prot · G30921 · 1979-12-31 00:00:00 — Delär möjligt alt den här målsättningen i AMS kampanj, 5 000 arbelslill-fällen påöppna marknaden för handikappade, kan uppfyllas, men vi får då se de 5 000 irelation till hur många av de handikappade som egentligen skulle vilja ha ettarbete. Jag tror inte alt det bara är de här 27 000,28 000 eller 29 000 - taletvarierar - arbetssökande som vill ha Jobb. Som handikapporganisationerna självasäger måsle det också bli slut på förtidspensionerandet. Det finns omkring 300000 förtidspensionerade. O.K., alla är inte arbetssökande, alla skulle intevilja ha elt Jobb, men en väsentlig del av dem strävar naturligtvis efter det.Inte minst gäller det alla de ungdomar som är förtidspensionerade; det rör sigkring 30 0000 000 som fortfarande tillhör ungdomsstadiet. Säkeriigen skulle defiesta av dem hellre vilja ha jobb, om de fick den möjligheten. Jag håller medhandikapporganisationerna om att det fordras kraftåtgärder här. Man för ta tilldet drastiska greppet att genom atl låta bli att förtidspensionera ungamänniskor tvinga fram andra åtgärder för att de skall kunna komma ut på jobben. Närdet gäller uppgången i antalet lediga platser, som återkom till,vill Jag upprepa vad jag sade inledningsvis, nämligen att den tyvärr inte hargett något återsken i statistiken över sysselsättning ål de handikappade. Jagställde en fråga i interpellationen: "Har regeringen för avsikt att ställaytteriigare resurser till förfogande för atl skaffa Jobb åt handikappade? "Arbetsmarknadsministern svarar i slutet av siu första anförande; "I regeringsdeklarationenslås också fast alt solidariteten kräver att tillgängliga resurser i förstahand satsas på utsatta grupper som handikappade och sjuka." Jag måste med anledning av detla föra fråganvidare: När nu regeringen har ökat de tillgängliga resurserna med närmare 1,5miljarder kronor genom höjda skatter på sprit, vin, öl och tobaks varor-allt inamn av alkoholpolitiska åtgärder - kommer regeringen då att i solidaritetensnamn satsa de pengarna på resurser för de handikappade och sjuka? Jag vill påminna om att har fattal beslut omden obligatoriska platsförmedlingen. Den skall införas successivt allteftersomarbetsmarknadsverket finner praktiska möjligheter till det. kampanj som vi här har diskuterat och som syftar till attunderdemånadersomålerstårav 1979 placera handikappade på arbetsplatser med enanpassningsgrupp framhålls också - och jag noterar att ärmedveten om detta - atl främjandelagen skall tillämpas för den händelse atf ensådan frivillig åtgärd inte lyckas. Jag tycker att det är en ganska klarfingervisning om att man menar allvar med sin strävan att nå resultat i dessasammanhang. Närdet gäller antalet förtidspensionärer tror jag att tog till litelför mycket. Antalet sådana i åldern var, enligt den sena.ste statistiksom Jag har tillgänglig, 1977 ungefar 25 000. Om Jag uppfattade sade han att deras antal skulle vara 30 000 - i själva verket är de alltså5 000 färre. Menden fråga som tar upp till debatt är i och för sig viktig -hurman skall förfara med dessa unga människor och om man verkligen kan accepteraen ökning av antalet förtidspensionärer i dessa åldersgrupper. Jag håller gärnamed om alt det krävs en slark återhållsamhet i detta sammanhang. Jag vill dockmed tillfredsställelse notera att förtidspensionärernas antal under senare tidfaktiskt inle har ökat ulan snarare minskal i de lägre åldrarna. Visst harsamhället särskilda motiv för alt vidta åtgärder till stöd för personer som harproblem på arbetsmarknaden och som tillhör dessa åldersgrupper. Jag tyckerfortfarande att sysselsättningsutredningens förslag om att införa en möjlighettill vilande förtidspension är värt alt arbeta vidare med. En del människor kanbehöva den trygghet som det ger att ha en pension i botten när de skall vågasig ul på arbetsmarknaden och pröva om vingarna bär. Om försöket inte lyckashar personen i fråga ändå chansen att gå tillbaka till del trygghetssystem somen förtidspension ulgör. Närdel slutligen gäller resurstilldelningen, herr talman, är det självklart attden budgetproposition som vi nu arbetar med inom regeringen får ge svaret påTommy frågor om vad det blir för möjligheter att öka anslagen till dehandikappade. Jag vill ändå erinra om att den proposition som jag föreladeriksdagen innehöll förslag om en dubblering av bidragsnivåerna ifiera avseenden, framförallt närdet gällde möjligheterna atl utrusta enarbetsplats så att den passar en arbetshandikappad. Också på flera andraliknande punkter föreslogs en betydande resursförstärkning för just dearbetshandikappade. Omde handikappades situation på arbetsmarknaden Omde handikappades situation på arbets/narknaden Denfråga som reste och som gällde /81 får viåterkomma till i . TOMMYFRANZÉN (vpk): Också Jag troratt vi lär fö anledning att återkomma med den frågan. Detär bara del alt resursförstärkningen antogs här i heltplötsligt, mera som en blixt från klar himmel än som en långsiktigt planeradåtgärd. Jagvill anföra följande lilla citat uren ledare i tidningen nr 27år 1979 under rubriken "Ta ansvar! "Kravetpå att ställa upp bakom arbetsförmedlingen skall inte enbart riktas motarbetsmarknadens parter. Lika viktigt är att de politiker som inte minst iårets valrörelse för ut paroller om 'arbete åt alla' och 'arbete ålhandikappade' på motsvarande sätt tar sitt ansvar. Politikernahar också möjligheler all se lill all de offentliga arbetsgivarna tar sittansvar för att de stolta parollerna skall ges konkret innehåll. Det kräveremellertid att man står kvar på barrikaderna också när de ibland impopulärabesluten måste tas - och när de ekonomiska resurserna skall fram." Detär en otvetydig uppmaning från ledarskribenten till politikerna - till RolfWirtén, till mig och milt parti och till alla andra i politiken -alt stå kvarpå barrikaderna. Men är det inte ett problem i det sammanhanget för RolfWirtén? försöker ändå, såvitt jag förstått, att göra så gott hankan i den nuvarande regeringen föratt förbättra situationen förde handikappade,men regeringen harju i regeringsdeklarationen gång på gång sagt alt man på denoffentliga sektorn måste hålla igen. Finns det då inte en konflikt inbyggd idet här, mellan vad här framfört och det starka moderatainslaget i regeringen? Vi vet att i valrörelsen och även eftervalrörelsen gått ut och i skarpa ordalag sagt att återhållsamhet inom denoffentliga sektorn måste till. Men då riskerar man trots allt att de handikappadedrabbas och att de därmed också ges minskat utrymme när del gäller atl kommatill tals och alt få Jobb hos de offentliga arbetsgivarna över huvud taget. Detgäller alltså att stå kvar på barrikaden. Jag har förhoppningen atl budgetpropositionen visar att han står fast vid vad han i varje fall förtfram i valrörelsen, att försöka skapa någon mening åt parollen arbete åt alla. Jagär inte överens med när det gäller tagen. Jag är mera kritisk ochser kanske också mera till vad som skett inom det privata näringslivet då delgäller att anställa handikappade. Jag är alltså inte med på den mjuka linjen,utan jag är förespråkare för - och det har vi i vart fall haft tillräckligtlång tid på oss för att kunna mogna fram till -alt här måste vi ta tilltvingande åtgärder för att kunna ge de handikappade jobb och för att de såvälsom alla andra skall kunna känna sig som fullvärdiga medlemmar av def härsamhället. Överläggningen var härmedavslutad. § 10 Föredrogs ochhänvisades Nr 21 ''°'''8 den 1979/80:4 tillfinansutskottet §11Föredrogs men bordlades åter IJlrikesulskotlels belänkande 1979/80:1Socialutskottets betänkanden /80:2-5 och 9 betänkanden1979/80:1-3 betänkande 1979/80:1 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:44 och 45 §13 Anmäldes och bordlades 1979/80:21 med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté 1979/80:27 om föriängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) 1979/80:32 om inskränkt skauskyldighet för Fondenför industriellt utvecklingsarbete m. fi. 1979/80:34 om försök medboendeparkering på gatumark m. m. 1979/80:39 om avdrag föravskrivning på skeppskontrakt m. m. 1979/80:43 om ändring avSveriges sjöterritorium §14 Anmäldes och bordlades Motioner 1979/80:95 av HildingJohansson m.fl. 1979/80:96 av 1979/80:97 av med anledning av propositionen 1979/80:2 medförslag till sekretesslag m. m. §15 Anmäldes och bordlades 1979/80:1 angående vilande förslag tillgrundlagsändringar m. m. jämte motion 1979/80:2 med anledning av justitieombudsmännensredovisning av sin verksamhet till 1979/riksdag jämte motion 1979/80:3 med anledning avmotioner om folkrörelsernas roll i samhället 1979/80:4 med anledning av motion om närvarolista iuiredningsbeiänkan-den 1979/80:5 med anledning av motion om enkartläggning av samhällets informat ionsfiöden 1979/80:6 med anledning av propositionen 1979/80:19om ändring i reli gionsfrihetslagen (1951:680) 59 1979/80:7 med anledning av propositionen 1979/80:20med förslag till lag om tystnadsplikt för präst inom , m. m.,Jämte följdmotion 1979/80:1 med anledning avmotion om bålaccis m. m. 1979/80:2 med anledning avmotioner om vissa taxeringsfrågor 1979/80:3 med anledning avmotion om restitution av kyrkoskatt 1979/80:4 med anledning avmotioner om beskattning av barnpension m.m. 1979/80:5 med anledning av motion om slopande av viss dubbelbeskattning i Sverigeoch 1979/80:6 med anledning av motion om befrielse från bevillningsavgiftför vissakonsertarrangörer 1979/80:7 med anledning av motion om slopande av charterskatten 1979/80:1med anledning av motioner om förkortad arbetstid m. m. 1979/80:1 med anledning avmotion om en samhällsekonomisk analys av virkeslransporter1979/80:2 med anledning av motioner angående trafiksäkerhet m. m. 1979/80:3 medanledning av motioner angående AB 1979/80:1 med anledning avmotioner om statliga utmärkelser 1979/80:3 med anledning avmotioner om anställningsskydd 1979/80:1 med anledning avriksdagens revisorers förslag 1979/80:21 angående denlokala lantmäteriverksamheten 1979/80:2 med anledningav propositionen 1978/79:214 om ändring i förköpslagen(1967:868), m. m., jämte motioner 1979/80:3 med anledning av propositionen1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödigbyråkrati m. m., såvitt avser §16 Anmälan av interpellationer Måndagenden Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kam- 5november 1979 markansliet 1979/80:46 av () till justitieminisiern om lagstiftningsarbetet i : hade vi som Justitieminister enpensionerad ämbetsman med beteckningen opolitisk. Hans uppgift var att uträttaså litet som möjligt. Mätt med detta mått var hans verksamhet framgångsrik. Sinenda utåt uppmärksammade insats gjorde han , när han i sambandmed den förra trepartiregeringens ändlösa diskussioner om borrhål och laddningav reaktorer försökte lära att tolka villkorslagen. Dennainsats blev dock, som bekant, mindre framgångsrik. Mennu är def annoriunda. sitter enhögerpolitiker på posten som justitieminister har ochmed stor konsekvens arbetat i för konservativa värderingar, åsikteroch förslag. Ansvaret för den omfattande och betydelsefulla lagstiftning somhör hemma i ger honom rika möjligheter att påverkasamhällsutvecklingen i den riktning som han så länge pläderat för. Kommer hanatt tillvarata dessa möjligheter? I så fall är hårda sammandrabbningar atlvänta i . Borgerligapolitiker ~ främst moderater men av och till också centerpartister ochfolkpartister-brukaranklaga socialdemokraterna förau haåstadkommil en snårskog av onödiga och skadliga lagar - lagar som medfört sämrerättssäkerhet, urholkat den privata äganderätten och gjort den enskilde alltmerkringskuren i sitt handlande och alltmer beroende av en växande, maktfullkomligbyråkrati. har i hört till dem som flitigast ochivrigast talat om socialistisk regleringsiver och målat hotbilder av enfrihetsfientlig socialdemokrati. Hotbildernahar inte sällan framförts utan atf kritikerna gjort sig mödan att tala om vilkalagar det är som de anser skadliga. Men man har också ofta använt argumenten omofrihet och bristande rättssäkerhet som tillbyggen i kampen motsocialdemokratiska reformförslag. Det har då gällt lagar som onekligen haft ettelement av frihetsinskränkning - för somliga. Lagarna har inneburitbegränsningar, t. ex. i skrupelfria företagares möjligheter lill skatteflykt, ibyggnadsfirmors möjligheter att styra utvecklingen på bostadsområdet och tjänastora pengar på markaffärer, i smarta affärsmäns möjligheteratt pracka påkunder dåliga varor eller i arbetsgivares möjligheter alt hänsynslöst välja ochvraka bland sina anställda när några måste gå på grund av driftsinskränkningeller omläggning av produktionen. Atl dessa lagar behövts för att åstadkommabättre ekonomisk och social rättvisa och för att öka friheten och trygghetenför dem som haft för litet av bådadera är något An/välanav interpellationer somåtminstone moderater ofta varit okänsliga för. En genomgång avriksdagsprotokollen visar att detta omdöme är tillämpligt också på den nyejustitieministern. Mångaväntade säkert att den hårda kritiken mot socialdemokratisk lagstiftning under1970-talet skulle sätta djupa spår i det politiska arbetet när vi 1976 förförsta gången fick en borgerlig regering. Många trodde att kursenskulle läggas om, lagstiftningsmaskineriet omprogrammeras, den offentligasektorn skäras ned och åtskilliga "frihetsinskränkande" lagarförsvinna. Men ingenting av allt detla hände. Inte en enda av de förhatligalagarna från den socialdemokratiska tiden upphävdes, inga ämbetsverk avskaffadesoch det gjordes inte ens något allvarligt försök att banta ned byråkratin. Mankan spekulera över orsakerna. Kan det åtminstone delvis ha berott på denopolitiske justitieministerns programmatiskaoverksamhet? Iså fall ärjuförutsättningarna ändrade . Ellervågar man hoppas att underlåtenheten att välja en ny kurs berodde på atf deborgeriiga partierna, närde väl fick ansvar, började inse sammanhangen ochförstod ihåligheten i sin egen propaganda? Har de förstått alt densnabba tekniska och industriella utvecklingen tvingar fram fler lagar ochförkortar lagarnas livslängd? Har de förståu att strukturförändringarna ochsamhällsutvecklingen gör all lagstiftaren allt oftare tvingas ingripa för attskydda de svaga och hindra de starka från att missbruka sin frihet? Insernumera t. o. m. att den frihet de förespråkat innebär ofrihet ochbrutal otrygghet för flertalet? Regeringsförklaringenger inte något svar på dessa frågor. Inle heller har den nye justitieministernavgeu någon programförklaring. I intervjuer i samband med tillträdet har hanvisseriigen framhållit sin sedan gammalt kända ovilja mol onödiga lagar. Menhan har gjort det i vaga och allmänna ordalag. Det enda konkreta exempel hannämnt är det slraffsanktionerade förbudet att gå mot "röd gubbe", somhan vill ha bort. Man frågar sig: Är exemplets torftighet ett uttryck förnybörjarens försiktighet eller en antydan om var gränsen går förJustitieministerns fantasi och ambitioner? Möjligenförhåller det sig så, atl också åtminstone börjar ana atf demoderata slagorden visserligen kan vara bra att ha för atl skrämma de tveksammaoch egga de övertygade bland borgerlighetens sympatisörer när det är dags atfgå till val men att de inte duger att omsättas i praktisk politik. Det ärmöjligt att den nye justitieministern tillhör den kategori moderater som hanskollega jordbruksministern kallar "skryt-och skränhögern" -enpåträngande och obehaglig men i grunden ganska ofarlig höger. Del är möjligt.Men vi vet inte. Frågeteckneni samband med skiftet på justitieministerposten är många. Jag för därför frågajustitieministern: 1. om han anser att vihar massor av onödiga och skadliga lagar, 2. vilka lagar han i så fallåsyftar och om han tänker avskaffa dem. 1. om han anser attdet är klent beställt med rättssäkerhet och frihet i vårt land, och 2. vad han i så fall avser altgöra åt saken. 1979/80:47av () lill industriministern om den glasindustrin: beslutade att en samlad plan församhällets insatser på glasindustriområdel skulle upprättas. När det gäller denmanuella glasindustrin skulle målet vara att bevara denna industrislångsikliga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet, så alt dåvarandesysselsältningsnivå kunde behållas. Sedandetta beslut fattades har två glasbruk lagts ned, och överhängande riskföreligger för ytteriigare nedläggningar. Denna utveckling inger slor oro.Åtgärder måste vidtas, så att inte branschensöverievnadsmöj-ligheter försvinner, medan man utreder framtidsperspektiven. Branschenhar tappat ca 700 anställda, dvs. Glasbrukenär på sina resp. orter ofta den enda eller den hell dominerande industrin, ochca av verksamheten är förlagd till fyra kommuner i . En fortsallkrympning av branschen för alltså mycket omfattande samhällsekonomiska ochsociala konsekvenser. Jaganhåller därför om kammarens tillstånd aU ställa följande frågor tillindustriministern: När väntas industriverketsutredning om den glasindustrin vara klar? Hur tolkar regeringenriksdagens beslut angående syssel-sättningsnivän? Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att förhindra ytteriigare nedläggningar utredningenpågår? Kan de anställda vid räkna med regeringens stöd i sina försök att åter fö i gångverksamheten? 1979/80:48av () till utbildningsministern om förhandsgranskningen avbiograffilm: Argumenten i den svenska filmcensurfrågan tordenumera vara allmänt kända. Filmcensurmotständarnas principiella skäl föravskaffande av all förhandsgranskning av film för vuxen publik möts avanhängarnas oro över den allt råare våldsunderhållningen. Det gäller framföraUt de senare årens filmulbud. Filmcensurutredningenavlämnade sitt betänkande för ett tiotal år sedan. Där framlades förslag om attall förhandsgranskning av film för vuxen publik Trots att ett flertal ministerskiften har skett påutbildningsdepartementet har de olika departementscheferna förhållit sigavvaktande och inte utarbetat någon proposition. Detta ståndpunktstagande harsäkert starkt stöd hos den stora opinionen. Molden bakgrunden framstår förre folkpartiledaren, förre vice statsministern,förre arbetsmarknadsministern och nuvarande ordföranden i upprepade attacker mot den nu tillämpade ordningensom mycket uppseendeväckande. Hansuttalande har mött stor uppmärksamhet i bl.a. vissa massmedia, troligenberoende på atl de emanerar från en f. d. partiledare och tidigareregeringsmedlem, som torde dela den nuvarande utbildningsministernsgrundvärderingar. Deltabidrar till att öka förvirringen hos den stora allmänheten när det gäller hurfolkpartiets ledning och därmed den nuvarande regeringen ser på kampen mot detfilmvåld som denna fråga ytterst handlar om. Imassmedia, symposier och senast vid en filmpremiär riktar filminstitutetsordförande fortsatta angrepp mot nu gällande lagstiftning, som ihög grad utformats i utbildningsministerns departement. Låt mig nämna ettexempel. Slutorden inför premiärpubliken på biografen i den29 löd: "Omelt par år eller ett par årtionden kommer också censuren för film attavskaffas. Och sedan kommer man alt förundra sig över 70-talets , då manlät några tjänstemän på Statens biograföyrå härja och klippa på filmens område.Hur det tar, innan denna rest från överhets-Sverige försvinner beror påhur kraftfullt ni och andra, som censuren inte tror själva kan la ställning,protesterar mot det förmynderi som vi alla på filmens område är sattaunder." Jagvet att vad ordförande har att säga i denna fråga är avbegränsat intresse. Han har att hantera filmkommersiella intressen. Trots dettakan uttalanden av detta slag skapa oklarhet hos de organ som på uppdrag avregering och riksdag har att fullfölja sina uppgifter. Föratt skingra eventuella fortsatta oklarheter på detta område vill jag tillchefen för ställa följande frågor: beredd att inför kammaren redovisa sin uppfattning om de krav som rests beträffande avskaffande av förhandsgranskning av biograffilm? så långt möjligt, i avvaktan på resultatet av nu pågående utredningsarbete, medverka till att effektivt begränsa utbudet av underhåll ningsvåld på biograffilmens område? § 17 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:81av Dom//öv/fc(s) lill socialministern om utnyttjandet av rätten lillföräldraledighet i visst fall: Enligtnuvarande lagstiftning äger förälder rätt till föräldrapenning för vård av egetbarn. Äv tidningsuppgifter framgår att ett par kommuner i -och - försöker spara in vikarier för daghemspersonal genom attlåta barnens föräldrar turas om atl arbeta på daghemmen. Föräldrarnas arbeiebör enligt kommunerna ersättas genom utnyttjande av föräldraförsäkringen. Manplanerar utbildning för hela daghemspersonalen och hänvisarföräldrarna till atf ta ut föräldrapenning och själva taansvaret för alt daghemmen drivs som vanligt. Då det formellt inle föreliggernågot hinder mot alt la den särskilda föräldrapenningen i anspråk tvingasalltså föräldrarna använda föräldraledigheten enligt kommunernas önskemål. Detfinns anledning att hysa oro för vem som har det socialaansvaret gentemot barnen och föräldrarna. Mot denna bakgrund vill jag lillsocialministern ställa följande fråga: Är del acceptabelt att kommunerna kräveratt föräldrarna utnyttjar föräldrapenningen för att täcka luckor i kommunernasbarnomsorgsplanering? 1979/80:82av () till kommunikationsministern om åtgärder mot höjdabiljettpriser på vissa flyglinjer: I regeringsförklaringen sägs atl elt huvudmål förregeringen är alt trygga rätten till arbete och att förbättra den regionalabalansen. Denyligen beslutade prishöjningarna på en del flyglinjer till bl. a. Norrbottenkommer atf motverka denna regeringens målsättning. Vilka åtgärder avserkommunikationsministern att vidta? 1979/80:83 av BörjeStensson (fp) till kommunikationsministern om planerad avstängning av vissfärjeförbindelse i sjön , m. m.: För alt kunna spara . avser iÖstergötlands län atl stänga en farjeförbindelse i sjön under periodenden 1 november 1979-den 1 april 1980. Vissa arbetsresor kan bli längre.Enskildas och företags kostnader ökar således; därmed ökar också samhälletskostnader. Medhänvisning till del anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministernberedd atl undersöka detta speciella fall utifrån samhällskostnadsaspeki? Vilka åtgärder avser regeringenatt vidtaga för aft åstadkomma att statliga verk också redovisarsamhällskostnader vid förändringar i sin verksamhet? 1979/80:84av () lill budgetministern om sysselsättningsproblemen iHallstavik: Datacentralenföradministrativdatabehandling(DAFA)harsedan långtid en stansningsenhet,förlagd till , som sysselsätter 27 kvinnor. Centraliseradstansningsverksamhet aren minskande verksamhet i , och storaansträngningar görs av DAFA för atf långsiktigt klara sysselsättningen för deanställda i . Ienlighet med beslut utreds nu möjligheterna att till förläggaen servicebyrå för skrivarbete etc. Under utredningsarbetet har där påbörjatsen stansningsverksamhet som innebär ett direkt hot mot möjligheterna att klarasysselsättningen i . Det är självklart att behöver nyaarbetsmöjligheter. Men del borde vara lika självklart att dessaarbetsmöjligheter inte skall åstadkommas genom att arbetslösheten flyttas frånett undersysselsail område till ett annat. Underhänvisning till det anförda hemställer Jag om kammarens medgivande att tillbudgetminisfern fö ställa följande frågor; Vilkaåtgärder är budgetministern beredd alt vidta för att trygga sysselsättningenför de anställda vid slansningsenhel i ? Vilka åtgärder är budgetminisfern beredd att vidtai syfte att till omlokalisera annan statlig verksamhet iStockholmsregionen föratt förbättra arbetsmöjligheterna för framför alltkvinnlig arbetskraft? 1979/80:85 av ThagePeterson (s) till industriministern om skogsindustrins råvaruproblem: Det har framkommit uppgifter om atl NCB;s fabrikeri och på grund av råvarubrist måste stängas näsla år. En förklaring till fabrikernas råvaruproblem är allmänt settminskade avverkningar från de privata skogsägarnas sida.