prot · G30999 · 1979-12-31 00:00:00 — Även de övriga remissinstanser som ställt sig kritiskatill införande av kondemneringsbidrag - riksrevisionsverkel och lanlbruksstyrelsen- saknar enligt min bedömning den ingående kännedom om fiskels speciellaförhållanden som krävs. Del är att djupt beklaga om det är denna bakgrund somgjort att jordbruksministern är tveksam att införa en åtgärd som vi ansernödvändig. På en punkt har fisket emellertid fått besked. Det är intefråga om när kondemneringsbidrag kommer att införas utan om det över huvudtaget kommer all införas. Vi förväntar atl så sker och alt det sker snart. Får jag säga till altanledningen till atl jag är negaliv till atl införa stödet äratl förutsättningarna, tillämpningen och konsekvenserna när det gäller ettsådant bidrag måste ytterligare klarläggas. Del är exempelvis angelägel att få en beskrivning av dekondemneringssystem som tillämpas i våra konkurrentländer. I och Danmarkt. ex. har nedgången i fisket varit så stor all man där lämnar kondemneringsbidragför atl reducera flottan. förslag tar däremot sikte på enförnyelse av den svenska flskeflollan, och i motsats till vad som gäller iandra ländertorde del föreslagna programmet med kondemneringsbidrag och Nr 99 nybyggnationmedföra en ytterligare ökning av fiskets totala fångstkapacitel, Tisdaeen den vilketnaturligtvis i nuvarande läge kan ifrågasättas. Jag har såsent som diskuterat den här frågan med chefen för _ ,och jag har försäkrat mig om atl man nu arbetar vidare med q inrättande den. Jag har då särskilt tryckt på behovet av ett säkrare underlagsmaterial högstadium och enytterligare belysning av olika konsekvenser av det här förslaget. i (): Vi begär inte en utökning avfångslkapacitelen. Vi begär en förbättring av fiskarnas arbetsplatser ochmöjligheter atl bedriva sitt fiske. Jag vill också erinra om att de kondemneringssystem somfinns i exempelvis och nu används för all reducera flottan - mende har tidigare, så länge de har funnits, använts för rationalisering avfiskeflottan. Jag tycker dock atl jordbruksministerns senaste inlägg ärbetydligt mer positivt än del första. Överiäggningen var härmed avslutad. § 13 Om inrättande av högstadium inom i Statsrådet erhöllordet för aft besvara () anmälda fråga,1979/80:341, och anförde: har frågat mig om regeringenär beredd all ställa erforderliga medel till förfogande för alt högstadiumskall kunna inrättas i . Ärendet bereds f. n. inom . Skolstyrelseni har för drygt en månad sedan inkommit med kompletterande uppgifteri ärendet. Regeringen kommer atl fatta beslut i frågan. Svaret var kort och föga upplysande. Det gavså litet alt det är en aning svårt att ens lacka för del. Men del var juvänligt av alt komma hit och tala om atl ärendet bereds idepartementet. Jag tycker atl byråkratins kvarnar mal långsamt hos BrittMogård. Framställningen gjordes från . Länsskolnämndenfillslyrkte , och SÖ tillstyrkte . Vid en uppvaktningi lär ha uttalat sig välvilligt, och hon skulleefter kontakter med övriga berörda departement lämna besked. Men det dröjer. Regeringens brist på meriter på det här området är litetoroande. I statsrådsberedningens proposifionsförleckning anmäldes atl en proposition om flexiblare skolplanering skulle avlämnas . Det blev nu inle något av detta. Sedan kom det ett storsfilat 83 Om inrättande av högstadium inom i pressmeddelandei valrörelsen, där det talades om färre elever i de största skolorna,tvåparallelliga högstadieskolor, små glesbygdsskolor och annat. "Detta ärhuvudpunkterna i den förslagspromemoria - - - som en arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet lägger fram ", hette det då. Någotsådant förslag har inte offenfliggjorts. Jag tolkar delta så att har lagt locket på ien fråga som för glesbygden är myckel väsentlig. Del inger oro också i detkonkreta fallet, beträffande framställningen om glesbygdshögsladium i Saxnäs.Det finns starka skäl för atl åstadkomma en sådan lösning av skolproblemen idenna glesbygdskommun. Jag skall gärna återkomma och redovisa de skälen. ö. redovisade i den framställning som är lämnad till departementet. skall alltså besked komma . Jag hoppas dåalt del beskedet verkligen kommer, så atl del inte går som för övriga löften ombesked i hithörande frågor. Och naturligtvis hoppas jag att beskedet blirpositivt. Jag är väl införstådd med skälen tillVilhelminas anhållan om atl få inrätta ett högstadium i , och jag ärvälvilligt inställd till defta. Den arbetsgrupp som hänsyftar på hartillsalts på mitt initiativ. Del har dock tyvärr visat sig att frågorna är merkomplicerade än man hade vänlat sig. Jag kan försäkra atl jagförsöker atl skynda på arbetet så mycket som del är möjligt just för all fätill stånd en flexiblare skolplanering än vad vi har f. n. Vi har ju intemöjligheter att tillmötesgå de skiftande intressen som finns i vårt land. Del är alltså fortfarande min avsikt att bringa den härfrågan till en lycklig lösning. GEORGANDERSSON (s): Jag är tacksam om vill skynda pådet här ärendet mer än vad som skett tidigare. Delta är inte bara en administrativ fråga. Jag kan förståatl del kan resas invändningar, men här gäller det atl hitta enundantagslösning. Förhållandena är nämligen så speciella, och samhället hartagit på sig skyldigheter i del här området. Här har ett samhälle etableratsgenom alt gruvdrift tagils upp i Stekenjokk - del är detta som ärutgångspunkten. Den verksamheten tillför naturligtvis landet viktiga resurser,men människorna i området där verksamheten bedrivs måste ju också få leva i ensamhällsbildning som så långt möjligt är likvärdig med övriga delar av landet. Problemet är alt kommunen inte orkar med de storakostnader del gäller för den här relativt begränsade elevgruppen, och där måstesamhället i sin helhet ta sitt ansvar. Jag upplever inte atl detta är ett specielltadministrativt problem, utan menar att del framför allt är ett ekonomisktproblem. Och där gäller det all regeringen visar god vilja och tar fram depengar som erfordras för atl ge eleverna möjligheter till högsladieutbildning iSaxnäs. Jag har betraktat som ett undantag ochalltså sökt en undantagslösning. Del var som vidgade frågan ochförsökte angripa mig med påstående om långsamhel när det gäller en mer allmänförändring av skolplaneringen. Jag ansåg det vara min skyldighet atl svara pådet angreppet. Det var naturligt all ta in det vidgadeperspektivet i det här sammanhanget, eftersom man kan konstatera att deallmänna och storstilade vallöftena när del gäller åtgärder i övrigt för atlunderlätta etableringen av glesbygdsskolor och mindre skolenheter inte haruppfyllts. Därför kunde man befara atl inte heller ett sådant litet samhällesom delta, långt uppe i norr, skulle ägnas stor uppmärksamhet. Det ges väl iSaxnäs inte många röster ät . F. ö. vet jag inle om del alls finnsnågra moderater där. Jag tycker nog atl man kunde kräva en någotstörre blygsamhet från i hans angrepp, för det är faktiskt denstelbenta socialdemokratiska skolplaneringen som jag försöker förändra tillstörre flexibilitet. Överläggningen var härmed avslutad. §14 Om lärarutbildningen i Statsrådet erhöll ordet för all besvaraAnn-Cahtrine Haglimds (m) anmälda fråga, 1979/80:357, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder jag avser atl vidta för att tillgodose behovet av lärarutbildning iÖrebro. Behovet av lärarutbildning är väl fillgodosetl i Örebro.Av årets budgetproposition framgår att vid sidan av de storauniversitetsorterna är en av de bäst tillgodosedda högskoleorterna vad gällerlärarutbildning. Utbildning avses under läsaret 1980/81 ske vidfrilidspedagoglinje, förskollärarlinje, gymnastiklärarlinje - och inom dennasåväl ettämnes- som tvåämnesutbildning-, musiklärarlinje samt ämnesleoretiskutbildning inom ämneslärarlinjerna. Jag har i budgetpropositionen föreslagit all vissaämneslärarutbildningar anordnas temporärt för dem som saknar föreskrivenutbildning och som tjänstgjort länge som lärare. De medel som avsatts förutbildningarna i fråga fördelas av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),efter förslag från regionstyrelserna, till berörda högskoleenheter. UHÄ har fått i uppdrag atl undersökavilka särskilda utbildningsåtgärder som bör vidtas för andra lärare änämneslärare som tjänstgjort länge inom skolväsendet men som saknarföreskriven utbildning. I uppdraget ingår att beakta den regionala variationeni efterfrågan på lärare av olika kategorier. Först när detta uppdrag blivitutfört är det möjligt atl säga om är en ort som kan komma i fråga förutvidgade utbildningsinsatser för obehöriga lärare. När del gälld' frågan om var den avslutandepraktisk-pedagogiska utbildningen för blivande ämneslärare och lärare igymnastik och annat ämne skall förläggas, kan denna lösas på olika sätt inomramen för tillgängliga medel. och högskolan i själva kunna finna en lösning som inte bara är tillfredsställande urekonomisk och administrativ synvinkel utan också innebär goda förutsättningarför de studerande atl avsluta sina studier. Slutligen vill jag framhålla atl det vore oklokt att nu laställning till en etablering av nya lärarutbildningslinjer i . 1974 årslärarutbildnings-utrednings förslag bereds f. n. i , och isamband med all proposition i denna fråga läggs fram kommer en samlad bild avhela lärarutbildningssektorn att presenteras. ANN-CATHRINEHAGLUND (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Även om viss lärarutbildning sker i , är dockbehovet av lärarutbildning vid högskolan stort, dels på grund av den storabristen på behöriga lärare i hela , dels på grund av att det vidhögskolan pågår ämnesleorefisk utbildning av gymnastiklärare med ytterligareett ämne och av övriga ämneslärare. 150 studerande finns f. n. i försöksutbildningen avgymnastiklärare med ytterligare ett ämne. Den första gruppen får singrundutbildning klar i och med innevarande vårtermin. Det praktiskalärarutbildningsårel återstår. Del uppstår stora olägenheter för de studerandeom de ej får fullgöra den praktisk-pedagogiska avslutande utbildningen i Örebroutan måste göra delta i . har goda förutsättningaralt genomföra den praktisk-pedagogiska utbildningen. Samma svårigheter uppstår för lärarkandidaterna i dentraditionella ämneslärarutbildningen. Det fjärde året utgörs av denpraktisk-pedagogiska utbildningen som fullgörs i . goda möjligheter atl ordna sådan utbildning i nära samverkan medgymnasliklä-rarnas praktisk-pedagogiska utbildning. Det råder stor brist på behöriga lärare i helaÖrebroregionen -ämneslärare, vårdlärare och speciallärare såväl inomspecialskolorna som på olika stadier och inom särskolan. Enligtberäkningar från länsskolnämnden i ligger andelen icke utbildade lärarebetydligt över genomsnittet för landet. En riktad lärarutbildning i halvfart är ytterst angelägen.Högskolan är beredd att svara för en sådan utbildning om resurser ställs tillförfogande. Goda förutsättningar finns också atl skaffa såväl lämpliga lärareför denna utbildning som lokaler. Bristen på specialutbildade lärareär myckel besvärande, i synnerhet inom den gymnasiala utbildningen förhörselskadade. /79 hade endast 34 av totalt 135 lärare inom områdetspecialutbildning. Ett stort antal klasslärare inom regionen tjänstgör påtjänster som speciallärare ulan alt ha behörig utbildning. I finns enomfattande specialskoleundervisning: för döva, för hörselskadade och försynskadade. Speciallärarulbildning i är myckel angelägen. InomÖrebro kommun har man också diskuterat möjligheterna alt organisera en riktadspeciallärarutbildning i halvfart för just denna lärargrupp, och förutsättningarnaför delta bedöms som gynnsamma. De som utbildas inom en region har en tendens alt stannakvar. Många är också bundna till regionen redan innan de påbörjar studierna.Lärarutbildning vid högskolan i är därför myckel viktig för Örebroregionen.Den skulle också innebära en stimulans och förstärkning av högskolan, där vissaämnen inom den naturvetenskapliga sektorn har brist på studerande. Del fjärdeåret i skulle sannolikt locka fler studerande all påbörja sina studier iÖrebro, eftersom de då kan fullgöra hela sin utbildning där. När det gäller den praktisk-pedagogiskautbildningen måste man ta hänsyn till om del är möjligt alt skapaundervisningsgrupper av sådan storlek som från kostnadssynpunkt är försvarbar.Det förhåller sig så att lärarkandidaterna i är splittrade på så mångaämnen all det endast i mycket liten utsträckning går alt skapa sådanaförsvarbara grupper. Därför var mitt svar att ett samarbete mellanuniversitetet i och högskolan i bör etableras, så alt man i månav möjlighet lar hänsyn till berättigade intressen från . Vad beträffar bristen på lärare för döva och hörselskadadeför den gymnasiala utbildningen torde vara felunderrältad.Det är brist på speciallärare i , men inle brist på dessa lärare. Dövlärare för gymnasiet utbildas vid speciallärarlinjen iStockholm. Där är antagningen flexibel; uppslår det en brist, kan man inomnuvarande ramar ändra antagningen så alt fler utbildas just för del gymnasialastadiet. Det är faktiskt mindre lämpligt att splittraspeciallärarutbildningen så alt viss del - t. ex. dövlärarulbildningen -förläggs till annan ort. Speciallärarutbildningarna bör integreras medvarandra. Dövlärarulbildningen måste ske i , eftersom utbildningenmåste ha närhet till medicinska, sociala och tekniska laboratorier.Utbildningen är också i hög grad beroende av de fonetiska och lingvistiskainstitutionerna vid i , där det bedrivs viss forskningrörande språkinlärning för döva. Jagvidhåller alltså mitt ursprungliga svar. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 99 § 15 Föredrogs och hänvisades den Propositionerna 1979/80:70 och 86 tillskatteutskottet /80:88 till näringsuiskoltet 1979/80:89till trafikutskottet 1979/80:90till finansutskottet 1979/80:91till jordbruksutskottet 1979/80:98till arbetsmarknadsutskottet 1979/80:99till socialförsäkringsutskoltet 1979/80:104till utbildningsutskottet 1979/80:116 bil. 2 tillutbildningsutskottet i övrigt till socialutskottet § 16 Föredrogs och hänvisades 1979/80:12till finansutskottet 1979/80:14till utbildningsutskottet § 17 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1910till utbildningsutskottet § 18 Föredrogs men bordlades åter Konsfilutionsulskoiletsbetänkanden /80:38-40 betänkanden /80:16-19Justitieutskottets betänkanden /80:23, 24 och 26 betänkanden1979/80:20 och 21 Ulrikesuiskoliels betänkande 1979/80:18 Försvarsutskottetsbetänkanden /80:11 och 12 Socialförsäkringsutskotlets betänkande 1979/80:11Socialutskottets belänkande 1979/80:27 betänkanden /80:13,14 och 16 Näringsulskoiiets belänkande 1979/80:32 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /80:16 § 19 Talmannen meddelade alt på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle arbetsmarknadsutskottets belänkande 16,socialförsäkringsutskotlets belänkande 11 och näringsutskottets belänkande 32i nu angiven ordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 20 Anmäldes och bordlades Propositionerna 1979/80:80om föijdlagstiflning till den nya sekretesslagen 1979/80:92 om bestridande avkostnader för jämslälldhetsombudsmannens och jämslälldhelsnämndens verksamhetunder /81 88 1979/80:93om vissa kompletterande åtgärder i fråga om anställning med Nr 99 lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering, m. m. Tisdaeen den 1979/80:94om statsbidrag till stiftelsen för budgetåret jj mars1980 1979/80:96med förslag till ny utlänningslag, m. m. 1979/80:97om åtgärder mot strålrisker i byggnader 1979/80:106om internationella fredsforskningsinsiituts () organisation och verksamhetsformer, m. m. 1979/80:107 omgodkännande av internationella naturgummiav- lal 1979/80:109 om stöd till glesbygden för vissaenergikostnader 1979/80:110 om en träteknisk utvecklingsenhet i Skellefteå1979/80:113 om fortsatt garanti till Aktiebolaget 1979/80:114 omverksamheten vid allmänna reklamalionsnämnden /80:115 om lån tillSaab-Scania AB och , m. m. 1979/80:117 om vissa anslagsfrågorm. m. rörande försvaret 1979/80:140 med förslag om allmän beredskapsbudget för budgetåret § 21 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1979/80:11 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet § 22 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:1911av m. fl. 1979/80:1912 av m.fl. med anledning av proposifion1979/80:85 om skattelättnader vid lönsparande i aktier *) 23 Anmäldes och bordlades Konstilulionsulskottetsbelänkande 1979/80:37 med anledning avpropositionen 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m. m. jämte motioner 1979/80:24 med anledning avproposition 1979/80:100 såvitt gäller medelsanvisningen till radio ochtelevision, m. m., jämte motioner 1979/80:12med anledning av propositionen 1979/80:72 om bostadsanvis- ningslag, m. m., jämte motioner 1979/80:13 med anledningav motioner i hyresfrågor m. m. §24 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet . 1979/80:159 av (vpk) till socialministern omkortare väntetid för tandvård, m. m.: har en mycket höglandläkartälhet, kanske den högsta i världen. Del finns nära 8 000 landläkare,varav ca 4 200 finns inom privatlandvården och ca 3 700 inom folktandvården.Rent statistiskt borde dessa knappt 8 0(10 tandläkare klara tandvården för enbefolkning på 8 miljoner invånare, om varje tandläkare svarade för 1 000patienter. Så enkelt är det nu inte. Tillgången på tandläkare varierarkraftigt, och köerna till tandvården är på många håll helt skandalöst långa.Sämst är tillgången på tandläkare i , , , Värmlandsoch landstingsområden. I den totalinventering som gjordes 1975 av kösituationenför hela landet visade det sig att 600 000 personer väntade på alt få tid hosfolktandvården. Av dessa beräktias ha lyckats få vård på annat sätt.Vid en rundringning till landstingens landvårdschefer framkomalt 250 000 personer köar till folktandvården. Kötiderna varierar kraftigt. På flera håll är kötiden upptill , och genomsnittligt ligger väntetiden . Kötiden varierarmed tillgången på tandläkare, men det finns exempel på områden därläkartätheten är hög och kötiden ändå oändligt lång. ex. centrala Huddingeär kötiden . Man kan alltså konstatera att tandvården inle fungerartillfredsställande och all tandvårdsreformen inte blivit vad man hoppats, trotsatt tillgången på tandläkare i och för sig är god. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga socialministern: Vad tänker regeringen göra för att alla som behövertandvård skall kunna få sådan utan läng väntetid? Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för atl denförebyggande tandvården skall få resurser för atl kunna fungeratillfredsställande? 1979/80:160av () till kommunministern om kommuns rätt atl anordna lokalfolkomröstning: Kommunfullmäktige i ,, beslutade vid sill sammanträde attgenomföra en lokal rådgivande folkomröstning i enlighet med 2 kap. 18 §kommunallagen. Kommunens motiv för genomförandet är att man, som ett ledi beredningen av frågan om sladsplaneläggning för tunnelbanans eventuella framdragning inom , vill efterhöra kommuninnevånarnasuppfattning I Kommunfullmäktiges beslut har emellertid överklagats i . Styrelsenhar instämt i klagandens uppfattning, atl beslutet inte tillhör I avvaktan på besvärens slutliga prövning har meddelat verkställighetsförbud av kommunfullmäktiges Med hänvisning till del anfördahemställer jag alt till kommunministern få Är statsrådetberedd att redovisa sin tolkning av kommunallagens intentioner vad gällerkommunernas rätt och möjligheter atl anordna lokala folkomröstningar, som ettled i en beredning av en kommunalpolitisk fråga? På vilket sättanser statsrådet all tillämpningen av kommunallagens bestämmelser vad gällerkommunernas rätt alt ordna lokala folkomröstningar kan följas upp? 1979/80:161 av () till utrikesminisiern omregeringens syn på viss skogsplantering i : visades i enfilm om "- siad utan gräns". Däri förekom ett avsnitt omplanteringen av "Per skog" i . Bakgrunden var alt det gjordes en särskild insamling avvänner till Per vid hans avgång som vice statsminister och partiledare.I samarbete med Judiska nationalfonden användes pengarna till bl. a. dennaskogsplantering. Planteringen kom - med eller ulan Per vetskap - attske på av ockuperat område. En svensk flagga placerades ut vid denhögtidlighet då planteringen invigdes. Per förnekade i filmen att det var ockuperatområde. Jag återger hans svar in exlenso (utskrift från ):"Nej, men det är inle det. Det här ligger alltså på den sida av gränsensom har haft allt sen stålen bildades, och hade också föresexdagarskriget. Så att det är inle ockuperad mark i något som helst avseende,ulan det är en del av den judiska nationen under ." Programmet väckte debatt, och följdei en diskussion mellan Per och de två producenterna . Därvid hävdade att han hade stöd av UD;ssakkunnige på folkrätt docent , atl planteringen icke skedde påockuperat område. Självfallet är del viktigt alt få klarhet i denna fråga.Per hade avgått som vice statsminister och kunde rimligen intebetraktas som privatperson. När han sedan hävdar att han har stöd avutrikesdepartementet förstärker det behovet av ett klarläggande. Skulleplanteringen av skog, därtill förstärkt av ulplaceringen av den svenskaflaggan, ha skett på ockuperat område - eller vad som också kan kallasingenmansland efter vapenslilleståndet1949 - är detta högst anmärkningsvärt och måste anses strida mot Sverigesställningstagande i Mellersta . har ju bl. a. starktkritiserat bosättningarna på ockuperat område. Med anledning av vad som anförts vill jag tillutrikesministern ställa följande fråga; Är utrikesminisiern beredd alt göra ett klarläggande vadgäller skogsplanteringen i i enlighet med vad som anförts iinterpellationen? 1979/80:162av () till statsrådet om landels indelning isjukvårdsregioner; Företrädare för länslandsting och i informerades i årav sjukvårdsministern rörande del planerade innehållet i en proposition medförslag om landets indelning i sjukvårdsregioner. Propositionen var avsedd atlföreläggas . De närvarande representanterna från ochsjukhuset hade starka invändningar mot förslaget i fråga, som i avgörande delaravvek från såväl regionsjukvårdsulredningens belänkande somLandstingsförbundets och läns landstings yttrande över betänkandet. Propositionsförslaget synes ha utarbetats inomsocialdepartementet ulan någon kontakt med berörda sjukvårdshuvudmän. Dettaförhållande är enligt min mening ytterst anmärkningsvärt och inger starkatvivel på regeringens vilja atl lyssna och la intryck. Ett nära och förtroligtsamråd med företrädare för landstingen hade enligt min mening varit en naturligarbetsform vid beredningen av detta ärende, som i så hög grad påverkarsjukvårdshuvudmännens verksamhet och de ekonomiska grunderna för densamma. Detbristfälliga - eller rättare sagt obefintliga - samrådet blir så myckel mermärkligt mot bakgrund av vissa regeringsmedlemmars återkommande tal omsamhällets strävan till decentralisering och minskad centraldirigering. Detförtjänar också påpekas all i sitt yttrande1979-09-27 över regionsjukvårdsutredningens betänkande bl. a. anförde följande;"Enligt styrelsens mening bör särskilda överläggningar tas uppmellan staten och berörda huvudmän för atl få till stånd en samförståndslösning. "ansvariga tycks helt ha ignorerat Landstingsförbundelsuppfattning. Beteendet blir särskilt märkligt mot bakgrund av alt Akademiskasjukhuset är ett statligt undervisningssjukhus. Dessutom pågår just nu mellanUppsala läns landsting och staten förhandlingar syftande till ettlandstingsövertagande av huvudmannaskapet. Den krifik som från olika håll riktals mot detinledningsvis omnämnda propositionsförslaget synes ha medfört altsjukvårdsminislern avser att ompröva sina ställningstaganden och senareläggaproposifionen. Om så är fallet måste detta hälsas med tillfredsställelse. Jagförutsätter alt statsrådet i så fall inte underlåter all begagna tillfällettill överläggningar med berörda sjukvårdshuvudmän "för att få till stånden samförståndslösning" i denna stora och viktiga fråga. iUppsalaregionen, med representanter för berörda landsting och frånsocialdepartementet, har i skrivelse till givitsin mening till känna. Jag vill ur skrivelsen citera följande: