prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — 27. beträffande anslag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet. m. m.att med bifall till proposition 1979/80:100 bil. E 6 skulle den a) godkännaden i propositionen förordade ändringen av grunderna för g stöd tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet, b) bemyndiga regeringen att under /81.i enlighet med vad Energipolitiken som anförts i propositionen, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med bidragtill prototyper och demonstrationsanläggningar, vilken utöver löpande beslutinnebar åtaganden om högst . under /82, c) till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 28. beträffandevissa utbildningsåtgärder i energibesparande syfte att med bifalltill proposition 1979/80:100 bil. 17 punkten E 7 till Vissa utbildningsåtgärderi energibesparande syfte för /81 under fjortonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av , 29. beträffanderegionala energiförsörjningsplaner, m. m. att skulle avslå a) motion1979/80:1407 yrkandet 3 (allmänt), b) motion1979/80:949 (), c) motion1979/80:1402 yrkandet 2 (), d) motion1979/80:1777 (), e) motion1979/80:1900 (), 30. beträffandeenergiföretag i att skulle avslå motion 1979/80:962, 31. beträffandeenergisparande i gatu- och reklambelysning att skulle avslåmotionerna 1979/80:947 och 1979/80:1411. 32. beträffandeenergisparande inom televisionen att skulle avslå motion1979/80:1401, 33. beträffande pilotanläggning för framtida energisystem,m. m. att skulle avslå motion 1979/80:950 och motion 1979/80:2055 yrkandet a i ifrågavarande del, 34. beträffandeberedskapsplan för en oljeförsörjningskris att med bifall till motion1979/80:1432 och motion 1979/80:2056 yrkandet 4 som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört, 35. beträffande enkatalytisk kracker att skulle avslå motion 1979/80:2056 yrkandet 5, 36. beträffandeförstatligande av oljehandeln m. m. att skulle avslå motion1978/79:542 yrkandet 3 och motion 1979/80:566 yrkandet 5, 37. beträffande satsning på gas att skulleavslå motion 1979/80:1444, 38. beträffande naturgasnät i Syd- ochVästsverige att skulle avslå motion 1979/80:1398, 39. beträffande medelstillskott tillSwedegas att skulle avslå motion 1979/80:2057 yrkandet 5, 40. beträffande introduktion avnaturgas m. m. att med bifall till 15 Nr 168 proposition 1979/80:170 mom. 5-8skulle Tisdaeen den godkänna avtalet mellan och 10 iuni1980 omnaturgassamarbete, b) godkänna de i propositionen förordaderiktlinjerna för genomförande Energipolitiken ' av , c) medge att medel fick tasi anspråk från investeringsanslaget Kraftsta tioner m. m. för förvärv av Svenska Gasföreningens Service AB:s aktier i och att därefter samtliga statens aktier i fick överlåtas till Svenska , d) till Förskottsbetalningför transport av naturgas för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 41. beträffande ökadanvändning av inhemska bränslen m. m. att skulle avslå a) motion1979/80:201, b) motion 1979/80:964, c) motion1979/80:1406, d) motion1979/80:1767, 42. beträffande målför användning av inhemska bränslen att skulle avslå motion1979/80:2055 yrkandet d och motion 1979/80:2060 yrkandet 4, 43. beträffandeforskningsstation i m. m. att skulle avslå motion1979/80:1849 yrkandena 2, 3 och 4, 44. beträffandeprogram för solvärme att skulle avslå motion 1979/80:438, 45. beträffandeutbyggnaden av små vattenkraftverk att skulle avslå motionerna1979/80:562 och 1979/80:1426, 46. beträffandeeffektivisering av befintliga vattenkraftanläggningar att skulleavslå a) motion1979/80:1434, b) motion1979/80:1544 yrkandet 1 c. 47. beträffandeåtgärder för alternativ produktion av elkraft att skulle avslå motion1979/80:951, 48. beträffandemedelstillskott till Svenska att med bifalltill proposition 1979/80:100 bil. 17 punkten E 10 skulle a) godkänna de ändringar avgrunderna för stöd till prospektering efter olja och naturgas som förordats i propositionen, b) till Medelstillskotttill Svenska för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 49. beträffande solmätningvid att med bifall till proposition 1979/80:100 bil. 17 punkten EU till Solmätning vid för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reserva tionsanslag av , 16 50. beträffande skiffer, uran m. m.att skulle avslå a) mofion1978/79:1014 yrkandena 2, 3, 4 och 5, b) motion 1979/80:1544 yrkandet 2 a, c) motion1978/79:2006, 51. beträffande utbyggnad av kraftvärmeverk m. m. attriksdagen skulle avslå a) motion1979/80:566 yrkandet 4, b) motion1979/80:2060 yrkandet 1, 52. beträffande industriellmottryckskraft att skulle avslå motion 1979/80:566 yrkandet 3, 53. beträffande storstädernasvärmeförsörjning att med bifall till motion 1979/80:2056 yrkandet 10,med anledning av motion 1978/79:1476 i ifrågavarande del och med avslag påmotion 1978/79:2026 och motion 1979/80:1544 yrkandet 2 c, som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 54. beträffande anslag tillkraftstationer m. m. samt vissa borgensåtaganden att med bifall tillpropositionen 1979/80:100 bil. 17 punkten E 1 skulle a) besluta att den av statensvattenfallsverk disponerade rörliga krediten i sänktes från600 . b) bemyndiga regeringen att tecknaborgen för lån till bolag i vilka förvaltade statensaktier intill sammanlagt 7 , varav högst . för låntill eldistributionsföretag, c) till Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m. m. för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av 1 , 55. beträffande statensvattenfallsverks redovisningsprinciper att skulle avslå motion1979/80:1778. 56. beträffande uppförande av vissakraftvärmeverk m. m. att skulle avslå motion 1979/80:2060 yrkandet 5, 57. beträffande ombyggnad av oljeeldadekraftvärmeverk att skulle avslå motion 1979/80:2060 yrkandet 3, 58. beträffande byggande av 800kV-ledningar att skulle avslå motion 1979/80:1544 yrkandet 2 d, 59. beträffande åtgärder för Forsmarkatt skulle avslå motion 1979/80:1785 yrkandet 2, 60. beträffande oljelagringsanläggningi att skulle avslå motion 1979/80:1785 yrkandet 6. 61. beträffande elkraftsproduktion iNorrbotten att skulle avslå motion 1979/80:1546 yrkandet 3, 62. beträffandeövervinster i vattenkraftsproduktionen att skulle avslå motion1979/80:2056 yrkandet 11, 63. beträffandeökade insatser för forskning rörande inhemska bränslen att skulleavslå motion 1979/80:1544 yrkandet 3 a i ifrågavarande del, 64. beträffandeenergiskogsodling att skulle avslå motion 1979/80:2046, En er gip olitiken 2 protokoll 1979/80:168 65. beträffande lantbrukets möjligheteratt bidra till energiförsörjningen att skulle avslå motion1979/80:2060 yrkandet 6, 66. beträffande biologisk energi- ochresurshushållning att skulle avslå motion 1979/80:2058, 67. beträffande forskning rörandemetangas att skulle avslå motion 1979/80:2055 yrkandet c, 68. beträffande forskning rörandevindkraft att skulle avslå motion 1979/80:1544 yrkandet 3 b iifrågavarande del, 69. beträffande utveckling av vindkraftatt skulle avslå motion 1979/80:2055 yrkandet b och motion1979/80:2060 yrkandet 2, 70. beträffande forskning rörandelättvattenreaktorer att skulle avslå motion 1979/80:1544 yrkandet 3 di ifrågavarande del, 71. beträffande forskning rörandefusionsenergi att skulle avslå motion 1979/80:1544 yrkandet 3 c iifrågavarande del, 72. beträffande forskning rörandeavancerad energiteknik att skulle avslå motion 1979/80:1544 yrkandet3 e i ifrågavarande del, 73. beträffande utträde ur Euratom ochlEA att skulle avslå motion 1978/79:288 yrkandet 2 och motion1979/80:1544 yrkandena 3 f och 3 h, 74. beträffande anslag till energiforskning attriksdagen med bifall till proposition 1979/80:100 bil. 17 punkten F 13 och med avslag på motion 1979/80:1544 yrkandena 3 a-3 e i ifrågavarande delar skulle a) bemyndiga regeringen att /81, i enlighet med vad som anförts i propositionen, iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till forskning och utvecklinginom energiområdet som, inberäknat löpande beslut, innebar åtaganden om högst250 . för /82, högst . för budgetåret1982/83 och högst . för /84, b) till Energiforskning för budgetåret1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 75. beträffande anslag till Studsvik Energiteknik ABatt med bifall fill proposition 1979/80:100 bil. 17 punkterna F 14-F 16 för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisade a) till Bidrag till verksamheten vid ett reservationsanslag av . b) till Energiteknisk forskning ochutveckling vid ett reservationsanslag av 1 000 000kr., c) till Medelstillskott till ett reservationsanslag av , 76. beträffandeverksamheten vid Studsvik att skulle avslå a) motion1979/80:1015 yrkandet 1 och motion 1979/80:1404 yrkandet b) motion 1979/80:1404 yrkandet 2, c) motion1979/80:1433. 77. beträffande energitekniskt centrum i attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1445. 1. beträffande riktlinjer för kärnkraftens roll ienergisystemet av , och (allam) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till proposition 1979/80:170 mom.1 i ifrågavarande del och med anledning av motion 1978/79:1476 i ifrågavarandedel och motion 1979/80:2056 yrkandet 1 samt med avslag på motion 1978/79:288 yrkandet1 i ifrågavarande del och motion 1979/80:2057 yrkandena 1 och 2 godkände ipropositionen angivna riktlinjer. 2. beträffande energipolitik idecentraliserad samhällsstruktur av , och (alla c) som ansett att utskottet under 15 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1407 yrkandet1 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande samhälletsinflytande i av (), (), (), (), Per () och () som ansett att utskottet under 17 bort hemställa att skulle avslå motion 1979/80:2056 yrkandet 2, 4. beträffandestyrelserepresentation för samhället i vattenkraftföretag och oljebolag av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 18 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:969 ochmotion 1979/80:2056 yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 5. beträffande energiföretag iNorrbottens län av , och (alla c) som ansett att utskottet under 30 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:962 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. beträffande katalytisk krackerav , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 35 bort hemställa att med anledning avmotion 1979/80:2056 yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. 7. beträffande mål för användning av inhemska bränslen avBirgitta , och (alla c) som ansett attutskottet under 42 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1979/80:2055 yrkandet d och motion Nr 168 1979/80:2060 yrkandet 4 som sinmening gav regeringen till känna vad den reservanterna anfört, 8. beträffande storstädernas värmeförsörjning av , Enersipolitiken och (alla c) som ansett att utskottet under 53 bort attriksdagen med bifall till motion 1978/79:2026 och motion 1979/80:1544 yrkandet 2c samt med anledning av motion 1978/79:1476 i ifrågavarande del och motion1979/80:2056 yrkandet 10 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 9. beträffandestatens vattenfallsverks redovisningsprinciper av , och (alla c) som ansett att utskottet under 55 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1778 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 10. beträffandeövervinster i vattenkraftsproduktionen av mar. och (alla m) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Till betänkandet hade fogats åttasärskilda yttranden av , och (ajla c): beträffande riktlinjer för kärnkraftens roll ienergisystemet, 2. beträffandehushållning med energikvalitet, 3. beträffandeökad användning av inhemska bränslen m. m., 4. beträffandeskiffer, uran m. m., 5. beträffandeutbyggnad av kraftvärmeverk ni. 6. beträffandebyggande av 800 kV-ledningar, 7. beträffandeforskning rörande metangas och 8. beträffandeutveckling av vindkraft. När fattade beslut om att vi skulleha en folkomröstning om kärnkraftens roll i vår framtida energiförsörjning varåsikterna i landet vitt skilda om energipolitiken. Man hade inte bara olikauppfattning om kärnkraftens roll. Det fanns också många bland medborgarna somansåg omröstningen onödig. Man sade att den rörde en alltför komplicerad fråga. - två och en halv månad efter omröstningen - kan vikonstatera att läget både här i och inom den allmänna opinionen är helt annorlunda än före omröstningen. Oavsett om man tycker bra eller illa om folkomröstningen och om dess resultat, så står det klart att genom diskussionen före folkomröstningen och omröstningens resultat har grunden 20 lagts för en handlingslinje ienergifrågan. Vi har på detta sätt fått en betydandeenighet i energipolitiken. Vi skall avveckla kärnkraften. Detta skall ske medhänsyn till behovet av elektrisk kraft, sysselsättning och välfärd. Denuvarande reaktorerna skall användas under högst sin tekniska livslängd, dvs.den sista reaktorn kan användas fram . Enighet råder om att man börsatsa på alternativa energikällor, helst inhemsk produktion. Enighet råderockså om att vi måste spara och komma bort från vårt stora oljeberoende. Någon kritik i efterhand mot att omröstningen anordnadeshar knappast kunnat märkas. Det är nära nog en allmän uppfattning attfolkomröstningen hade sitt värde. Självfallet råder inte enighet i alla frågor - det visardet betänkande från näringsutskottet som vi behandlar här . Det kan tyckasatt det är många reservationer och särskilda yttranden, men ser man närmare pådem rör de -även om det gäller i sig mycket viktiga frågor- knappast självagrundvalarna för den fortsatta energipolitiken. Det finns alltså, enligt min mening, nu möjligheter attarbeta med en energipolitik som bygger på en gemensam grundsyn. Avsikten är attdenna politik skall ske dels genom vissa administrativa beslut, dels genompropositioner till . Närmast är en proposition om inrättande av enfond för oljeersättning att vänta . Därefter följer en meraheltäckande energiproposition . Även om det alltså, enligt min bedömning, finns enbetydande enighet om grundvalarna för energipolitiken innebär det inte att visaknar debatt om enskilda frågor. I många frågor är en sådan debatt särskiltönskvärd. Säkerhetsfrågorna - främst rörande kärnkraften men också sådana somrör annan energiproduktion - fordrar t. ex. en ständig uppmärksamhet. Det råderinget tvivel om att säkerhetsdebatten här i landet har åstadkommit mycketkonkret och en höjd vaksamhet. Vi måste behålla denna. En annan viktig fråga, där utskottet verksamt bidragit,rör hur oljan skall kunna ersättas med andra bränslen så fort som möjligt. Detstår klart att den elektricitet vi får från kärnkraften så långt möjligt skallanvändas till detta. Men vi får inte bygga fast oss i elsamhället. Därutöverfordras en successiv övergång till fasta bränslen. Användningen av torv ochflis måste underlättas, men vi måste också - om vi vill vara realistiska ochsnabbt uppnå resultat -satsa på en viss kolintroduktion. Omfattningen av dennaoch de miljömässiga krav som måste ställas därvid måste vi arbeta vidare med.Så fort det är möjligt måste vi fastställa en kolstrategi, så att kommuner ochindustrier vet vad de har att rätta sig efter. Inom energipolitiken måste vi arbeta med en långsiktigplanering. De beslut vi fattar formar vårt energisystem i slutet av dettadecennium och långt in . Det är i många frågor viktigt att vi nutar ställning, även om besluten kan ha vissa negativa konsekvenser, t. ex. förmiljön. Självfallet måste emellertid också sådana intressen beaktas. En vägningav de motstående intressena i en fråga måste få komma till uttryck i beslutet.Det kan däremot vara ödesdigert att underlåta att fatta beslut som behövs fören Nr 168 god planering. Näringsutskottetsbetänkande ger oss en god grund för att TisHacren den ' sådana beslut och för att arbeta vidare. - (): F pQinnlitiken Herr talman! Folkomröstningen i energifrågan föregicks av dystra spådomar.Många uttalade tveksamhet om folkomröstningsinstitutet gick att använda i en så komplicerad fråga som frågan om energipolitiken. Naturligtvisfanns problem med denna folkomröstning - liksom med de övriga vihar arrangerat - men i stort sett vill jag ändå betrakta den nu genomfördafolkomröstningen som en demokratisk framgång. Jag tror t. o. m. att folkomröstningen i det läge som hadeuppstått var en nödvändighet för att bryta handlingsförlamningen på ett viktigtsamhällsområde. Frågan om kärnkraften skar tvärs genom alla partier, ochdessutom var de tre borgerliga regeringspartierna inbördes splittrade.Kärnkraften hade hunnit orsaka två regeringas fall. bör även användasmed försiktighet. Men liksom energiministern anser jag att denna folkomröstninghar fyllt en viktig uppgift. I den känsliga kärnkraftsfrågan blev resultatetklart och entydigt. Högst tolv reaktorer får användas under längst sin teknisktsäkra livslängd, dvs. Ändå ser jag betydande faror i det läge som uppstått efterfolkomröstningen. Det verkar som om många människor och grupper nu tycker kan lämna denna fråga åt sitt öde. Det var väl inte i denna bemärkelse denvar en ödesfråga. Och vart tog alla larmrapporter om avsågade bultar, lösaskruvar och läckande rör vägen? Ser man till massmedia tycks energifrågan nuvara på ljusårs avstånd. Till en del kan detta förklaras av att underregeringen tycks ha utvecklats till någon sorts enfrågeland. Man kastarsig med oerhörd intensitet över en fråga och debatterar denna isolerat. Detgagnar varken sakfrågan eller den allmänna utvecklingen i landet. Framför alltskulle det vara mycket olyckligt om en så viktig fråga som energifrågan nu mereller mindre försvann ur samhällsdebatten. Folkomröstningen har ju bara skapat förutsättningar för enförnuftig energipolitik. Själva arbetet i regering, riksdag, kommuner, företagoch bostadsområden återstår. Det som behövs är konkreta åtgärder för effektivarehushållning och sparande, för införandet av nya energikällor och för att lösavårt största energiproblem, oljeberoendet. Därför är det bra att regeringen nulagt fram en första proposition som i huvudsak grundar sig på linje 2. Avtidsskäl har emellertid en lång rad frågor skjutits till nästa riksdag, ochförst då avgörs om vi skall få en energipolitik värd namnet. Här vilar etttungt ansvar på regeringen, och jag måste tyvärr redan nu uttrycka en viss oro. Energiområdetär ett stort och tekniskt besvärligt område, fyllt av både politiskaoch andra fallgropar. Ingen torde bestrida att det är ett av de departementsområdensom ställer de största anspråken på sin företrädare. 22 Om vi ser oss omkring i världen,finner vi att som energiministrar utnämns någon avde tyngsta politikerna. Så icke i . Det jag nu säger skall på intet sätt riktas mot personligen. Såvitt jag förstår är det inte bara en sympatisk och öppenperson utan på det somär hans område, juridiken, en kompetent person, somförsvararen plats i regeringen. Men placeringen i är motbakgrund av vad jag har anfört olycklig. Utnämningen var ju avsedd att vara ettprovisorium fram till folkomröstningen. Därför valdes en jurist som fick tilluppgift att administrera folkomröstningen och som följd därav ocksådepartementet. Men har vi inte längre råd med ett administrerande avenergipolitiken. Nii krävs initiativ och handling. Därför förvånar det mig inte avsåg att mot bakgrund av folkomröstningens resultat utse någon avsina obestridligen kunniga energipolitiker som ansvarig för fortsättningen. Den fråga som jag måste ställa är därför följande. Är detså, att det även efter folkomröstningen finns så många kvarståendemotsättningar mellan regeringspartierna, så mycket av misstro att man inteklarade av att utnämna en energipolitiker? Skall energipolitiken också ifortsättningen vara en medlarfråga? I så fall är detta mycket illavarslande. reaktion på folkomröstningsresultatet är mycketmärklig. Resultatet framställdes som en seger för . Ändå kunde ju intelinje 3 läggas till grund för framtida politiska beslut. Linje 3 blev inte ensden största enskilda linjen. Detta nederlag för linje 3 kallar centerledaren en segerför . En seger kan det ju bara vara om aldrig menat allvar medtalet om att stoppa kärnkraften. Var avsikten att utnyttja kärnkraften förtaktiska syften, men ändå räkna med att realismen måste segra och att investeringarnai kärnkraften skulle komma till användning? Ja, i så fall har agerandei kärnkraftsfrågan varit en framgång, ja, en triumf. Det var ju tack vare denfrågan som blev statsminister. Misstanken bestyrks ju ytterligare av hur lätt det var förherr att frångå sitt löfte att han aldrig skulle administrera enutbyggnad av kärnkraften. Utan kval startar centerledaren nu aggregat efteraggregat. Tystnaden är total. Och den ekonomi som utan vidare skulle tåla enkapitalförstöring på 70 miljarder före folkomröstningen var efter folkomröstningenså svag att övervägde en tvångslag för att stoppa löntagarna. handlar som vanligt efter regeln "anfallär bästa försvar". I sitt stort uppslagna tal tog moderatledarenockså upp den socialdemokratiska energimotionen och beskrev den på följandesätt: "Den är planhushållningens och i självaverket ett av de mest socialistiska dokument som presenterats och dag.Alla klassiska krav på planhushållning och offentlig kontroll och fackligafonder går igen, men klarare ." Förmodligen är det inte socialdemokraterna som GöstaBohman i första hand vill komma åt. blev ju helt isolerade ifolkomröstningskampanjen. ställde upp bakom linje 2 med dessavvecklingsplan och genomtänkta åtgärder för utveckling av en ny energipolitik. En avveckling av kärnkraften på högst , som centernrekommenderade tillsammans med kommunisterna, skulle ha krävt verkligtdrastiska samhällsingripanden. En hårdhänt planhushållning skulle vara den endamöjligheten att bemästra en sådan situation. Detta är naturligtvis förklaringen till attsocialdemokraterna får fungera som ställföreträdande måltavla, närmoderatledaren inleder sina ideologiska upprensningsaktioner i och anda. Det var ju i samma anförande som moderatledaren medmakalös fräckhet stal liberalismen från . Efter detta kalladesekonomiministern för ficktjuv av utbildningsministern. Visst måste man hållamed om att det inte är några stora kap som ekonomiministern ägnarsig åt. Det lilla som har kvar kunde de väl få behålla. Bär man sigåt på det sättet mot regeringsbröderna, kan naturligtvis inte visocialdemokrater vänta oss någon vänligare behandling. Men jag vill gärna bekräfta att vi socialdemokrater imotsats till den liberal-konservativ-moderate har den bestämdauppfattningen att samhället måste ta ett stort ansvar för att vi skall klarauppgifterna på energiområdet. Fritt fram för marknadskrafterna kommer att stämma dåligtmed ett energisnålare samhälle. Hushållning med naturresurser kan inte kommatill stånd om man helt förlitar sig på privat initiativ. Det kan nog vara bra ivissa fall, men det grundläggande ansvaret måste alltid finnas hos samhället.Och hur långt tror att man kommer med frivilliglinjen om manverkligen vill nå upp till de sparmål som regeringen själv uppställt? Vi kommer inte heller ifrån att energihushållning har attgöra med de ekonomiska fördelningsfrågorna. Undersökningar visar attenergiförbrukningen är direkt proportionell mot inkomsten. Ju högre inkomst,desto mer energi förbrukar man. Därför hör energipolitiken samman medskattepolitiken och övriga utjämningsåtgärder i samhället. Man kan inteförvänta sig att människor som lever under knappa villkor skall acceptera enskärpt hushållning på energiområdet om ett fåtal tillåts fortsättamed överflödskonsumtion. För oss socialdemokrater är det också naturligt att ienergidebatten redovisa våra allmänna mål för samhällsutvecklingen. Energipolitikenär ju trots allt bara ett medel att nå dessa mål. Därför är det inget fel utanen fördel att energidebatten får en ideologisk inramning. Jag tror att det är detta samband mellanenergipolitiken och övriga samhällsområden som gjort att kommunisterna intealls fått det opinionsmässiga utbyte av kärnkraften och folkomröstningen somman hoppats.