prot · G309162 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill ställa en motfråga lill : tala om för kammarens ledamöter hur i praktikenskall kunna tvinga en likaberättigad partner, ett amerikanskt förelag, atlbesluta i en viss riktning? Det skulle vara mycket intressant all få veta hurdet skulle gä till. Skall det ske pä frivillig basis, eller känner Lån nll och , m. m. Johanssontill några tvångsmedel med vilka man kan tvinga det amerikanska företaget? (vpk) rephk: När det först gäller vår motion sä har BengtSjönell fortfarande inte svarat pä frågan om han tycker att man hargjort tillräckliga insatser, framför alll från regeringens sida, för övergångentill civil produktion. Vi har inte sett till några som helst förslag, utöverdem som, vad jag förstår, ursprungligen kommer från Flygmotor ochSaab-Scania, och inte från regeringen. När det sedan gäller frågan om hur man i praktiken skallfå det amerikanska bolaget att gå med på alt beställa flygmotorn från VolvoFlygmotor, så vet jag inte exakt hur deras samarbete fungerar. Men man kanställa villkor för att ge lån, och i detta fall är staten och regeringenlängivare. Då är det upp fill denna samarbetspartner och alt avgöraom de går med på villkoren eller inte. BENGTSJÖNELL (c) replik; Frågan om regeringen har gjort tillräckligthittills är en fråga som framtiden får besvara. Jag är emellertid heltövertygad om alt den utveckling som har startat kommer att fortsätta. Dennya synen på dessa frågor, som omfattas inte bara av regeringen utan av en bredopinion, nämligen att vi måste tillskapa alternativ sysselsättning och en civilproduktion, kommer att utvecklas vidare så fort man över huvud taget har fåttutredningsresurser och finansiella resurser. Men det går inte alt omskapa ensådan här stor och omfattande industri på en kafferast. Det tar sin tid, ochman får ge sig till tåls. Det enda man kan göra är att konstatera att det finnsen insikt om problemet och atl regeringen har färdriktningen klar för sig. Denär helt uppenbar för regeringen, och jag kan försäkra alt del kommerytterligare initiativ i fortsättningen. Jag vill bara erinra om alt de pengarsom staten har lämnat har lämnats endast till den ena parten, till Saab-Scania.Det amerikanska företagel kan man alltså inte bedriva någon utpressning mot medhjälp av de pengar som är utlånade. PER (): Ifrågavarande betänkande gäller närmast hurvi skall kunna omskapa den huvudsakligen militärt inriktade svenskaflygindustrin till atl inriktas på civil produktion. Det är en mycket angelägenuppgift som självfallet kommer alt ta sin tid. De i propositionen föreslagnalånen till och Flygmotor är behövliga för att man skall kunnaklara av den omställningen. Jag hoppas att vi skall kunna inskränka oss till deresurser som anvisas i propositionen, men mycket kommer naturligtvis attbero pä hur Saab-Scanias samarbete med Fairehild och Volvos med kommeratt utvecklas och om projektet kommer att få framgång, så alt mankan skapa sysselsättning genom en ulveckling och tillverkning i . Den diskussion som har förts här i kammaren och även i utskottethar i mycket handlat om huruvida man skulle kunna få till stånd en samordningmellan Saab-Scanias Fairchildprojekt oeh Volvo-Garrettmotorn. Jag tror inte atldet från vår synpunkt vore lyckligt om man försökte göra några bindningar här.För och Fairehild är det helt klart att det finns treförhållandevis likvärdiga motorer - jag säger förhållandevis, eftersomutvärderingen inte ännu är klar. Det är dels Garreitmotorn, dels Pratt &Whitney-motorn, dels en motor frän . Jag vill erinra om attSaab-Fairchild har ett samarbetsavtal pä 50/50-basis, där inte kan dikteranågra villkor. har fått etl bra avtal med Fairehild, genom vilket manförlägger av utvecklingen av det nya kortdistansplanet till . Detställer sig alltså mycket svårt för oss här i atl i samband med attvi anvisar ett lån, åtminstone om del skall ges på någorlunda kommersiellavillkor, påtvinga detta samarbetsprojekt en viss motor som man inom projektetinte finner vara ekonomiskt försvarbar. I reservation 1 talas det om att "intebör göra strängt kommersiella överväganden" vid bedömningen av vilkenmotor man skall använda sig av, utan att man skall se till "utvecklingenför svensk flygindustri". Jag måste säga att jag ställer mig litetoförstående lill varför man över huvud taget har avlämnat denna reservation.Som jag ser det måste och Fairehild se till möjligheterna att lyckas medprojektet med avseende på försäljningen pä världsmarknaden. Marknaden för dennatyp av plan omfattas av ungefär 1 800 enheter . Av dessa kan maximalt 20säljas i . Det är alltså fråga om att lyckas på världsmarknaden i hårdinternationell konkurrens. Det gäller då att ta den motor som har störstaförutsättningar att tillsammans med Saab-Fairchildplanet bli möjlig att sälja,så alt man kan skapa tillverkning i . Jag vill också kommentera del sade oehsäga att del inle är fråga om hell amerikanska motorer. Både Pratt &oeh har klart uttalat att det bör bli legotillverkningi av dessa motorer. Frågan gäller om man skall förlägga tillverkning avmotordelar lill eller fill . Jag kan inte se annat än attäven den socialdemokratiska reservationen indirekt utmynnar i att utvecklingenför svensk flygindustri gynnas bäst om man väljer den motor som gör attSaab-Fairchildprojektet kan lyckas kommersiellt bryta för svenskflyginduslri och som onödiggör ytterligare insatser av svenska skattemedel föratt få till stånd civil produktion. Jag vill även tillägga att om vi över huvud tagel skalldiskutera atl från ställa några absoluta villkor, så talar alll i dagför atl det s. k. skulle stjälpas om vi föreskriverGarrettmotorn i stället för någon annan motor som bättre skulle gynnaprojektet. Jag ställer mig frågande till varför reservation 1 överhuvud taget har avgivits, eftersom man knappast kan framtvinga en olämpligmotor i det här sammanhanget. Vad det gäller är om projektet alls kangenomföras, om man Lån till och , m. m. Lån till och , m. m. inle fåranvända den motor som är mest lämpad. Beträffande vpk-motionen tycker jag alt man helt kort kankonstatera alt det här rör sig om de åtgärder som regering oeh riksdag haransett vara lämpliga att föreslå . Vi vet inle hur Garrettmotornkommer att lyckas. Det gäller ju inte bara att sälja lill Saab-Fairchild, utanman måsle sälja på världsmarknaden lill ett antal olika flygplanstillverkare.Förelaget måste lyckas precis som Saab-Fairchild. Hur man kommer alt lyckasavgör om ytterligare statliga insatser blir nödvändiga för att i acceptablaformer klara konverteringen av denna industri till civil produktion. Jag ber att få yrka bifall till hemställan inäringsulskottets betänkande nr 63. (vpk) replik; Del som Per sade om vpk-motionenmåste jag tolka så, att han menar att det som han nämnde är det enda som statenbehöver göra närdet gäller övergången lill civil produktion. Han menar alt viskall pröva med detta. Lyckas det skulle alltså arbetena säkras på oeh på utan atl man behöver vidta ytterligareåtgärder när det gäller civil produktion, t. ex. dem som flygindustridelegationenhar föreslagit. Jag tycker att det är litet märkligt, om denna uppfattning ärriktig. Såvitt jag förstår är den allmänna meningen alt det behövs betydligtfler åtgärder för alt man skall kunna gå över till civil produktion. PER () replik; Naturligtvis kan detkomma alt behöva vidtas betydligt fler åtgärder. Det har föreslagits ett antalolika mindre projekt, men som säkert har noterat är detförhållandevis smä projekt. Del är ändå fråga om huruvida Garrettmotorn ochSaab-Fairchildplanet kommer alt få ett marknadsgenombrotl. Blir del ettmarknadsgenombrott, finns det ingen anledning att vi i denna kammare anslår merpengar till förelag som kan klara denna övergång själva. HILDINGJOHANSSON (s): betänkande bygger i så höggrad pä den debatt som industriministern oeh jag förde med varandra ikammaren att jag anser det motiverat alt gå in i diskussionen även . Jagblev den gången förvånad över den passivitet som kännetecknade industriministernnär det gällde att åstadkomma en samordning mellan flygplans-ochflygmotortillverkningen pä den civila sidan. Del var naturligt att jag började fundera över vad somkunde ligga bakom denna passivitet. Här gäller det all använda statliga medel.Delfinansieringen innebär, som var och en förslår, atl staten gör betydandetillskott. Efter att ha läst näringsutskottets betänkande och lyssnat tillmajoritetens båda företrädare ställer jag mig ännu mera frågande. Skälet tillpassiviteten är uppenbarligen inte att man anser att det skulle innebära enfördel att ha en motor somär tillverkad helt utanför gränser. Inle heller är skälet, såvitt jagförstår, att man har kunnat visa att den motor som avses bli tillverkad vidVolvo inle fyller de prestandakrav som man har rätt att ställa. I stället har jag tolkat utskoltets betänkande ochuttalandena här i kammaren på det sättet att det är principer som man rider på.Man menar all det är fel att staten skall vara aktiv på delta område.Passiviteten upphöjs till det grundläggande. Meningen är att man skallöverlämna åt företagen och åt konkurrensen att bestämma hur statliga medelskall användas. beviljar här etl lån på 350 milj. kr. åt ett företag.Men hur dessa statsmedel sedan används låter man företaget bestämma. Man villinle ens göra etl uttalande om att regeringen aktivt skall verka för att detcivila flygplanet, för vilket staten ställer dessa medel till förfogande, skallförses med en motor frän en annan svensk industri, som man lämnar elt län om160 milj. kr. Visar inle detta hur farlig passivitetsprincipen är? Jagskulle faktiskt vilja be kammarens ledamöter alt fundera överkonsekvenserna av det ställningstagande som majoriteten inom näringsutskoltetbjuder in oss att ta. kan aldrig, lika litet som regeringen, flyttaöver sitt ansvar för statens finanser lill någon annan. Men del är vadmajoriteten inom näringsutskottel nu är i färd med alt göra. Här kansituationen bli den atl vi beviljar etl län till utveckling av en civil svenskflygmotor men den kommer inte atl användas i elt svenskt flygplan, till vilketvi beviljar stora belopp. Fundera över konsekvenserna för den svenskaflygindustrin av etl beslut i enlighet med majoritetens förslag inäringsulskottel! Här finns elt enastående tillfälle att utnyttja den mycketstora tekniska kapacitet och yrkeserfarenhet som den svenska flygmotor- och densvenska flygplansindustrin representerar genom en samverkan mellan dessa två.Men denna möjlighet kan lätt förspillas. Vilken framtid har flygmotorindustrini om man inte ens vill använda den motor man där tar fram i ett svensktcivilplan? Man talar om att här gäller att konkurrera påväridsmarknaden, men man tänker bara på den konkurrens man kan göra påflygplanssidan. Men hur skall en svensk flygmotor kunna konkurrera påvärldsmarknaden om man från svenska flygplanstillverkares sida säger; Vi väljeren annan motor? Det tål atl fundera litet över - såvitt man inle avser alt vibara skall ha en flygplanstillverkning tillsammans med etl amerikanskt företagoch strunta i flygmolortillverkning i . Men avser man det, då tycker jagatl man skall säga del frän den här talarstolen. Man manar nu fram bilden av de stora riskerna för enfarlig socialism om staten lägger sig i hur statliga medel skall utnyttjas.Detta är en ny näringspolitisk princip. Staten skall lämna över åt förelag altbestämma detta, om det inte skall vara fråga om en farlig socialism, som man påborgerligt håll skall motarbeta. Det skulle vara väldigt intressant om man finge lyssnatill ett samtal mellan företrädare för den liberala regeringen i ochsvenska statsråd eller Lån till och , m. ni. Lån till och , m. m. varförinte borgerliga ledamöler av näringsutskottet. I ställer staten uppvillkor för lån till flygplanstillverkning, nämligen det villkoret att man -sålångt möjligt - skall använda motordelar som tillverkas i . Majoriteten uttalar också att det inte går att ställa kravpå samverkan här, därför att ett amerikanskt företag är inblandat. Låt mig fåupprepa: Här gäller det hur svenska statliga medel skall användas. Det kan viväl ändå inte, , lämna över åt amerikanska företag att bestämma? Jag reagerar faktiskt utifrån konstitutionella och ävennationella utgångspunkter mot ett betraktelsesätt av denna typ - atl vi intekan ställa villkor därför att ett amerikanskt företag inte skulle godkännadetta. Det är sällan man hör uttalanden av det här slaget iSveriges riksdag. Men det amerikanska företaget lär inte tveka om att det ingårstatliga medel i det finansieringsunderlag som finns för flygplanet. Till detta kommer dä de sysselsättningspolitiskakonsekvenserna. Det uppstår svårigheter i , om Flygmotor intekan fä beställningar på de flygmotorer som staten nu ger lån lill. Man får entillverkning för den aktuella motorn, men man får en tillverkning också förframtiden. Även om man inte i övrigt delar min syn pä den svenskafinanspolitiken och den svenska näringspolitiken borde man väl ändå varaintresserad av att det skapas sysselsättningstillfällen i . För dessasysselsättningstillfällens skull borde man vara beredd alt övergepassivilelsprincipen och kunna förena sig med reservanterna om att uppmana regeringenatt aktivt verka för att skall förse sitt flygplan med en motor från VolvoFlygmotor. År det en farlig socialism som man i den borgerliga ideologins namnmåste säga bestämt nej till? Jag har sä svårt att förstå det. Kan man inteanlägga vanliga vettiga sysselsättningspolitiska perspektiv på en sådan sak?Kan man inte vara mån om att utveckla den svenska flyginduslrin även påmotorsidan? Kan man inle vilja vara med om att slå vakt om den gamla svenskaprincipen att det är staten som bestämmer hur statliga medel skall användas?För mig ter det sig som fullständigt naturligt alt man får lill stånd ettsamarbete pä denna punkt. Jag ansluter mig till det yrkande som IngvarSvanberg har "ställt. I detta anförande instämde och Lars-ÅkeLarsson (båda s). PERWESTERBERG (m) replik: Vi har inte frän den borgerliga majoriteten inäringsutskottet talat om socialism. Vi har inte velat vara på någol viskritiska mot att det skall bli sysselsättning. Tvärtom - genom att vi haragerat som vi gjorl anser vi oss slå vakt om sysselsättningen i påbästa sätt. Samordning i alla sammanhang lär knappast ge ökad sysselsättning. För det första vill jag påpeka för attdet är inte ett företag som är inblandat i den här flygplanstillverkningen ochmotortillverk- ningen,ulan två. Det är dels , dels Fairehild - det ena med Flygmotor,det andra med . Dessa tvä är partner. Skulle man från amerikansk sida när det gäller amerikansktillverkning ställa samma villkor, skulle naturligtvis alla sarnarbelsprojektav denna art över gränserna komma att torpederas. För del andra undrar jag vad menar medatt vi skall värna om sysselsättningen i genom alt föreskriva att manskall använda sig av Garrettmotorn. Det är väl ändå sä, , attdet måste fram en konkurrenskraftig motor i i samarbete med -omvi skall få sysselsättning. Lyckas dessutom Fairehild tillsammans med medsin flygplanstillverkning, kommer vi också alt få tillverkning av de medGarreitmotorn konkurrerande motorerna i , och det ger sysselsättning, omän inte i Trollhätteomrädet - hemtrakter. Jag förstår inte riktigt . Det måste ändå vara så att man väljer de resp. samordningar ochkonstruktioner som skapar förutsättningen för att man skall kunna sälja deprodukter man har till sitt förfogande. Jag skulle även vilja fråga , om han inteinser att det har varit fråga om en förhandling mellan staten och resp. förelagdär man för att ge lånen till resp. företag har ställt upp statuterna ochvillkoren i de förslag som regeringen har lagt på bord. Är HildingJohansson beredd att, exempelvis när har legotillverkning av motordelartill Douglasfab-rikerna, även se lill alt man då - från exempelvis flygbolagetSAS, som är delägare i - endast skall köpa Douglasmaskiner? Det skullenaturligtvis gynna sysselsättningen i , men det skulle knappast gynnaSAS. Lån till och , m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HILDINGJOHANSSON (s) replik: När jag sade att man hade manat fram denfarliga socialismen här i debatten var min replik inte riktad lill PerWesterberg, utan lill , som faktiskt förde in det resonemanget idebatten. har han inte tillfälle att vara närvarande, och jag får alltsåinte möjlighet att diskutera detta med honom. Jag har läst utskottetsbelänkande ordentligt, men där står del inte. Jag tror inte heller alt man är emot tanken pä att skapasysselsättning i . Men är det en riktig metod atl skapa sysselsältningatl vara så passiv atl man inte ens vill göra ett uttalande om att regeringenskall utveckla aktivitet för att få till stånd den samordning det här gäller?Självfallet är en samordning inte alllid nödvändig, men jag betraktar Sverigesom ett så litet land att vi inte har räd alt ha tvä konkurrerande flygplansindustrieroch inte heller två konkurrerande flygmolorinduslrier. Om jag fattade densenaste talaren rätt var han i färd med att vilja skapa sådan konkurrens -i 9 protokoll 1979/80:162-163 Nr 162 och någonting annat i . År ett så slort Onsdaeenden industriland att vi har råd medsådan konkurrens? Jag har inte sett något 4 iuni1980 exempel på del. I stället är det viktigtall våra resurser samordnas. Sedan kan det hända all den ärade talaren inle har något intresse av atl vi Lån till Saab- '" sysselsättning i . Men även med risk för atl blibeskylld för ABoch lokalpalriotism måsle jag säga atl vi har behov av ökad industriell VolvoFlygmotor sysselsättning i och att jag är beredd attverka för detta. AB m m Jag har svårt atl se varför manskall skapa en svensk konkurrens här. talar omatt man skall ha en flygmotor som är internationellt konkurrenskraftig. Jagdelar den uppfattningen. Men jag kan inte se all del skulle vara möjligt atl iSverige få fram två motorer som bägge två är konkurrenskraftiga på detinternationella fältet. PER () replik: Det är inle fråga om alt i få framtvå konkurrenskraftiga motorer, utan det är fråga om dels att Flygmotortillsammans med en amerikansk tillverkare håller pä atl utveckla en motor, delsatl kan få möjlighet lill legotillverkning av en annan motor, omdet visar sig att erfordrar det eller har större möjligheteratt lyckas på världsmarknaden om man får tillfälle att utnyttja den andramotorn. Jag är fortfarande litet förvånad överreservationen 1. som är förespråkare för. Ställer dennakammare krav pä atl Saab-Fairchild skall ha Garrettmotorn även om denna ärmindre förmånlig än konkurrerande motorer, faller , ochdet lär inte gynna sysselsättningen vare sig i eller i . Jag ber ånyo att få yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande. () replik: Man har inle i debatten kunnat visa att den motorsom Flygmotor tar fram tillsammans med elt amerikanskt förelag ärpreslanda-mässigt så dålig att den bör mönstras ut - att den är en sämre motor,som man av denna anledning behöver kassera i eller . Till detta vill jag lägga alt det är ganska märkligt altingen har diskuterat den finansiella sidan av den här frågan. Etl av de skälsom jag åberopade i mitt huvudanförande var atl när staten ger bidrag ellerbeviljar lån är del ändå nödvändigt för staten inle bara alt ha insyn i verksamhetenutan också att påverka hur medlen används. Del är helt enkelt vår skyldighetsom riksdag atl påverka pä det sättet. Men tydligen vill den borgerligamajoriteten i näringsutskoltet att denna uppgift skall lämnas överåt ett enskilt företag i i samarbete med ett företag i . Talmannen anmälde att PerWesterberg anhållit att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätttill ytterligare replik. KERSTINANDERSSON i Fljärtum (c); De flesta här i kammaren skulle väl gärnaskriva under på s-reservationens ord om att det vore bra om Saab-Scanias nyaflygplan fick en lill stor del svenskbyggd motor - i synnerhet vi från norraÄlvsborg och , som vet vad sysselsättningen på Flygmotorbetyder för trakten. Den höga tekniska kunskap som man har inom företaget därmåste vi ta vara pä för framtiden. Men vi vet också atl när det gäller etl kommersielltföretag kan man inle gä ut och säga atl vi måste la en speciell motor, för dåsätts ju konkurrensen och alla förhandlingsrutiner ur spel. Motorn måste varabra. Vore det elt militärt plan - som staten beställer - kunde det varaannorlunda. I likhet med utskottsmajoriteten och i enlighet med vadindustriminister sagt i ett frågesvar litar jag hell pä Flygmotoroch dess samarbetspartner när det gäller motorns prestanda oehtillförlitlighet och när det gäller möjligheten att i konkurrens med andraföretag erhålla ordern från oeh dess samarbetspartner har tydligen inle samma tilltro till deras förmåga. Det ligger elt mycket stort ansvar på Saab-Scania.Företaget har stort inflytande pä valet av motor, bl. a. genomatiman har ekonomisk del i det aktuella flygplansprojektet. Man har stora möjligheteratt vid sin bedömning ta med i beräkningen vad det skulle betyda för Sverigesamt Flygmotor och dess utveckling och ställning i världen inom delhögteknologiska området om detta förelag får ordern. Regeringen har inte formella möjligheter atl gripa in,även om skyller pä regeringens passivitet. Vi litar ifrånutskottsmajoritetens sida pä regeringens aktivitet utan att vi behöver göranågra tillkännagivanden till regeringen. Det gäller verkligen för , som färdetta storalån, att också visa sitt ansvar för att övriga industrier skall kunna överlevaoch alt de inte av rädsla för konkurrens försöker stoppa en svenskbyggd motorom den f. ö. är tekniskt likvärdig med andra motorer. Jag vet all industriminister är förhoppningsfulloch optimistisk om Flygmotors konkurrenskraft när det gällermotortillverkningen, och jag vill därför yrka bifall lill näringsutskottetshemställan i betänkande 63. Lån till och , m. rn. Jag hade inte väntat att anföra några andra synpunkter än dem hon log upp. Honsätter sin lit tillregeringen, till i och lill ett amerikanskt företag somsamverkar med det svenska företaget. Måtte hon fä rätt. Men det finns elt bättre sätt - detär alt rösta pä reservationen. Den ger större garantier. Utskottsmajoritetenvisar en förtröstan som är helt ogrundad eller bygger på lösan sand. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 162 Mom. I Propositioner gavs på bifall lill dels utskoltetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. .o IIc i upplästes oeh godkändes följandevoteringsproposition; ,, I r-i . Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkan- r, de 63 mom. 1 rösiar ja, AB, rn.rn. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 1 av IngvarSvanberg m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 158 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkande 63 mom. 2 röstar ja, den det ej vill rösiar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåIngvar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 159 Nej - 158 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkan de 63 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. 132 Vinner nej har kammaren bifallitreservation 3 av m. fl.