prot · G30953 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:53 § 1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. Omen effektiv katastrofberedskap i län § 2 Om en effektivkatastrofberedskap i län Kommunministern erhöllordet för att besvara i (s) anmäldafråga, 1979/80:182, och anförde: i har frågat mig omjag är beredd att före juluppehållet ge i länmöjligheter att inrätta ett tillfredsställande joursystem förkatastrofsituationer. Bakgrunden till frågan är bl. a. de våldsamma snöovädersom i början av detta år drabbade . Länsstyrelserna i län har var för sig utvärderat , polisens och denkommunala räddningstjänstens arbete under snöovädren och redovisat detta irapporter. Rapporten från i gavs in till regeringenden . I enlighet med begäran har under detta årtillsatts en kommitté, räddningstjänstkommittén, som har fått i uppdrag attförutsättningslöst utreda frågan om huvudmannaskapet för en räddningstjänst mednuvarande och möjliga nya uppgifter. I direktiven till kommittén framhålls atten fråga som har aktualiserats genom vinterns snöoväder är om bestämmelserna ibrandlagstiftningen om t. ex. planläggning, ledning och ingrepp i annans rättbör göras tillämpliga också på situationer som inte är nödlägen i brandlagensmening. Kommittén kommer alltså att överväga frågan om ledningen av samhälletsräddningstjänst vid sådana händelser som frågeställaren avser. Enligt minmening måste man i det sammanhanget också behandla frågan om räddningsorganensberedskap utom tjänstetid. Redan innevarande vinter måste man naturligtvis stå rustadför att möta händelser av det slag som drabbade de södra delarnaav vårt land. Ett betydelsefullt förberedelsearbete har redan ägt rum genom denutvärdering av räddningsinsatserna som länsstyrelserna i och Malmöhuslån har företagit. Man har tagit till vara erfarenheter och kunnat förbättraplanläggningen. Jag vill erinra om att det enligtlänsstyrelseinstruktionen åligger varje länsstyrelse att sörja för allmänordning och säkerhet samt att vidta de åtgärder som är påkallade eller i övrigtlämpliga i länet. När det gäller de särskilda problem som kan uppkomma pålänsstyrelsen i län på grund av ledighet vid jul- och nyårshelgen dettaår måste det ankomma på att själv behandla denna fråga. 12 protokoll 1979/80:51-53 Om en effektiv katastrofberedskap i län personalensfackliga organisationer har möjlighet att med de medel sorn stårtill styrelsens förfogande anordna antingen jourtjänst på myndigheten ellerberedskapstjänstgöring, s. k. bakjour. Jag anser således att det i första handankommer på att vidta erforderliga åtgärder med anledning av denkommande jul- och nyårshelgen. i (s); Jag ber att få tacka kommunministern försvaret. Kommun-ministern sade inledningsvis att frågeställningen gäller orn detfinns möjligheteratt inrätta ett tillfredsställande joursystem förkatastrofsituationer, och i och för sig kan det vara riktigt. Menmöjligheterna att inrätta ett effektivt joursystem föreligger redan. Det ärbara så, att de ekonomiska möjligheterna att inrätta ett sådant system saknas,och det ar det som frågeställningen gäller. På grund av de begränsningar som det innevarande åretsbudget innebär för länsstyrelserna och på grund av ökade krav på insatser iolika sammanhang har man på vissa avdelningar på i länredan överskridit sin budget. Så är det bl. a. när det gäller planeringsavdelningen,och det är att beklaga. Det innebär att några resurser, som skulle göra detmöjligt att utveckla ett effektivt joursystem för den kommande långhelgen, inteföreligger. Jag vet inte hur jag exakt skall tolka kommunministernssvar i den sista delen, där det heter att det är ansvar attdetta fungerar. Det finns inga reservationer när det gäller de ekonomiskabitarna i sammanhanget. Men det står klart att i län ickehar möjlighet att utveckla ett effektivt joursystem under den kommandelånghelgen. Jag måste tolka kommunministerns i övrigttillfredsställande svar så, att styrelsens åligganden skall fullföljas. Det kaninnebära att det kommer att bli något överskridande i anslutning till en utveckladjourtjänst under den kommande långhelgen. Det skulle vara tillfredsställande omkommunministern på något sätt kunde ge en anvisning orn möjligheterna tilldetta. Sedan kan jag rent allmänt säga att frågor av detta slaginte borde behöva ställas i kammaren, de borde av pä den administrativavägen. Men eftersom icke erhållit något svar återstod bara dennamöjlighet. Att svaret dröjde berodde på attutvärderingen också från skulle inkomma. 1 går tog regeringenställning och avgav svar. Som jag framhöll i mitt svar, är det en skyldighet förlänsstyrelsen att klara av denna beredskap och därmed ha en planläggning somuppfyller de krav som finns. När det gäller kostnadsdelen är omkostnaderna för en sådanberedskap som anvisas över; helgerna självfallet en mycket ringa del av helaomslut- ningen avlänsstyrelsens budget. budget omsluter över 30 milj. kr., och enberäkning visaratt dessa kostnader skulle uppgå fill högst . Det börvara marginellt i detta sammanhang. Självfallet får man då göra deprioriteringar som är nödvändiga för att klara denna mycket viktiga uppgift- i (s): Jag är medveten om att kostnaderna i och försig är små i förhållande till budgetens storlek. Men trots detta ärlänsstyrelsernas direktiv från regeringen sådana att det egentligen inte gesnågra möjligheter, utan ramarna skall hållas. När ramarna redan nu i vissaavseenden är överskridna finns ju inte de heller, och det finnsinga möjligheter till omprioriteringar. Det är av det skälet som länsstyrelsengör denna framställning. Jag vill framhålla att har planerat ochdiskuterat problematiken och därefter konstaterat att man inte klarar dettautan att överskrida tillgängliga resurser eller utan att tillföras nya medel.Det är det som är problemet, och det är det vi vill ha besked om. Om vuxenimder-visningen för finskspråkiga Det är som jag sade nödvändigt att manprioriterar de uppgifter som är angelägna och som det är en skyldighet förlänsstyrelsen att utföra. Med de mycket stora belopp som det här gäller är detsjälvfallet nödvändigt att kunna prioritera detta område. i (s): Tillsist konstaterar jag ändå attkommunministern och jagar överens om att vi måste ha en fullvärdig beredskap iKalmar län under den kommande långhelgen. Överläggningen var härmed avslutad. §3 Om vuxenundervisningen för finskspråkiga Utbildningsministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:186, till statsrådet , och anförde: Mot bakgrund av den vuxenundervisning sombedrivs på finska vid Norra latin i har frågatstatsrådet om hon anser det vara rimligt att behandla definskspråkiga eleverna på det sätt som exemplet Norra latin visar och om dettaär förenligt rned behovet av att utbilda tväspråkig personal för ett flertalstatliga och kommunala verksamheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. AlexanderChrisopoulos uppger i sin fråga att det till förutsättningarna för Om vuxenundervisningen för finskspråkiga studiernainom denna försöksverksamhet skulle ha hört att finskan betraktats sommodersmål och svenskan som andraspråk och att regeringen genom ett beslut nuskulle ha ändrat på dessa förutsättningar. Eftersom frågan bygger på dessafelaktiga informationer, vill jag redogöra för de faktiska förhållandena. Regeringen medgav första gången att vissakurser med undervisning på finska skulle få anordnas inom vuxenutbildningi . Medgivandet gällde dä högst fem grundskolekurser ochgyrnna-sieskolkur"ser i tekniska och naturvetenskapliga ämnen. Regeringenföreskrev dels att kurserna skulle kombineras med stödundervisning i svenska,dels att de skulle bedrivas som försöksverksamhet och att () skulle följa och utvärdera denna. Därefter har regeringen medge» fortsattförsöksverksamhet i Stockholnr med kurser med finska som undervisningsspråk.Antalet medgivna kurser har utökats, och begränsningen till tekniska ochnaturvetenskapliga ämnen har tagits bort. De bestämmelser som gäller förkommunal vuxenutbildning i övrigt skall tillämpas även inomförsöksverksamheten. Det innebär t. ex. att av SÖ fastställda läroplaner förkommunal vuxenutbildning skall följas. I regeringens beslut , som gällerförsöksverksamhet under läsåren 1979/80 och 1980/81, medgavs en förlängning avförsöket i oförändrad form och omfattning. Tillstånd har alltså aldrig gettsför undervisning i finska som modersmål och svenska som B-språk. Målet för den finskspråkiga utbildningen bör vara attförbereda deltagarna för en svenskspråkig vidareutbildning. Avsikten är att deskall kunna uppnå en aktiv tvåspråkighet som gör det möjligt för dem att efterde finska kurserna gå in i andra kurser, där svenska är undervisningsspråk.Detta är nödvändigt för att deras valmöjligheter inte i alltför hög grad skallbegränsas. Enligt vad jag har erfarit har representanter för och för SÖ i samband med den pågående utvärderingen avförsöksverksamheten diskuterat hur försöket skall vara upplagt för attöverensstämma med regeringens beslut. Det ankommer i första hand på skoldirektion ochpå tillsynsmyndigheterna att reda ut de problem som kan behöva lösas. Om definner att någon åtgärd bör vidtas som kräver medgivande av regeringen,förutsätter jag att de kommer med förslag till regeringen. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Herr talman! Jag tackar utbildningsministern för svaret. När man år1977 startade gymnasiekurser på finska vid Norra latin, skedde det på uppdragav skoldirektionen. En förutsättning varda att finskan skulle betraktas sommodersmål och svenskan som B-språk. Man hade muntliga underhandskontakter medutbildningsdepartementet - det bör ha varit under statsrådet förstaperiod som skolminister. Vid dessa kontakter gavs löften om att de formellaproblemen med den föreslagna studieordningenskulle komma att lösas. Så har emellertid inte skett, och det Nr 53 harförsatt de berörda eleverna i en svår situation. Detta är emellertid bara en del av problemet. Viktigare ärvad som j kommer att ske i fortsättningen. Det finns ett mycket stort behov av tväspråkig personalinom många q vuxenunder-samhållssektorer.En väg att gå för att tillgodose detta behov är att inrätta visnineen förjust sådana gymnasiekurser som bedrivits vid Norra latin i , där finskspråkiga det egna språket är förstaspråk och där dessutom svenskan studeras intensivt. Jag vill mot den bakgrunden ställa följande fråga tillstatsrådet: man nu att inom vidta åtgärder föratt möjliggöra gymnasiestudier för invandrare, där deras modersmål blirhuvudspråk och svenskan B-språk? En felaktig historieskrivning blir inte riktigare för att den upprepas.Jag har i mitt svar gett en korrekt beskrivning av vad som ägt rum i Vi väntar nu närmast pä en utvärdering frän . Så snartden har kommit, skall naturligtvis ta ställningtill vad som sedan kan följa. (vpk): Faktum kvarstår: Det finns ett enormt behov av tväspråkigpersonal för olika verksamheter. Därför måste också behovet av undervisning imodersmålet tillgodoses. Lärarutbildningsbehovet skulle kunna tillgodoses genomatt man även fortsättningsvis anordnade tvåspråkiga kurser rned modersmålet somförsta språk och svenskan sorn B-spräk. Är man inom medveten orn dettaproblem och tänker man vidta åtgärder för att lösa det? Som jag sade har den här försöksverksamhetentillkommit för att man skall kunna möta de problem som upp. Men vi väntar på att få en utvärdering från medförslag till ytterligare åtgärder. Det är inte en så alldeles enkel sak attordna detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 OmSveriges Radios medlemskap i Utbildningsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) den 5 decemberanmälda fråga, 1979/80:195, och anförde: har frågat mig om jag anseratt medlemskap i är förenligtmed den ställning företaget enligt riksdagsbeslutet skall inta. fråga är lätt att besvara, och den hartidigare vid flerfaldiga tillfällen också behandlats i . Svaret lyder;är ett fristående icke-statligt företag, och det ankommer intepå staten att ge några direktiv onr vilkenarbetsgivarsammanslutning som företaget skall tillhöra. Det ankommer påSveriges att fatta beslut i den frågan. Jag skulle vilja be att äntligen visarespekt för den uppfattning om självständiga ställning sornriksdagen sä givit uttryck åt och att upphöra med försöken att fåriksdagen eller regeringen att blanda sig i angelägenheter som bör varaföretagets egna. (vpk); Det är helt riktigt som , att denna fråga har behandlats i , men jag villbestämt avvisa påståendet i svaret att därmed skulle blanda sig iSveriges Radios egna angelägenheter. Självfallet ankommer det på och de olikabolagens styrelser att fatta sådana här beslut, men jag anser att kangöra ett uttalande. Och jag anser ett sådant uttalande som väldigt angeläget.Och varför då? Jo, och de olika bolagen har trots föregående årsriksdagsbeslut fortfarande en relativ självständighet gentemot såväl statsmakternasom privata intressen. Denna relativa självständighet, denna Radiosintegritet, vill vpk slå vakt onr. Då framstår medlemskapet i SAF som alltmerohållbart. Det är ett faktum att Svenska arbetsgivareföreningenalltid har varit en kamporganisation riktad mot lönearbetarna, en organisationsorn nu under den borgerliga regeringen framträder alltmer öppet ochreaktionärt. Jag vill erinra utbildningsministern om vad han själv sade vidföregående års debatt, att det inte räcker med att bolagets integritet inteträds för när - det bör heller inte finnas utrymme för misstanken att dessverksamhet till någon del bestäms av ovidkommande hänsyn. Jag frågar fortfarande; Hur är medlemskapet i förerrligt med dessa ord? Särskilt allvarlig vill jagpåstå att situationen är nu inför folkomröstningen, då SAF år en ledande krafti ja-kampanjen för kärnkraft. Genom sitt medlemskap i stöder Radiode facto ja-kampanjen både moraliskt och ekonomiskt. att vadutbildningsministern kallar ovidkommande hänsyn tas, att påtryckningar sker,uppstår naturligtvis när företagsledningarna inför en sådan här känsligsituation lägger munkavle på medarbetarna och därmed inskränkeryttrandefriheten i vårt land och när ledningen för ett av bolagen dessutom,uppenbarligen i strid med riksdagsbeslut, inskränker opartiskhetsbegreppet tillatt omfatta inte programutbudet i dess helhet utan varje enskilt program. I föregående års debatt sade utbildningsministern attSveriges Radio skall stå i allmänhetens tjänst. Vilken bred allmänhetrepresenterar ? inlägg var ett praktexempelpå ett försök att pä ett otillbörligt sätt påverka . Enligt minmening skall regering och riksdag inte försöka påverka anställda vid när det gäller tillhörigheten till en facklig organisation, inte hellerförsöka påverka styrelse när det gäller vilkenarbetsgivarsammanslutning som man skall tillhöra. Av respekt för SverigesRadios integritet vill jag alltså inte göra uttalanden av den typ som EvaHjelmström själv kommer med och inbjuder mig att delta i. (vpk): Detta säger en utbildningsminister som vidupprepade tillfällen visat klåfingrighet när det gäller enskilda program ochprogramutbudet i . Jag tycker att bordebesinna sig litet. Det är inte att träda intregritet för när,då man kräver att företaget skall utträda ur ifrågavarande, mycket reaktionäraförsamling. Det är att verkligen slåss för integritet.Och detta är en uppfattning som vi i kommunisterna uppenbarligeninte är ensamma om. Den delades av två ledamöter i dåvarande radioutredningen,och den delas av , sorn tagit ett uttalande i den här riktningen. Sedan noterar jag attutbildningsministern inte gick in på de övriga frågorna. Man kan gripas avmisstanken att påtryckningar till ja-sidans favör .förekommer från SAF gentemotSveriges Radio. Och den misstanken får, herr talman, inte finnas. Därför borderiksdagen göra ett uttalande om att skall utträda ur SAF. Därmedinte sagt att inte skall tillhöra en arbetsgivarorganisation -men det finns andra, som enbart håller sig till förhandlingar och inte driverdirekt partipolitiska krav. Det är riktigt att jag inte har bemött allade angrepp på integritet som har gjort underdenna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 53 § 5 Om indragningarna av visst överskott för universitet och Utbildningsministern erhöll ordet för att besvaraC/ira(/«a/?ogeitow5(c)den7decemberanmäldafråga, 1979/80:215, Omindragning- o \ / & > , .. och anförde; , ,.f Herr talman! skott foruniver- & & & 'tet nrhh"p ' '"" närmare motiveringjag vill ge för regeringens beslut att hålla inne vissdel av reservationerna på högskolans anslag för /79, 2. efter vilkaprinciper indragningarna av överskotten har gjorts, 3. om dehögskoleenheter som fått medel indragna kan räkna med att få disponerahuvudparten av dessa pengar samt 4. vilka reglersom kommer att gälla för denna typ av dispositioner. Medel för högskolans verksamhet anvisas numera underreservationsanslag. Dessa är en förutsättning för det decentraliseradebeslutsfattande som är ett av syftena med högskolereformen.Reservationsanslagen ger möjlighet för högskoleenheterna att planera verksamhetför mer än ett budgetår genom att medel som anvisas under anslagen kanreserveras för följande budgetår. Det är därför naturligt att reservationerfinns på högskolans anslag. Jag vill emellertid redan nu stryka under attsyftet med reservationsmöjligheten är att planmässigt kunna avsätta medel fören verksamhet eller åtgärd, inte att stora oplanerade behållningar skall uppståunder anslaget. Orn det senare sker är det uttryck för endera att denverksamhet som medlen anvisats för inte har kunnat genomföras på sätt somplanerats eller att kostnaderna för verksamheten har överskattats. Med hänvisning till vad jag nu har sagt blir mitt svar päChristina Rogestams första fråga att de medel som regeringen har beslutat hållainne är behållningar från verksamhet som har genomförts /79 ochsom inte har reserverats för andra verksamheter . De berördahögskoleenheterna har vid nämnda budgetårs utgång helt enkelt inte haft enplanering som motsvarat storleken på behållningarna. Med hänsyn till behovetatt inom ramen för befintliga resurser finna utrymme för nya åtaganden har jagi detta läge bedömt det mest ändamålsenligt att regeringen i budgetarbetet kandisponera de innehållna medlen för angelägna åtgärder inom högskolan. Jagåterkommer härtill budgetproposition. Den andra frågan har jag redan delvis besvarat. Jag villendast lägga till att alla högskoleenheter som berörts av regeringsbeslutettrots detta kommer att ha reservationer av betydande storlek. På fråga nr 3 är mitt svar att den innehållna summan - somju är av engångskaraktär - kommer att användas för gemensamma ändamål för högskolan. Därmed kommer också de berörda enheterna att ha fördel därav direkt eller indirekt. Som jag har nämnt återkommer jag i budgetpro positionen till denna fråga. 184 Även fjärdefråga kommer att beröras i budgetpro- positionen.Som jag inledningsvis har nämnt är reseryationsarrslagen en förutsättning fören decentraliserad högskola. Därav följer också att reservationer skall kunnafinnas och fungera som ett iirstruinent för en planering över budgetårsgränser.Det är stora oplanerade medelsbehållningar som faller utom ramen för eneffektiv användning av reservationsanslag. Jag får tacka utbildningsministern för svaretpå mina frågor. Regeringen beslutade att hålla inne 27milj. av de överskott på 160 milj. kr. som universitet och högskolorredovisade per . Detta beslut har ställt till stora problem förde högskolor som berörs av beslutet, 160 miljoner i överskott kan tyckas vara mycket. En stordel härrör sig dock från kostnader för redan bedriven verksamhet som ännu intehunnit betalas ut. Exempel på det är timarvoderad undervisning, där lärarnaofta kommer in rned sina arvodesräkningar först efter läsårets slut. Dä hinnerman inte betala ut dessa arvoden före . En annan del är planeradebesparingar ute på institutionerna för att kunna inköpa ett dyrareinstrument. Pä ett universitet med ett hundratal institutioner kan bara sådanaplanerade besparingar ett budgetår gå upp till stora belopp. och högskolor hade i bokslutet sattrubrik på sina reservationer. De fick behålla sina pengar. Andra hade integjort det. De fick en stor del av sina reservationer indragna. Ingen räknaderned någon risk för indragning av reservationer. Därför skilde man inte mellanplanerade och oplanerade överskott i årets bokslut. Det är bara att beklaga att det delvis är den användabokslutstekniken som blivit avgörande för indragningarna och vilka högskolorsom fatt medel indragna. Det sena och överraskande beskedet har ställt tillproblem. har rnan planerat hur pengarna skall användas. t. ex. har man r'eviderat budgeten och sattantagningstalen på vissa utbildningar med utgångspunkt i att man kunde disponeradessa medel innevarande budgetår. har också planerat hur manskulle använda pengarna, bl. a. för att klara omläggningen avbiblioteksutbildningen. Svaret pä min tredje fråga tolkar jag så, att enheternainte kan räkna med att själva få disponera medel för egna planeradeverksamheter. Den viktigaste delen av min fråga är självfallet hurreservationerna kommer att behandlas. Utbildningsministern säger i sitt svar attreservationsanslag är en förutsättning för det decentraliserade beslutsfattandesom är ett av syftena med högskolereformen. På den punkten är vi helt överens. Det är därför viktigt att statsrådet klargjort att detskall vara möjligt att planmässigt avsätta medel från det ena året till detandra. Det finns ju en risk Om indragningarna av visst överskott för universitetoch högskolor Nr 53 att regeringens beslut kommer att leda till att man inte Fredaeenden vågar reservera medel, av oro föratt de då skall dras in, utan att man i stället 14december 1979 kommer att köpa material och instrument för alla kvarvarandemedel I det läget får vi verkligen en oplanerad planering och en ordning Om indrasnins- °' '''' '' grundskott mot systemet. arna avvisst över- " '' skälen till reservationerna är att många högskoloruppfattat det sorn skott för univer- otillåtet att gå rned underskott påreservationsanslag. En flexibilitet som ena sitet och hösskolor 8''ngeritillåter ett litet underskott, nästa gång ett planerat överskott, är nödvändigtför att man skall kunna utnyttja resurserna effektivt. br"aonr utbildningsministern kunde kommentera den punkten. Kanutbildningsministern ge oss besked att denna indragning var en engångsföreteelseoch att högskolorna i fortsättningen kan räkna med att få behållasina planerade överskott? Det är viktigt att kornnra ihåg att desamlade reservationerna uppgick till 161 miljoner. Regeringen har innehållit 27miljoner. Vid högskolan i hade man reservationer på 2.6 miljoner, varav 1miljon är innehållen. Vid i hade man reservationer på19,6 miljoner, varav 4 miljoner är innehållna. Vad vi talar om är alltså en liten del, ungefär ensjättedel, av de samlade reservationerna. Jag hoppas självfallet att detta skall vara enengångsåtgärd. Min bedömning har varit att detta inte är pengar som harreserverats för den typ av ändamål som åsyftade, utan medelsom man faktiskt ursprungligen inte har planerat att använda. Det säger sig självt att det i en hård budgetrnangling kanvara svårt att försvara reservationer av den storleksordning som det här varitfråga om. Det är möjligt att man behöver förbättra det tekniskaunderlaget. Den undersökning av behållningarna vid varje högskola somdepartementet har gjort har bl. a. visat att bokföringen behöverförbättras i en del avseenden. Jag kommer senare att ta initiativ till ettuppdrag till UHÄ och att se över dessa rutiner. Jag ber att få tacka utbildningsministern fördet kompletterande svaret. Jag tror det är angeläget att man gör en översynoch får bokslutsfunktionerna att löpa bättre liksom det administrativa ochekono-nriska systemet över huvud taget. Närdel gäller de indragna medlen.ärdet rikligt att de baraaren liten del av överskotten. Men av överskottet för t. ex. högskolan i avsåg 1,4 milj. kr. kostnader för redan bedriven verksamhet, och det faktiska överskottet var 1,2 milj. kr.