar jag den mera formella delen av mittanförande, och jag vill sedan något bemöta det som trafikutskottets ordförandeBertil sade. Till att börja med vill jag tacka fördet medgivande han gjorde när det gällde den vanskötta svenska ekonomin.Medgivandet gjordes uppenbarligen för socialdemokratins räkning, eftersom denstörsta svårighet den första borgerliga regeringen hadevar att ta hand omSveriges ansträngda ekonomiska läge. Jag håller vidare med om att SJ:spersonal ger prov på en enorm arbets- och offervilja ochalltsedan lågprissatsningen började. Men jag håller inte med honom om att standardenpå SJ:s rullande materiel är så dålig som han säger. Tvärtom har det satsatsenorma belopp och gjorts ofantligt mycket för att få en betydandekvalitetsförbättring på SJ :s rullande materiel. Det är inget tvivel om att de60 miljoner som och den socialdemokratiska minoriteten iutskottet äskar för detta ändamål är en ganska obetydlig summa. Jag skullevilja påstå att det yrkandet i er motion kan uttryckas med det gamlatalesättet; Mycket väsen och litet ull. Jag tycker inte att statens järnvägarsmedelsanslag på 1 308 milj. kr. skulle kunna sägas bli nämnvärt förbättratgenom en ökning med 60 miljoner till 1 368 milj. kr. Vad gäller frågan om dubbelspåret mellan och Järnaär det alldeles riktigt att fattade beslut om ett sådant medganska stor enighet. Det är helt och hållet mycketkomplicerade trafiktekniska läge, vilket har föranlett flera olikasamordningsaktioner och nya utredningar, som gör att detta skjutits något påframtiden. Jag tycker att det kanske är litet betänkligt att det i densocialdemokratiska reservationen i det avseendet inte klart sägs ifrån att detomedelbart krävs en satsning på 27,5 milj. kr. i ir och sedan mycket snart ettmiljardbelopp för att man skall kunna uppfylla krav pådubbelspårsbygge . Det är viktigt att säga detta med tanke på demsom motionerat i ärendet och på uttalande. Man kan haförtroende för regeringens politik i detta avseende. Utskottets majoritet är ocksåinställd på ett förverkligande så fort som möjligt. När det gäller leasingresonemanget får man väl säga, atteftersom vi vill att 36 skall drivasaffärsmässigt, bör vi ge alla de kommersiellamöjligheter som konkurrenterna på transportområdet har. Det kan inte vara fel att genom leasingsystemef skaffa sigtillgång till rullande Torsdaeen den materielsom behövs bara för , så mycket mer som vi har o i gon tidsförskjutningari förhållande till kontinenten som gör att rullande materiel där kan överföras till när den blivit ledig. Jagtycker att det från Anslås till statens konkurrenssynpunktär en mycket stor förmån för att iärnväsar kunna tillämpa leasingförfarandet. Vi är alla betjänta av detta. (vpk) replik: Enligt skulle SJ ha fått enökning av anslaget. Jag skulle emellertid vilja veta hur han då räknar. Hur manän ser på saken är det klart att SJ har 910 milj. kr. iinvesteringsbudgeten: 835 milj. kr. i ordinarie anslag och 75 milj. kr. Detta skall då jämföras med det kommande budgetårets anslag minus 300milj. som hör ihop med det nya investeringsbegreppet. Jag kan inte kommafram till att det blir en ökning på 190 milj. kr. måste närmareförklara hur han har räknat. Han måste ha bortsett från att SJ fick 75 milj.kr. extra för att göra vissa investeringar, som enligt budgetpropositionenskall göras även kommande budgetår inom ramen för det då föreslagna anslaget. sade att den materiella standarden vid SJ ärbra. Här kan jag citera en tjänsteskrivelse från SJ:s Göteborgsdistrikt79-12-18. Där står bl. a. följande: "Motorvagnsskadorna har slagit alla tidigare rekord.Situationen är oförändrat dyster med ideliga störningar i motorvagnstrafikenoch en högljutt klagande kundkrets. Kvalitén på", här kominer littera påmotorvagnarna, "X 5, X 6, X 8 är sådan att de normalt endast bordeförekomma som reserv. X 7 borde skrotas. Med detta material har man slutitavtal med kommuner, att SJ skall sköta lokaltrafiken.Dessutom skall man sätta in gamla Hg-lok. i dessa lokaltåg, som haren tidtabell för . Detta avtal kommer inte att fungera." Detta är bara ett exempel. Lokpersonalen är verkligenbekymrad över den här utvecklingen. Det fattas också skötselhallar förvagnarna. Sådana hallar har man saknat . Likaså är det , närresandeökningen kommit, ett faktum att de vagnar SJ förfogar över inte klararbelastningen. Det innebär störningar i trafiken. Det finns alltså behov av enupprustning. När det slutligen gäller leasinglade jag märke till att kommunikationsministern i den sjöfartsproposition somlagts fram vände sig mot förslaget från en utredning om ett statligtleasingföretag - med motiveringen att det skulle ge ett otillbörligt inflytandepå den fria rederinäringen. Då vill jag ställa frågan: Får inte ett privatleasingföretag motsvarande otillbörliga inflytande över den statligaverksamheten? BERTILZACHRISSON (s) replik: beskrivning av SJ:s investeringssituation ärformel/t korrekt. Men vet lika väl som alla vi andra att det irealiteten inte ser ut på det viset. Man kan använda sig av siffrorna - såsom gjort - så att man tar hänsyn till denbudgetomläggning som gjorts och annat som skett. Men i realiteten innebär detanslag som föreslås för SJ en prutning, så att det investeringsprogram somfinns inte ens är inflationsskyddat. Därför är det ytterst anmärkningsvärt atthan försöker ge kammaren intryck av att SJ har fått en betydande ökning. Så ärinte fallet. SJ har ett mycket sämre läge än . Och det har skapatmycket stor oro. Med utgångspunkt i dessa siffror får man nämligen ett alldelesbestämt intryck a\ att det inte ens går att upprätthålla detinvesteringsprogram som f. n. gäller, utan SJ måste slå ned på takten. Det ärdet som är oroande. har lagt en mycket klar grund för bäde kommunikationsministernoch SJ och sagt: Kom nu in rned ett bra planeringsunderlag och låtinvesteringsarbetet gå vidare. SJ har satt i gång det arbetet - och det förstaanslag SJ får från regeringen innebär en rejäl och dessutom, enligt min mening,mycket slarvig nedbantning. Man har inte ens brytt sig om att ordentligt gåigenom det hela för att se efter att prioriteringen blir riktig, dvs. att defuttiga kronor som man satsar blir satsade på rätt ställe. Detta är bakgrunden till att det råder en mycket stor orobland personalen. Vi vet att ni nu sitter illa till med alla era utlandslån ochannat, men det är ni som har satt oss i den situationen, inte vi. Vanskötselngör att vi inte kan gå ut och möta alla de behov som finns - men läggåtminstone de pengar som finns på rätt stiille! Sedan till diskussionen om spåret . Denintressanta frågan, , är inte hur detta kan hanteras. Riksdagenhar fattat ett beslut, och min fråga till är: Anser inte herrClarkson att det är regeringens uppgift att genomföra beslut? Intehar regeringen någon anledning att försöka fiffla undan detta ärende på någotsätt. Regeringen har att förverkliga beslut, och det är därför denhär liksom skall sta fast vid beslutet om att detaktuella spåret skall byggas. ROLFCLARKSON (m) replik: Debatten om trafikpolitiken här avseendestatens järnvägar tenderar nu att bli både en ekonomisk diskussion och enbudgetdiskussion. Jag skall be att för få läsa upp vadkommunikationsministern säger i budgetpropositionen, bil. 9, s. 101; "För /81 har SJ föreslagit enmedelsram om 1570 milj. kr., varav ca. 350 milj. kr. för investeringar somtillkommer enligt det nya budgetsystemet. Som framgår av investeringsramen förkommunikationsverken tillstyrker jag en investeringsram om 1325,5 milj. kr.Det innebär en ökning med ca. 490 milj. kr. i förhållande till den ram förinnevarande budgetår som förordades i prop 1978/79:99. Av beloppet faller ca.300 milj, kr, på det nya investeringsbegreppet," Jag ber sedan att själv fortsättaläsningen ned till mitten av näst sista stycket, där det står: "Enligtdenna jämförelse innebär mitt förslagen höjning av medelsförbrukningen med ca.190 milj. kr., vilket enligt min bedöraning ger utrymme för en fortsattsatsning på järnvägen." För att här undvika enbudgetteknisk diskussion har jag alltså angett sidan i kommunikationsministernsföredragning. Jag kan inte lämna fler fötydligan-den. Här finns faktiskt en ökning, oavsett om vi tar ininflationstakten osv,, med 190 milj, kr. Detta innebär, enligt alla synpunktersom kommit fram under behandlingen av ärendet, en avsevärd förbättring av SJ:sinvesteringsram. När det gäller resonemang på dennapunkt får jag invända att fortfarande utgör inte ytterligare 30 milj, kr, ianslag till SJ någon väsentlig förändring av investeringsanslagets storlek. Jaganser fortfarande att den socialdemokratiska attityden här är orealistisk. När det gäller dubbelspår på sträckan villjag ha sagt att det är självklart att regeringen skall verkställa de beslut somriksdagen har fattat. Men jag har också sagt att här finns omständigheter somf. n. ger godtagbara skäl för en fördröjning av ett verkställande av riksdagensbeslut. Jag anser att vi utan vidare kan godta det. BERTILZACHRISSON (s) replik; missar själva kvintessensen i oppositionensargumentation. 60 milj. kr. är självfallet ett begränsat belopp när man använder"formalbeloppen" på det sätt som gör. Men detintressanta i argumentationen är ju den ändrade inriktningen på investeringsprogrammetsom oppositionen anger. Vi har gjort oss mödan att gå igenom och prioritera förett nytt system, inte bara slarvigt så att säga suttit där och strukit litethär och var och låtit det gå vidare. I det sammanhanget spelar de 60 miljonernaen utomordentligt stor roll. De innebär nämligen att SJ kan öka sin anskaffningav rullande materiel. Men regeringens förslag är ingen ökning. Jag hävdar attdet är en formell ökning, i själva verket en prutning. Det är en fingeradökning som försöker dölja sig bakom. I det sammanhanget är detoerhört nödvändigt att ge SJ nya förutsättningar. De skapas genom ett bifalltill den socialdemokratiska reservationen pä denna punkt. Majoritetens förslag är ett steg tillbaka. Jag hävdar attni icke har låtit trafikutskottets ställningstagande frän slå igenom iårets handläggning. Ni hanterar SJ så som det har hanterats tidigare medanledning av beslut. Men med det nya trafikpolitiska beslutet måste SJfå en annan inriktning, och det får det genom den ordning som vi harföreslagit. Sedan dubbelspåret på sträckan . Det hartillkommit nya omständigheter, säger . Det är påhittat. Det finnsinga nya omständigheter i detta sammanhang. Det har inte SJ tyckt. SJ begär dehär medlen och säger att detta är fullt möjligt, eftersom åtgärderna redan ärprojekterade. Det är således bara att sätta i gång och bygga; det finns ingaomständigheter som på något sätt skapar svårigheter. Att hävda att det skullefinnas sådana omständigheter är bara ett sätt att försöka bli av med problemen.Det går att bygga dubbelspåret nu och det behöver byggas . Befolkningen iområdet har haft ett elände , och när nu har fattat ett beslut är det regeringens skyldighet attse till att det beslutet blir förverkligat. (vpk) replik: vill göra gällande att detanslag som föreslås innebär en reell höjning, och han citerar från s. 101 ibudgetpropositionen. Men redan där finns det ett fel. Man har utgått från attSJ under innevarande budgetår har 1 135 milj. kr. att röra sig med inkl. de 300miljoner som tillhör det nya investeringsbegreppet. I själva verket fick SJ ettanslag på för att förbättra vinterutrustningen, så det påståendetstämmer alltså inte. SJ fick ytterligare 75 miljoner för innevarande budgetår,som då skall jämföras med det anslag sorn nu föreslås. Skillnaden blir inte 190miljoner utan 115 miljoner, som man då kan säga är ett plus. Men här görs gällande från SJ:s sida - och det är intenågon osanning i det -att prisstegringarna uppgår till och att detalltså i själva verket är fråga om en reell sänkning av investeringsanslaget.Då kan naturligtvis någon säga: Ja, men dessa 75 miljoner är juspecialdestinerade för utrustning för förbättrad vintersäkerhet. Men lägg märketill att kommunikationsministern i årets budgetproposition säger att vårtanslag på 1 325 miljoner inkluderar också anslag för förstärkning av vinterberedskapenvid SJ, alltså den verksamhet för vilken det rörde sig om 75 miljoner. Detgår inte att komma ifrån att detta tal om att vi nu har givit SJ ökade resurserär en lek med ord som inte motsvaras av en realitet. Sedan noterar jag att intesvarade på minfråga, varför det är fel att ha ett statligt leasingföretag men tydligen braatt ha ett privat leasingföretag för viss verksamhet i samhället, () replik; Jag konstaterar att de 30 miljonerna i allafall icke är mycket mer än kosmetika om man betraktar totalramen för SJ:sinvesteringsanslag. Jag anser därför att den socialdemokratiska motionen inteär realistisk när den gör anspråk pä att det skulle vara fråga om någon våldsamförändring. För projekteringen av dubbelspåret går detfaktiskt åt 27.5 miljoner. Eiftersom ett förslag om utredningar och samrådredan under detta år skall komma på bordet hävdar jag att det inte blir någonnämnvärd försening med verkställandet av beslut om dubbelspåret somen följd av att de pengarna inte anslås . RUNEJOHANSSON (s): Det är inte ofta man här i kammaren har anledning att geen kommunist rätt. Men när det gäller den verkliga anslagsökningen till SJ:sinvesteringar vill jag hävda att har rätt och . Med tanke pä den här debattens utveckling skall jag i dethär inlägget något komplettera när det gäller satsningen påSJ:s rullande Jag vill liksom och också slåfast att ett av de mest positiva inslagen i SJ:s verksamhetden har varit resultatet av lågprissatsningen. Men även dennamedalj kan visa sig ha en baksida. Ingen hade väl trott och hoppats på att enresandeökning inom så som på hade varit möjlig. Jag vill redan nu på en punkt ge rätt,nämligen när han i sitt anförande hävdar att SJ har modern materiel i fråga omlok och vagnar. Det är helt korrekt att SJ internationellt sett haften mycket hög standard pä sin lok- och vagnpark. Men den hittillsvaranderesandeökningen innebär otvetydigt ökade påfrestningar både på personalen ochpå den rullande materieien. Risken är att resultatet härav blir att underhålletmåste eftersättas. I en krissituation kan detta accepteras ,men sedan kommer raset desto snabbare. Går lok eller vagnar sönder kommer snartinga reserver att kunna sättas in. På grund av att bristen pä lok och vagnarkommer att öka tvingas SJ att köra så länge vagnparken håller. Om SJ inte fårtillräckliga resurser för att förnya och anpassa lok och vagnar till det ökadebehovet kan det medföra att resenärerna på nytt flyr SJ. Det kan knappast varai någons intresse. Därför är det av största vikt att SJ tillförsäkras nödvändigförnyelse av sin maskinpark och att man har tillräcklig kapacitet när detgäller underhåll och revisioner. Detta slog också fast med anledningav trafikutskottets betänkande 1978/ 79:18, som behandlades i kammaren den 1juni . Jag vill i detta sammanhang också hävda att 60 miljoner iökade anslag när det gäller den rullande materielen är av stor betydelse förSJ. I sina anslagsäskanden begär SJ 130 miljoner för lok. 158 miljoner förmotorvagnar. 84 miljoner för personvagnar och 128 miljoner för godsvagnar.Dessa äskanden är, såvitt jag kan förstå, både väl underbyggda och nödvändiga.Man skulle nästan våga påstå att de kan vara tilltagna i underkant. Menlikväl prutar kommunikationsministern 61 miljoner, som han ipropositionen påstår: "Mitt förslag till investeringsram innebär attprogrammet kan genomföras i väsentliga delar." Enligt kommunikationsministernkan man alltså skära bort av de äskade anslagen och ändå genomförainvesteringsprogrammet. Till detta ansluter sig den borgerliga majoriteten. Det socialdemokratiska förslaget om en ökning avinvesteringsramen skulle ge SJ välbehövliga resurser att snabbt möta de kravsom jag här kortfattat försökt beskriva. Denna resursökning kolliderar på intetsätt med den långsiktiga investeringsplan som SJ f. n. håller på att jobbafraM. Låt mig ta ett konkret exempel för att belysainvesteringsbehovet hos SJ. SJ har ungefär 750 ellok, varav inånga nu ärganska hart slitna. Man räknar med en avskrivningstid av . även om denverkliga livslängden är något längre vid normal drift. Rent matematiskt innebärdetta att det för att man pä skall kunna hålla lokparken intakt vidnuvarande volym krävs en nyinvestering på 30 lok . SJ får 17 lokper år. Med denna investeringstakt kommer investeringsbehovet ofrånkomligenganska snart att kräva mycket stora ekonomiska insatser. Då hjälper enligt mittsätt att se inga frälsarkransar i form av leasingrekommendationer. Vi anser oss mot denna bakgrund ha goda skäl atttillstyrka SJ:s yrkande men finner däremot motiveringen förutskottsmajoritetens yrkande om avslag pä vår motion synnerligen tunn. I denhänvisar man endast till arbetet med och till detstatsfinansiella läget. Jag kan, fru talman, i detta sammanhang inte underlåta attmed några ord beröra motion nr 911, som väckts av en grupp centerpartistiskaledamöter i TU. Låt rnig bara citera några rader ur denna motion: "SJ:s underhåll av lok och vagnar är i behov av enbättre planering, och den tillgängliga reservkapaciteten torde inte varatillräcklig." Vidare skriver man: "Skall lågprissatsningensintentioner följas upp i ett litet längre perspektiv, måste SJ kunna svara uppmot de krav som bl. a. ställs från resenärer och personal påpersonaldimensioneringen." Jag delar helt dessa uppfattningar, och de stämmer ocksåöverens med vad vi framhåller i den socialdemokratiska motionen. Men dessa kravplus de sju andra i denna centermotion förutsätter ekonomiska insatser utövervad som föreslås i budgetpropositionen. Därför hade det varit ganska naturligtom centerpartisterna i utskottet hade ställt upp bakom det socialdemokratiskaförslaget. Det kan väl inte vara så att går ut och flaggar med en såpass omfattande motion som det här gäller utan att mena allvar med den. Vi är tydligen helt överens om att satsningen på SJ måstefortsätta i enlighet med trafikpolitiska beslut, och för detta behövsökade investeringsinsatser. Slutligen, fru talman, några ord om det särskilda yttrandesom socialdemokraterna fogat vid betänkandet och som gäller förslaget attutreda förutsättningarna för ett statligt övertagande av NKLJ-banan. I vårtyttrande hänvisar vi till att av transportvolymen på NKLJ-banannumera har förts över till landsvägstransport. Denna utveckling är olycklig avbåde transportekonomiska och trafiksäkerhetsmässiga skäl. I utredningsdirektiven till SJ skriverkommunikationsministern bl. a.: "Vid etappindelningen bör beaktas demöjligheter som kan finnas att genomföra projekten på ett sätt som är iöverensstämmelse med sysselsättningspolitiska mål vid olika tillfällen och iolika regioner." Med hänvisning till detta kan det vara rimligt attaktualisera frågan om upprustning och förstatligande av denna handel. Med det anförda yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna. RUNETORWALD (c): Jag vill i detta inlägg redovisa bakgrunden till ochinnehållet i det som utskottets centerpartister skrivit i ett särskilt yttrandevid trafikutskottets betänkande 1979/80:10. Folkpartiregeringen framlade en trafikpolitiskproposition där man redovisade sin uppfattning åtminstone om hurtrafikpolitiken borde utformas för att ge landet en hygglig trafikförsörjning.Vi fann många brister i propositionen och medverkade tillsammans med bl. och till många förbättringar på de punkter somtogs upp i denna proposition. På ett antal punkter kom vi dock dess värre inteöverens och kunde inte ställa oss bakom de ställningstaganden som gjordes avutskottsmajoriteten i trafikutskottets betänkande 1978/79:18 utan tvingadesreservera Oss. Vi kunde exempelvis inte acceptera majoritetensuppfattning att man redan då, våras, skulle fastställa vilken omfattningriksnätet skulle ha och att det var på det som SJ:s investeringar i framtidenskulle koncentreras. Vi menade att detta skulle få förödande effekter förglesbygdsjärnvägarna och skulle motverka de regionalpolitiska mål som vi iövrigt strävar efter att uppnå. Men eftersom besluten togs så sent som i vårashar vi funnit att det inte är rimligt att reservera oss på alla de punkterdär vi egentligen inte delar majoritetens uppfattning, utan vi har genom detsärskilda yttrandet velat markera att vi egentligen, på flera punkter, harenannan uppfattning än riksdagsmajoriteten och utskottsmajoriteten. Vi anser t.ex. fortfarande att det är felaktigt att styra investeringarna till detrafikstarka bandelarna. De bör i vart fall inte uteslutande koncentreras dit. Vi lyckades dess bättre få riksdagsmajoriteten bakomoss när det gällde att rädda och öka investeringarna för den. Jaguppfattar majoritetens skrivning i fjolårets utskottsbetänkande så, attinlandsbanan skall ingå i riksnätet och därmed alltså vara säkerställd förframtiden. Vi noterar också med tillfredsställelse att ytterligare 20 miljoneravdelats i årets budgetproposition för att rusta upp . Även om vigärna sett att den satsningen varit större får vi nöja oss med detta f. n. Isammanhanget kan det kanske vara av intresse att notera att en fullständigupprustning av inte skulle kosta mer än ungefär ett fjärdedelskärnkraftverk.