prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — Föredrogs finansutskottets betänkande 1979/80:4 medanledning av molioner om rikllinjerna för statlig upphandling. FILIPJOHANSSON (c): Finansulskollet har i sitt betänkande nr 4 behandlat en motion av migoch , som gäller upphandlingen av materiel och livsmedel vidförband ute i landsorten. Motionen är framför allt föranledd av de diskussionersom förekommer och de förväntningar som råder uppe i , där manfortfarande håller på atl bygga upp ell nyll fredsförband. Finansulskottethar behandlat motionen tämligen kallsinnigt och konstaterar egentligen barahelt kort att del är affärsmässigheten som är vägledande. Därtill har man ocksåblandat in resonemang om internationella åtaganden. Jag har väldigt svårt attbegripa på vilket sätt sädana kan åberopas när det gäller denna form avupphandling. N;;rriksdagen fattade beslutet om föriäggning av elt fredsförband lill Arvidsjaurvar del faktiskt inte affärsmässighet och inte heller försvarpolitiskahänsynstaganden som gjorde att förbandet föriades lill , ulan det varhelt enkelt en regionalpolitisk satsning som då gjordes. Vi tyckte inom mitthemlän att det var en bra och riklig åtgärd, som syftade till atl om möjligtskapa bättre förutsättningar för bygden att leva vidare. Självfalletuppstod det förväntningar bland företagare i bygden om att man skulle fä störreavsättning för sina produkter. När nu t. ex. bagare på orten har hört sig förom möjligheterna atl få leverera bröd till förbandet har del beskedel lämnatsatl den varan skall köpas från . Sädana besked skapar självfallet storbesvikelse. Detär rätt märkligt alt finansutskottet vid behandlingen av delta ärende inte hartagit hänsyn till att man vid planeringen av ett militärt fredsförband på enort som t. ex. också bör se till att anläggningen vid en eventuellkrigssituation har så nära tillgång som möjligt lill de varor som den behöverför sin verksamhet, och det gäller framför allt livsmedel. 1 en krigssituationskulle det säkerligen inte vara särskilt lätt atl skaffa limpor och bullar frånÖrebro lill förbandel uppe i .Arvidsjaur. Jagkan förstå att man i vissa fall måsle la hänsyn till affärmässiga krav, men jagifrågasätter myckel starkt om del på lång sikt är affärsmässigt atl förfara somhär sker. Situationen skulle Ju, lilet drastiskt uttryckt, kunna bli den altbagaren får syssla med andra uppgifter i ell beredskapsarbete på samhälletsbekostnad medan försvaret köper sina förnödenheter frän andra delar av landet. Jagär i högsta grad besviken över den behandling som vår motion har fått, ochjagkommerdefinitiviati återkomma meden motion i samma ämne. Om beslutsfattarnatänker efter ordentligt, måste de ändå förstå att man inte bara kan seaffärsmässigt på olika förhållanden ulan också måsle ge ett förband som manbygger upp på en sådan här ort riktiga förulsällningar. Offentligegenregiverksamhel m. m. säkerligen också andraplatser med liknande verksamhet, och förbandel bör ges rimliga och riktigaförutsättningar alt bedriva sin verksamhet, så atl del har förutsättningar allockså i en krigssituation få lag på de varor och förnödenheter som behövs föratl förbandets önskemål skall kunna tillgodoses. Jagskall inte ställa något yrkande, herr talman, med anledning av motionen, menjag konstaterar att jag skall återkomma med en ny motion ochhoppas atl den skall röna en välvilligare behandling. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. §19 Offentlig egenregiverksamhel m. m. Föredrogs finansutskottets belänkande 1979/80:5 medanledning av motioner om offentlig egenregiverksamhel m. m. delsden under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionen1978/79:1121 av m. fl. (fp, c, m), delsden med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel ochonödig byråkrati m. m. väckta motionen 1978/79:2464 av m. fl. (m). 1. att skulle avslå motionen 1978/79:1121, 2. all skulle avslå molionen 1978/79:2464. Reservation hade avgivils av , , , , , (samtliga s) som ansett att viss del av uiskotietsyttrande skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Tillbelänkandet hade fogals ett särskilt yttrande av , ochMona (samtliga m). I finansutskottets betänkande 1979/80:5 behandlas två motioneromoffentlig egenregiverksamhel m. m. Även om utskottsmajorilelen inte har velatansluta sig till de mera långtgående förslagen från motionärerna har den likvälenligt vår uppfattning en alltför ensidig syn på fördelarna med upphandlingunder konkurrens. 1betänkandet, som utskottsmajorileten ställt sig bakom, står det sålunda:"Huvudprincipen bör dock vara att produktionen genomförs efter ett upphandlingsförfarande medanbudskonkurrens." Det är denna vikliga mening som vi socialdemokrater iutskottet anser skall utgå. Viär övertygade om att kommunerna eftersträvar att använda tillgängliga medel såeffektivt som möjligt i sin byggnadsverksamhet, oavselt om den bedrivs i egenregi eller läggs ut som entreprenadarbete. Kommunernasmöjligheter all fatta rationella beslut på detta område har ökat undersenareär. Kommunerna harbyggt ut sin förvaltningsorganisation och har därmed fått enökad tillgång till kvalificerad sakkunskap. De har också inlett ett arbete somsyftar till atl åstadkomma elt bällre kalkylsyslem för byggnads- ochanläggningsarbeten. för byggforskning bedriver ett tämligenomfattande forskningsarbete på della område och sprider på olika sätt dekunskaper som kommer fram genom forskningsarbetet. Enligtvår mening är del felaktigt alt hävda att det alltid vore en fördel om byggandesom erhåller statliga lån och bidrag skall upphandlas i konkurrens. Del är t.ex. ofta nödvändigt all en kommun har en viss beredskap för akuta reparations-och underhållsarbeten. När så är fallet är det naturiiglvis en fördel om dennakapacitel kan utnyttjas någoriunda jämnt året runt. Företagsekonomiskakalkyler visar alt mindre nyanläggnings- och underhållsarbeten inom galu- ochVa-området ofta utförs till lägsta kostnad i egen regi, bl. a. därför att enentreprenör ofta får höga ställkostnader för maskiner. Även fastighetsunderhålllämpar sig ofta väl för egenregiverksamhel. Redan det faktum att det finnsmöjlighet till egenregiverksamhel utgör f ö. en positiv konkurrensfaktor, närupphandling förekommer. Ivissa fall kan del naturligtvis vara till fördel om upphandling sker ikonkurrens. Men alt alltid, eller ens som huvudprincip, ställa det kravet äralltför ensidigt. I många fall skulle sådana bestämmelser leda till onödigbyråkrati och ökade kostnader, dvs. effekterna skulle bli de rakt motsatta tillvad utskoltsmajoriteten torde eftersträva. Med del anförda yrkar jag bifall till den socialdemokratiskareservationen, som är fogad till betänkandet. Offentligegenregiverksamhel m. m. BO (): Det ärende som vi behandlar under den här punkten, den offentligaegenregiverksamheten, är utomordentligt viktigt, inte minst i Sverigesnuvarande ekonomiska situation. Utskottetsbetänkande har, som påpekade, föranletts av två motioner. Denförsta är en moderat pariimotion, nr 2458, med själva yrkandet i moiion 2464. understryks att det har blivit allt vanligare att det offentliga bedriververksamhet i egen regi. Del blirofla dyrare än alt anlita entreprenörer. 1molionen yrkas atl en utredning skall tillsättas rörande den offentligaegenregiverksamheten. Denandra motionen, nr 1121, har undertecknats av ledamöter från samtliga de treborgerliga partierna. Dess utgångspunkt är liknande, och man begär i klämmenatl regeringen skall framlägga förslag om införande av anbudskonkurrens förallt byggande som erhåller lån och bidrag. Det är tyvärr inte lättatt få tillförlitlig statistik över storleksordningen på Offentligegenregiverksamhel m. m. Någrasiffror publiceras dock av . Men varken totalbelopp förolika offentliga sektorer eller deras fördelning på verksamheten i egen regioch entreprenader framgår med säkerhet. Molbakgrund av att den offentliga sektorn numera tar i anspråk över 60 96 av BNP,i vilken siffra dock naturligtvis även transfereringar ingår, är del klart atldel rör sig om enorma belopp. Hur stor del härav som upphandlingen utifrånomfattar är inte klart, men den skall enligt SCB uppgå till . Detär självfallet av utomordentlig vikl alt den offentliga verksamheten sköts såeffektivt och ekonomiskt som möjligt. Det är efter vad Jag förstår också KarinFlodslröms uppfattning. Dåvarandefinansministern framhöll också i proposition 1973:73 röranderiktlinjer för den offentliga upphandlingen att principen om affärsmässighetvar grundläggande och att kommunerna inte borde välja ett mindre förmånligtanbud i syfte atl främja sysselsättningen. Vidremissbehandlingen av motionerna har olika myndigheter också understrukitviklen av alt det offentliga söker fullgöra sina uppgifter pä det ekonomisktmest fördelaktiga sättet. Det har också understrukils all delta oftast skergenom alt fri konkurrens får råda. Detta försväras dock väsentligt när olikamyndigheter önskar utföra ett visst arbete i egen regi. Del är rent allmäntsvårt att uppskatta de verkliga kostnaderna i egen verksamhet och mäta dem medulifrån kommande anbud. Delta beror bl. a. på alt inga tillfredsställandekalkylprinciper finns utarbetade som ledning för sådana jämförelser. På denpunkten harjag alltså en annan uppfattning än . Väsentligaansatser har visserligen gjorts, men fortfarande har varken Kommunförbundeteller några kommuner utarbetat någol fungerande kalkylsystem. Sedanär det riktigt, som även påpekats av slalskonlrollkommiltén, att del inte ärsäkert atl man alltid skall tillgripa del lill synes billigaste förfarandet ielt enskilt fall. Del håller jag alltså helt med om. Det kanfinnas skäl som gör all en något dyrare produktion i egen regi lönar sig i ettstörre perspektiv. Men man får akta sig för all göra detta till den viktigasteprincipfrågan. Hurmycket del offentligas kostnader kan minskas genom all i betydligt större utsträckningän f n. utnyttja konkurrensen genom anbudsförfarande kan naturiiglvis inte medsäkerhet sägas, eftersom statistiken är sä ofullständig. SHIO-Familjeförelagenhar i en nyligen publicerad broschyr gjort den uppskattningen alt besparingarnaskulle kunna uppgå lill , vilket inte är något litetbelopp i de nuvarande svenska ekonomiska sammanhangen. Några mer omfattandeutredningar i dessa frågor har tyvärr inte gjorts i , utanSHIO-Familjeförelagen tvingas i sin broschyr alt använda sig av undersökningarsom gjorts i . Dessa ger dock stark bekräftelse ät organisationenssynpunkier. Idagarna har enullertid en studie publicerats av omden kommunala expansionen i . Denna ger visserligen inga konkretasiffror men påvisar dock hur viss verksamhei fördyrats genom övergångfrån entreprenadförfarande lill produktion i egen regi. Inteminst intressant är påpekandena dels att vissa partier i kommunfullmäktigedriver fram beslut om egenregi oavsett ekonomiska synpunkier, dels alt defackliga organisationerna övat påtryckningar i samma riktning. Där är detnaturiiglvis inte de ekonomiska synpunkterna som spelar huvudrollen ulan denegna sysselsättningen och liknande ting. Ehurudel sålunda är svårt att faen totalbild villjag ändå nämna ett par fall: Ettprivat städbolag meddelade att man kunde sköta.städningen för kommunen 30 96 billigare än vad den utfördes för i kommunalregi. IJönköping, där städkostnaderna totalt uppgick lill 25 milj. kr., skulle mankunna spara 9 milj. kr., vilket för jönköpingsborna skulle motsvara enskatteminskning med . Städbolaget tillade ibrevet atl slädverksamhelen inom den offentliga verksamheten i hela landetbelöper sig till och atl man sålunda bara inomstädsektorn skulle kunna spara I miljard kronor i samhällsutgifter. Stockholmsläns landsting har fören liten del-jag tror del är 20 96 -avstädningen på sjukhus anlitat utomstående förelag. Starkt politiskt tryck harutövats tor att överföra även denna del i egen regi. Och enligt en muntliguppgift som jag har fåll har man därför nu tvingats att för rent ökadenettokostnader för städningen uppföra ett belopp i förslagettill ny budget av 10 milj. kr. All man övergår mer till städning i egen regi ien liten del av område ökar alltså budgelkostnaderna och kostnaderför skattebetalarna med 10 milj. kr. Men del är inte bara dessa mer direktaekonomiska fördelar man skulle vinna genom en ökad anbudsverksamhet. Företagsom vill exportera har självfallet stort behov av atl kunna påvisa en stor ochlyckad aktivitet inom landet för alt de skall kunna få det förtroendet hosutländska köpare alt de är lämpliga som leverantörer. Jag skall inte lämnanågra exempel, men del finns i den dokumentation som bl. a.SHIO-Familjeförelagen lägger fram flera e.xempel från såväl anläggningsverksamhetsom t. o. m. sådant som städning i stor industriell skala. Molbakgrund av dessa synpunkter är det naturiigt att utskottets majoritet ställtsig förstående lill syftena med de berörda motionerna. Detta framgåravutskottets uttalande: "Huvudprincipen bör dock vara atl produktionengenomförs efter elt upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens." Det ärdenna mening som och socialdemokraterna reagerar mol. Det varför vår del dock svart att helt tillstyrka motionen 1121, eftersom den kategorisktkräver atl anbudskonkurrens skall vara obligatorisk för allt byggande somerhåller statliga län och bidrag. Vadden moderata pariimotionen beträffar har utskoltet visserligen icke ställt sigbakom kravet på en utredning men framhållit all del finns andra metoder, genomvilka motionens syfte kan uppnås. Från moderat sida har vi känt ännu starkareän utskottets övriga majoriiei för de tankar som ligger bakom motionsyrkandet,och vi har därför framlagt ett särskilt yttrande. Offentligegenregiverksamhel m. m. 7 i>rolokoll 1979/80:33-34 Offentligegenregiverksamhel m. in. vill emellertid yrkabifall till hemställan i finansutskottets betänkande nr 5. ERICHÄGELMARK (fp): herrlalman!I motionen 1978/79:1121 vill vi motionärer atl hos regeringenanhåller om förslag om införande av anbudskonkurrens för allt byggande somerhåller statliga län eller bidrag, della för all fä effektiv användning avoffentliga medel. Detfinns inte några regler som anger all upphandling skall ske när statsmedelanvänds. Upphandlingsreglerna träder i kraft när kommunen beslutar all upphandla.Om kommunen i slället beslutar alt inte upphandla ulan utför arbetet i egenregi med egna resurser, ulan atl konkurrera med andra producenter, äreffektivitetskravet inte tillgodosett. Motionenhar varit på remiss hos några myndigheter. Jag vill kommentera ett par avremissyttrandena. Riksrevisionsverketframhåller i sill yttrande att "det är angeläget att åstadkommaförbättrade kalkylmeloder som underlag för beslut huruvida den kommunalabyggnads- och anläggningsverksamheten skall bedrivas i egen regi ellerupphandlas pä entreprenad". Så långt är det bra. Sedan kommer dock verketmed litet mera tveksamma tongångar och framhåller atl det kan vara andrafaktorer än rent ekonomiska som avgör valet mellan egen regi och entreprenadoch att en ökad kontroll och statlig granskningsverk-samhet inte löserproblemet. Av delta yttrande kan man dra den slutsatsen atl man borde göranågot ät konkurrensförhällandet men alt del är litet besväriigt, varför detvore bäst om del fick fortsätta som . Ungefäri samma anda går yttrandet från slatskontrollkommitlén. Den ger oss motionärerrätt i all man måsle ställa höga krav på en effektiv användning av offentligamedel. Kommittén tror också alt om allt byggande som erhåller statliga lån ochbidrag skulle upphandlas i konkurrens, skulle ett sådant system bli alltförbyråkraliskt. Vad det byråkratiska skulle bestå i har man däremot inte saglnågot om. Vi vill naturiigtvis inte ha en alltför byråkratisk ordning utan ettsmidigt fungerande samhälle. Pådessa yttranden har utskottet grundat sill belänkande. Och jag får medge allulskollel har sett positivt pä vår motion. UtskoUel anser del angelägel altkommunernas kalkylsystem ses över i syfte att fä fram ett säkrare underlag förkommunernas beslul i regivalsfrågan. Dellaframgår av ulskottsbetänkandel. Jag citerar precis samma mening som Bo Siegbahnciterade fören slund sedan: "Huvudprincipen bördock vara all produktionengenomförs efter elt upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens." Del ärvikligi att utskottet trycker pä atl just huvudprincipen vidupphandlingsförfarande skall vara anbudskonkurrens. Det är vad också vimotionärer anser. Atl sedan socialdemokraterna har reserverat sig mol dennaskrivning i ulskotlsbetänkandel är bara att beklaga. Medlanke på sin skrivning i betänkandet borde kanske utskottet ha kunnat gå litetlängre och tillstyrka vår motion. Del har utskottet nu inte gjort, men jaganser ändå att utskottet i huvudsak har tillgodosett motionä- rernas krav,och jag yrkardärför bifall lill utskottets hemställan och avslag på reservationen. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Offentligegenregiverksamhel m. m. Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 5 mom. 1 med godkännandeav utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinFlodström begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 169 Nej - 162 .-V/o/?/..? 1979/80:10 med anledning av propositionen1979/80:22 om ändring i övergångsbestämmelserna lill lagen (1979:240) omändring i rällshjälpslagen (1972:429) 1979/80:9 med anledning av moiion omtilläggsdirektiv till utredningen angående företagsinteckning Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs utrikesutskoltels betänkande 1979/80:2med anledning av motioner om . 1detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:197 av m. (vpk), vari föreslagils 1. att hosregeringen hemställde om a. altförslag framlades som avsåg att stoppa svenska förelags kapitalexport till , b. attförslag framlades om en svensk bojkott av Chilejunlan på alla plan, enligt rekommendationer av den chilenska landsorganisationen (CUT) och i , 2. altriksdagen uttalade att än mer aktivt borde verka för atl inga krediter, lån eller några andra former av bistånd kom Chilejuntan till godo, samt 1978/79:861om solidaritet med folk av (apk, och (apk). 1. att skulle avslå motionen 1978/79:197, 2. all skulle avslå molionen 1978/79:861. BERTILMÅBRINK (vpk): I den vpk-motion som är föremål för behandling föreslås följande: - all forslag framläggs som avser all sloppa svenskaförelags kapitalexport lill , - att förslag framläggs om en svensk bojkott avChilejunlan pä alla plan enligt rekommendationer av CUT och iMadrid och - atl ifortsättningen än mer akti vt skall verka för all inga krediter, lån eller några former av bistånd kommer Chilejuntan lill godo. Detär, som utrikesutskottet skriver, inte första gången som denna fråga är uppetill behandling. Jag skulle kunna begränsa mig till alt hänvisa till våratidigare argument och till den utförliga interpellationsdebatt som ägde rum den8 , en debatt som hade föranletts av en interpellalion avCarl-Henrik . Våra argument är lika aktuella som . Jagskall ändå säga några ord om situationen i och den svenska regeringenstvå ansikten. Fascistjuntansbrutalitet har inte minskat. Om antalet fall för tortyrexper-lerna är mindre äntidigare, beror delta bl. a. på att de flesta av de mest aktiva antifascisternaär inspärrade eller dödade av fascislerna - försvunna heter det enligtfascistjuntans officiella ståndpunkt. Vidare är de demokratiska krafterna iChile bättre organiserade och därmed mer svåråtkomliga för fascistjuntansbödlar och säkerhetspolis. Den ekonomiska politik som har genomförtshar också medfört en nedpressning och utsvällning av arbetarklassen som aldrigtidigare har setts i ett relativt välutvecklat land av typ. Enav de allvarligaste yttringarna av det förtryck somjuntan nu bedriver ärattackerna mot fackföreningarna. Detta har bl. a. uppmärksammats av deninternationella fackföreningsrörelsen och den konferens som hölls i inovember 1978. Det finns en rad dokumenterade fakta om den totala hänsynslöshetsom riktas mot den chilenska fackföreningsrörelsen, om den totala brislen pådemokratiska fri- och rättigheter, om den systematiska förföljelsen av fackligtaktiva och deras ledare. Madridkonferensenkom fram lill att följande aktiviteter lill stöd för det chilenska folkel skallgenomföras: Skärpning av bojkotten mol diklaluren. Isolering avden genom att avbryta all kredit och all kommersiell hjälp. Hindra transportoch handel. Sänka nivån för diplomatiska relationer. Säga upp kulturella,teknologiska och idrottsliga avtal med juntan. Utveckla politiskt och materiellt stöd till CUT ochalla dess organisationer och enheter. Kräva upphävande av dekreten 198, 660, 2 200, 2345, 2 346, 2 347 och 2 379, som genomförts av fascistjuntan för alt eliminerafrihet och fackliga rättigheter. Utrikesutskottetsäger nu att det är meningslöst med ensidiga svenska bojkottaktioner. Det ärprecis samma argument som utskottet använde när krav pä svenska bojkoltaktionermot fördes fram . Mennu har vi fått ett nyinvesteringsförbud när det gäller . a. alt man på detta sätt skall markera vår inställning i praktiskhandling och att få flera länder att följa efter det svenskaexemplet. Vikan inte komma ifrån att den svenska kapitalexporten lill , som dessutomökar markant, har den effekten att vi håller fascistjuntan under armarna. Manförlänger så atl säga förtrycket i . Vikan inte heller komma ifrån det faktum atl vårt medlemskap i indirektbetyder alt vi medverkar lill ekonomiska bidrag lill Chilejunlan. Enbred demokratisk front i kräver atl bojkottåtgärder på ett brett områdeav ekonomi och kultur skall tillämpas mot Chilejuntan. De skulle bidra till attfortare få bort fascislerna från maklen i . Alla de stolta deklarationersom gjort bör nu omsättas i praktisk handling. Det går inte i längdenalt sitta på två stolar-å ena sidan fördöma fascislerna, ä andra sidan utvecklaförbindel.serna med dem. Det är inte så man skall ställa upp och visa sinsolidaritet med fattiga och förtryckta. Det bidrar inte till en snar återgånglill rättssamhälle och demokrati i . I dokumentet från påpekas medrätta: Kampen för ett återupprättande av demokratin på ena sidan och ekonomisktstöd till diktaturen pä den andra är oförenliga och motsatta. Med della, herr talman,yrkar jag bifall till motionen 197. Sedan statskuppen i har mänga gånger behandlatmolioner om med i allmänhei likartat innehåll. Från vpk:s och apk:s sidahar i motionerna krävts såväl bojkotter av olika slag som ett än kraftfullaresvenskt agerande i internationella sammanhang för att påverka opinionen ochmotverka lån och bistånd lill . Motionernasregelbundna återkommande kan kanske fä några av kammarens ledamöter att troalt regeringen, vilken eller vilka partifärger den än haft, inte skulle hareagerat mot det förtryck av de mänskliga rättigheterna som kännetecknar detchilenska samhällssystemet. Såhar inte varit fallet. har i FN tagit flera initiativ lill brännmärkandeav den chilenska militärregimens fortsatta brott mot de mänskligarättigheterna. Senast i är är en av initiativtagarna till en . Det finns också skäl alt erinra om att underflera år drivit frågan om inrättandet av en befattning som FN-högkommissarieför de mänskliga rättigheterna. Han eller hon skulle bl. a. ha lill uppgift attopartiskt kunna utreda fall av påstådda kränkningar av de mänskligarättigheterna var de än förekommer, förutom att FN:s växande arbete tillförsvar för mänskliga rätligheler skulle kunna samordnas. ärdet FN-kommissionenför de mänskliga rättigheterna som arbetar med det förslaget.