prot · G30929 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:29 §1 Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i utrikesutskottet under anmält hans ersättare . Centerpartietspartigrupp har som suppleant i utrikesutskottet under Torslen Bengtsonsledighet anmält hans ersättare . suppleanteri iitrikesuiskollet () () §2 Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare har från inkommit bevis om all ÅkePersson, , utsetts till ledamot av samt att MarieNordström, , och , , utsetisiill ersättare förriksdagsledamöter. har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit, att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. Det skulle antecknas att () utsettsatl inträda som ledamot av kammaren i stället för Per () som avsagtsig riksdagsmannaupp-d råget. §3 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. Anmälanom kompletteringsval till utskott § 4 Meddelande ominterpellationssvar 1979/80:29om en utväidering av abortlagens tillämpning Interpellationen 1979/80:29 av om en utvärdering avabortlagens tillämpning skulle jag ha besvarat , dvs. Efter överenskommelse med interpellanten kommer svar att lämnas ianslutning till behandlingen av socialutskottets betänkande 1979/80:10 medanledning av motioner om abortlagstiftningen av bl. Omundersökning av orsaken till medfödda missbildningar hos barn i § 5 Om undersökning avorsaken till medfödda missbildningar hos barn i Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1979/80:87,lill socialministern, och anförde: har frågat socialministern om hon avseratt vidtanågra åtgärder-och i så fall vilka-för atl närmare undersöka det stora antaletfall då barn fölls med missbildningar i . Arbetetinom regeringen är så fördelat all det är Jag som skall svara på frågan. Sedannågra fall av vissa missbildningar konstaterats i toglänsläkarorganisationen i initiativ till enundersökning av orsakerna lill detta. Därvid framkom att sex fall avmissbildningar inträffat . Två av dessafall har med säkerhet kunnat fastställas bero pä genetiska faktorer. 1 de fyraåterstående fallen är det ännu oklart om del är fråga om s. k. felställningar,vilka skulle bero på fostrels läge i livmodern under graviditeten, ellerreella missbildningar. Om del senare visar sig vara sannolikt, kommerlänsläkarorganisationen all i samarbete med överläkaren för barnhälsovårdengenom bl. a. intervjuer med föräldrarna undersöka länkbara orsaker tillskadorna. Jag vill i detta sammanhang nämna att länsläkarorganisationenuppgivit att anledningen lill atl föräldrarna underrättats först sedan vissapreliminära studier gjorts var att föräldrarna inte skulle oroas i onödan. Länsläkarorganisationenhar vidare undersökt dricksvattenförsörjningen i de aktuella fallen utan atlnågol anmärkningsvärt framkommit. Dessutom har mödrarnas yrkesförhållanden ocharbetsmiljöer penetrerats utan alt del har visat sig föreligga några gemensammafaktorer. Inomsocialstyrelsen har samtliga rapporterade fall av missbildningar iValdemarsviks kommun fr. o. m. analyserats med hjälp av styrelsensregister över missbildningar och medicinska födelsemeddelanden. I rapportenkonstateras att det totala antalet barn med någon missbildningsdiagnos är högreän förväntat med hänsyn till den genomsnittliga frekvensen av missbildningar iriket. Denna högre frekvens kan dock bero på slumpmässiga variationer. Enstudie av visar enligt rapporten alt det ärmycket troligt alt fördelningen av missbildningsfall är helt slumpbeiingad. Isocialstyrelsens verksamhet ingår en löpande bevakning av missbildningsfödslari riket och närmare undersökningar av iakttagna anhopningar av sådana fall. Analysenav förlossningsutfallet i kan betraktas som ett uttryck för dennaverksamhet. Socialstyrelsenföljer länsläkarorganisationens fortsatta utredning i meduppmärksamhet och kommer enligt vad jag har inhämtat för sin del atl vidta deåtgärder som resultaten av pågående utredningar kan motivera. Jag ber alt fä tacka statsrådet m för svaret, som Ju var bådeinnehållsrikt och intressant. Vikan alltså slå fast tvä saker, nämligen dels alt de typer av missbildningar detrör sig om i förekommer i betydligt'högre grad där än vad somanses normalt, dels atl några riktigt ingående undersökningar inte gjorts. Manhar gått igenom mödra-, födelse- och barnavårdsjournalerna, med ledning avdessa försökt komma fram lill om det finns någon gemensam nämnare mellanmödrarna och undersökt vattnet enligt anvisningar. Men man harinte talat med föräldrarna, vilket Jag anser borde vara en del av en meringående och systematisk undersökning för all se om det går att få fram någongemensam nämnare mellan de föräldrar och barn som drabbats. Man har inte hellergjort några särskilda miljöundersökningar och inte några analyser av vattnetutöver de vanliga. Det kan finnas något i vattnet som ligger utanför denrutinlista från som man går efter vid provtagning. skall distrikisbarnläkaren på uppdrag av barnhälsovårdsöveriä-karen faralill för atl gå igenom journalerna, undersöka medicinering ocheventuella ärftlighelsfaktorer och prata med föräldrarna. Det är bra, menfrågan är om del är tillräckligt. Det kan visa sig att man behöver göra störremiljöundersökningar, t. ex. av industriutsläpp, mer ingåendevatienundersökningar och vidare mer noggranna undersökningar för att finnagemensamma faktorer. Därförvill Jag gärna fråga hälsovårdsministern om svaret skall tolkas så, alt om manefter distriklsbarnläkarens undersökning i kommer fram till attfier och mer ingående undersökningar behövs, dä är hälsovårdsministern bereddalt medverka lill alt erforderliga resurser ställs till förfogande viasocialstyrelsen eller annan central myndighet. Om undersökning av orsaken lill medfödda miss-hildniiigar hos barn i Som Jag sade inledningsvis i mitt svar på frågan kommerlänsläkarorganisationen att i samarbete med överiäkaren för barnhälsovårdengenom bl. a. intervjuer med föräldrarna undersöka tänkbara orsaker tillskadorna. Man har alltså för avsikt att intervjua föräldrarna om detta. Jagvill också upprepa alt del har inträffat flera fall av missbildningar iValdemarsviks kommun än vad man kunde förvänta sig med hänsyn lill frekvensen iriket. Analysen av missbildningsfrekvensen har utförts av den främstaexpertisen som finns i landet inom det aktuella området. förefallerdetdock som om slumpmässiga variationer skulle vara förklaringen till delförhållandevis högre antalet missbildade barn. Men undersökningarna fortsätter,som jag tidigare sade, och vi får avvakta en någol fylligare rapport i ämnet såsmåningom. Jagvill påminna om alt det pågår en omfatlande undersökning inom ,där vetenskaplig expertis från olika områden engagerats för all söka kartläggaorsakerna till vissa typer av allvarliga missbildningar, bl, a, ryggmärgsbråck.Detta projektarbete beräknas bli redovisat under första Omåtgärder för att skydda lärare för psykiska besvär Såvälsocialstyrelsen som länsläkarorganisationen ägnarstor uppmärksamhet ät frågorsom rör sådana missbildningar som kan tänkas bero på förhållanden i vår iniljö.Jag vill i delta sammanhang erinra om atl förslag lagts fram för ominrättande av ett s, k, miljömedicinskt laboratorium, som beräknas sätta igång sin verksamhet , En viktig uppgift fördetia laboratoriumblir atl studera vilka miljökomponenter som är särskilt riskabla, vilka gruppersom är speciellt känsliga för sådan påverkan och på vilket sätt denna påverkankan ge upphov till skador. Jag kan försäkra att jag ävenför egen del kommer att följa dessa mycket viktiga frågor med storuppmärksamhet. Låt mig bara säga att jag är tacksam för det, för varken barnöverläkareneller länsläkaren eller distriktet har lokala resurser för atl genomföra sådanahär mera omfattande undersökningar. Del är därför viktigt att samhället viasocialstyrelsen eller annan central myndighet ställer resurser till förfogande,om del skulle behövas. Jag tolkar statsrådet uttalande sä alt dettakommer att ske, och det tycker jag är positivt. Överläggningen varhärmed avslutad. § 6 Om åtgärder för attskydda lärare för psykiska besvär Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara Månen () anmälda fråga, 1979/80:92, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för allåstadkomma sådan arbetsmiljö i skolan att lärarna i görligaste mån skyddas förpsykiska besvär. Rapporterom brister i skolans arbetsmiljö skall las på allvar. Men läraryrket i sig äroch har alltid varit svårt och krävande såväl fysiskt som psykiskt. Detfinns inga enkla patentlösningar för hur man kommer till rätta med brister iarbetsmiljön i skolan. Ett genomgående tema för de reformer av sombeslutats har dock varit atl försöka åstadkomma en bättrearbetsmiljö för såväl lärare som elever. Låt mig nämna ett par exempel päinslag i dessa reformer: Attarbeta tillsammans i arbetslag kan för lärare innebära ökade möjligheter alt fåstöd och hjälp av kolleger. Del nya statsbidragssystemet för grundskolanmedger atl resurserna kan fördelas efter lokala behov. Den nya läroplan somriksdagen fattat beslul om ger ett stort utrymme för elevernas friaval. Detta kommer med all sannolikhet att öka trivseln bland eleverna.Läroplanen innebär också att en större del av arbetet på högstadiet kangenomföras i mindre grupper. k. normgruppens arbete tar direkt sikte på alt skapa ett bättre arbetsklimati skolan genom all söka förankra regler för arbete och samlevnad i en gemensamvärderingsgrund. Skolanhar också fått betydande resurstillskott . Beslutet om ett nyttstatsbidragssystem har inneburit ökade resurser med ca 100 milj. kr. per år.Den sänkta undervisningsskyldighelen för stora grupper lärare fr, o. m. den Ijuli kostar ungefär 140 milj, kr. Den nya läroplanen kommer fulltgenomford att innebära ett årligt resurstillskott om drygt 300 milj. kr. Kommunernahar ansvaret för inte minst den fysiska arbetsmiljön i skolorna. Kommunerna iegenskap av arbetsgivare för lärarna har också ett ansvar för personalvården istort. Jag räknar med att det delbetänkande som elevvårdskommittén kommer altlämna och som berör ulveckling av arbetsmiljö och personalkommer atl belysa dessa frågor ytteriigare. I sammanhanget kan jag också nämnaatl lärarna inom ramen för gällande medbestämmanderegler har möjlighet attpåverka sin arbetsmiljö. Sammanfattningsvisärjag övertygad om att de åtgärder som jag nu har redovisat, när de har slagitigenom fullt ul, avsevärt kommer att förbättra arbetsmiljön i skolorna. MÅRTENWERNER (m): Jag ber atlfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagvet all är mycket ambitiös när det gäller att göra det bästa avvår skola - många reformer har genomförts, och statsrådet hänvisar också lilldem - men man kommer osökt atl tänka på de refiexioner som gjordes av experterfrån som var på besök här för någon vecka sedan. De ansåg all vi ärdukliga atl reformera och komma med idéer, men de efterlyste resultat och efteriyslereformernas och idéernas genomslagskraft. 1 slutet av svaret uttalar statsrådeten förhoppning om atl arbetsmiljön inom skolan skall bli bättre, och vi fårhoppas att den förhoppningen är mer än en from sådan. Orsakentill min fråga är den seriösa rapport om arbetsmiljön inom skolan som denmycket skicklige pedagogikdocenlen lade fram i . Vi kännerväl till besväriigheterna i skolan, men Jag tyckte att den här rapporten var såalarmerande all den motiverade min fråga. Vi vet att ungdomarna tar med sigsina sociala problem lill skolan, och framhåller också irapporten alt det är mycket besvärande att elever på högstadiet och i gymnasietkommer för sent till nästan varje lektion. Sädana svårigheter tar lärarna på sigsjälva, och det är detta som bryter ner dem. Fil.dr säger att lärarna egentligen borde vara mindre moraliskaoch pliktuppfyllda och att de borde sjukskriva sig oftare. De tar på sig självaalla de krav som ställs när del gäller problemen inom skolan. Men, statsrådetMogård, del är väl inte bara lärarnas sak att lösa de problemen? De skall intekänna sig tvingade atl klara av krav från alla möjliga håll. Problemen i skolangäller Ju inte bara lärarna utan många andra. Sedanundrar jag, fru statsråd, omdet inte är ytterligare ett problem i vår skola,nämligen del att den svenska skolan inte har samma status som skolan på andrahåll i väriden. Delta gäller också läraryrket. Det är kanske inte så lätt Omåtgärder för att skydda lärare för psykiska besvär Omåtgärder för att skydda lärare för psykiska besvär att göra någonting åtsaken, men jag tror all även detta är en av orsakerna lill lärarnassvårigheter. Det skulle vara intressant att höra om statsrådet har någonuppfattning om hur man skall kunna få lärarna att förstå atl kraven inte baragäller dem själva. Vidare skulle jag vilja höra statsrådels mening om skolansbristande status i vårt samhälle. Fromma förhoppningar är inte alllid resultallösa och bör, MårtenWerner, enligt min mening inte vara det. Min förhoppning var inte from i denbemärkelsen. Jagtycker nog att man för rättvisans skull skall redovisa all del också finnsmånga positiva drag i den här rapporten, t, ex, att 88 96 av lärarna alltideller ofta anser sig ha god kontakt och gott samarbete med eleverna, alt 83 96tycker sig ha god kontakt och gott samarbete med föräldrarna, atl 75 96 avlektionerna kan genomföras helt utan elevstörningaroch att bara 1 96 blir heltfördärvade av störande elever. Del är inte min mening att bagatelliseraproblemen, men jag tycker alt man också kan vända på det här litet grand. Självfalletär inte elevernas uppförande och deras utbildning enbart lärarnas sak. Där harMårten alldeles rätt. Enligt min mening har alla vuxna ell ansvar föralt barnen, som är vår framtid, får en positiv och lycklig ulveckling. Inomskolan är del inte heller så, all bara lärarna skall bära ansvaret. Jag troralt del är nödvändigi all skolledarna blir mera aktiva och stöder lärarna närdet uppstår problem och konflikter med elever, föräldrar och annan personal iskolan. Jag tycker också all politikerna borde prya litet i skolan för att sehur verkligheten är. Menjag vill också säga att många lärare faktiskt inte har prövat vissa metoder,som kunde förbätlra deras arbelssiluation. Den här rapporten visar atl av lärarna har klassråd regelbundet, och bara 12 96 låter eleverna delta iplaneringen regelbundet. har inte prövat atl arbeta i arbetslag, och 45 %har inte låtit speciallärarna arbeta inne i klassrummet. Jag tror alt om detinte bara finns en from förhoppning utan också en positiv vilja atl göranågonting ål problemen, skulle många kunna hjälpa lill att förbättraarbetsmiljön i skolan, MÅRTENWERNER (m): Jag är övertygad om riktigheten i del som nu sade ochknyter de största förhoppningar till de normgrupper som själv harinitierat. Det är klart att en så omfatlande och seriös rapport som den här harmed alla företeelser, även de positiva. Men all så många lärare i vårkomfortabla skola har psykiska besvär måste anses vara särdeles alarmerande.Man räknar med all 92 eller 95 ? {) av lärarna klagar över psykiska besvär. Delskulle, som sagt, vara intressant atl höra om statsrådet inte anser att det härkan finnas ett samband med skolans plats i samhället, skolans status, - Självharjag varit utlandssvensk under åtskilliga är och då kunnat göra jämförelser,- Detta måste vara prövande för lärarna, vis inverkar det påeleverna om skolan och lärarna inte har den status som de borde ha. Då targivetvis inte eleverna skolan sä allvarligt heller. Jag försäkrar än en gäng alt jag lar den här rapporten på mycket stortallvar, men vill konstatera all undersökningen har genomförts avlärarorganisationerna för att skapa underlag för ett fackligt handlingsprogram.Det bör man kanske också ha med i bilden. Nuär det faktiskt inte så illa som beskriver situationen, dvs. alt95 % av lärarna skulle ha psykiska besvär. Lärarna anser att deras arbete ärpsykiskt och fysiskt påfrestande, men det är faktiskt en annan sak.Detärallvarligl nog, menjag vill understryka vad jag sade i svaret: Läraryrketär ett svårt och krävande yrke. Vi skall stödja lärarna sä myckel vi kan ochförsöka underlätta deras arbete, men vi skall aldrig tro atl det kommer au bliell lätt yrke. MÅRTENWERNER (m): Jag ber bara att lill slut fä önska god fortsättning iarbetet atl göra skolan trivsam och nyttig. Överiäggningenvar härmed avslutad. Omden planerade förläggningen av civilförsvarsanlägg -ning Väst till §7 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:28om kärnkrajtens betydelse JÖr Jorsvaret Med hänvisning lill riksdagsordningen 6 kap. 1 § vill Jag härmedmeddela attjag ej kan besvara interpellation 1979/80:28 av föreskriven tid på grund av att interpellanten ej kan närvara den 16november. Vi har överenskommit att svar skall lämnas . § 8 Om denplanerade förläggningen av civilförsvarsanläggning Väst till FörsvarsministernERIC KRÖNMARK erhöll ordet för alt besvara () den 7 novemberanmälda fråga, 1979/80:95, och anförde: har frågat vilka åtgärder regeringen överväger för altdet tidigare beslutet om att förlägga en civilförsvarsanläggning till Skövdeskall kunna fullföljas. 1977års försvarsbeslut innebär att civilförsvarels utbildningsorganisation skallomfatta fem skol- och förrådsanläggningar. Den ekonomiska utvecklingen förcivilförsvaret har dock lett lill alt utbildnings- och övningsverk- Omden planerade förläggningen av civilförsvarsanläggning Väst till samheten måste begränsas.Det har visat sig vara mest ekonomiskt och rationellt att den utbildnings- ochövningsverksamhet som går att genomföra förläggs till de tre fastaanläggningar som redan finns jämte ett nytt övningsfält i . Enligtdei underiag som har redovisats för mig i civilförsvarets program-plan kanutbildningsorganisationen av ekonomiska skäl inte byggas ut i den takt somtidigare planerats. Det gäller därför att nu närmast få lill stånd ettövningsfält som föriäggs till . Frågan om ett sådant övningsfält bereds fn. Ifråga om att utveckla övningsfältet till en mera fullständig skol- ochförrådsanläggning måste ett nytt försvarsbeslut för tiden fr. o. m. budgetåret1982/83 avvaktas innan några beslut kan fattas. Jag ber atl få tacka försvarsministern för svaret pä min fråga.Lokaliseringen av civilförsvarsanläggningen till innebär ett viktigtstöd för sysselsättningsutvecklingen inom kommunen och självfallet också förSkaraborgs län som helhet. Som framgår av planeringsrapportingår detta projekt i del regionalpolitiska programmet för länet, och det stödsav samtliga berörda myndigheter. Skövdekommun har för ändamålet genomfört markbyie med militära myndigheieroch köpt ca55 000 m mark. Vidare föreliggeranlagen stadsplan för detta område, och medelär anvisade i kommunens budget till behövliga väg- och va-anslutningar m. m.,vilka anläggningsarbeten kan igångsättas och har igångsatts med kort varsel.Enligt de uppgifter som Jag har inhämtat beräknas kommunens kostnader förmarkinköp, redan utförda, pågående och planerade anläggningsarbeten jämteräntekostnader uppgå till ca 2,5 milj, kr. Minföljdfråga lill försvarsministern är dä given: På vilket sätt kommer staten allkunna kompensera kommunen för dessa kostnader, särskilt i det läge som kanuppstå om skolan mot förmodan inte skulle komma till stånd' Jagär medveten om det statsfinansiella läget. Regeringen kan inte alllid ställamedel till förfogande som den vill, men i vart fall skall man ge besked -ettbestämt besked -så att de som skall planera för framtiden, och fördetta ärberoende av regeringen, verkligen har klart för sig vad som gäller. Det kan deinte göra om de svävar i den ovisshet som alltid råder om någonting är underutredning. Givetvismåste försvaret liksom andra statliga huvudmän rationalisera och görabesparingar, men för att kunna bedöma vilka besparingar som kan göras måste manockså - enligt min mening - beakta de kostnader som kan drabba andra huvudmän,särskilt i ett läge då staten kan ändra sina planer. Dä måste man se till vadsom kan drabba den totala samhällsekonomin. Om kommunen begär kompensation pånågot sätt får sannolikt staten andra kostnader, som dä kommer upp under andrahuvudtitlar. När det gäller frågan om kompensation lill kommun därför att denhar gjort vissa inköp av mark, på uppdrag av statsmakterna viabyggnadsstyrelsen, kan jag försäkra att staten kommer attfullfölja åtagandena härom. Kommunen kommer i det fallet inte alt behöva liggaute med kapital för civilförsvarets räkning under någon avsevärd tid. Närdel sedan gäller stadsplane- och vägkost nadsfrågor ärjag förhindrad atl säganågot bestämt. Jag har inte satt mig in i detaljer. Jag vill alltså påpeka atlvi kommer att skaffa oss tillgång till ett övningsfält. Det vi diskuterar i dagär inte frågan om att skrinlägga idén om en utbildningsanstalt i Västsverige.Min principiella inställning är atl vi måste rationaliseracivilförsvarsulbildningen. Det innebär enligt min mening också alt vi måste haen utbildningsanstall i , och har fattat beslutet atl denskall vara förlagd till . Frågan har kommit upp därför att den ekonomiskautvecklingen har omöjliggjort den tidigare planeringen. Jagkan upplysa om att kommun uppvaktade mig i går och klargjordeläget. Enligt min mening verkar det som om kommunrepresentanterna är pä detklara med att det här är atl se som en etapp. Jag förståralt man i kommunen ioch försigkan vara något besviken, men jag vill inte underlåta att påpeka attSkövde kommun i alla fall ur försvarels synpunkt är en av de mest gynnadekommunerna i landet. Omden planerade förläggningen av civilförsva rsa n lägg -ning Väst till Jag har noterat all uppvaktningen ägde rum i går. Jag har också noteratatt man var mycket glad över att statsrådet log emot. Man uppskattade att manfick tillfälle all framföra synpunkier motsvarande dem som jag gett uttryck förhär i kammaren. Detär ändå tillfredsställande att försvarsministern här ger ett lugnande beskedbeträffande skolan. Planerna på en civilförsvarsskola i är, somförsvarsministern själv uttryckte det, inte skrinlagda. Vi lackar för del beskedet. Olyckligaomständigheter har gjort atl statliga utlokaliseringar nästan helt har gåttSkaraborgs län förbi. Det enda som har skett är på försvarsområdet, enbart inomdel området, . Skulle inte heller civilförsvarsskolan komma tillstånd, innebär del ett allvariigt regionalpolitiskt bakslag för länet. Nuhar jag noterat att man inom försvaret överväger andra omlokalise-ringar, t.ex. av leleservicebyrän, som f n. finns pä Nya Varvet i , ochartillerifiygskolan i . I likhet med vad som gäller för civilförsvarsskolan,som vi nu diskuterar, har man ansett atl kan väljas somlokaliseringslän för dessa två nämnda enheter. Industriminisiernansåg i en interpellalionsdebatt alt "naturligtvis ocksåregionalpolitiska skäl skall beaktas när militära myndigheter avgör frågor omlokalisering av olika institutioner och organ inom det militäraförsvaret". Jag frågar därför om ävenförsvarsministern är beredd att beakta dessa Omvissa omställnings- och träningskurser (OT-kurser) synpunkier när detslutliga avgörandet skall träffas, dels avseende civilförsvarsskolan, dels deandra omlokaliseringsbeslul som jag har nämnt? Givetvis tar vi alltid regionalpoliiiska hänsyn vid planeringen inomförsvarssektorn också. Jag vill bara säga atl när det gäller civilförsvarsskolani så har mitt besked varit så klart som man kan begära . Närdetgäller de andra två institutionerna som nämnde, kan det bliaktuellt att göra en förflyttning. Frågorna är ännu inte utredda. Vi måste i såfall välja den ur försvarets synpunkt rationellaste lösningen. Jag kan sträckamig därhän att Jag säger att det finns ingenting som i och för sig utesluter enförläggning till . andra sidan kan del finnas andralokaliseringsorter som kan vara ännu lämpligare. Jag vill bara påminna om attförsvaret nu slår inför problemet att behöva minska antalet anställda. Detinnebär att myndigheter försvinner, och det finns kommuner som tappar hela densysselsättning som försvaret har utgjort.