prot · G309131 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi kommer sakta framåt. medger EvaHjelmström att det i detta sammanhang är fel att skilja på olika grödor. Det ärprecis vad jag har hävdat. Jag antar att inte kritiserar attjorden fick brukas-den brukades av båda sidor på var sin del av detta område.Anledningen till det var att man tyckte att ett fint markområde, som tidigarebitvis hade varit uppodlat, inte skulle ligga för fäfot. Därmed är det klartatt man under hela kunde ha planterat dessa träd. EvaHjelmström bör nog läsa radionämndens utlåtande en gång till. det gällerdet avsnitt vi nu diskuterar, som handlar om skogen, påpekar nämnden attprogrammet var utformat på ett sådant sätt att tittarna därigenom lätt hadekunnat bibringas den felakfiga uppfattningen att Per skog hadeplanterats på den plats där låg. Man har alltså gett tittarna en heltfelaktig uppfattning, och därför säger radionämnden att programmet ärvilseledande och strider mot kravet på saklighet. (vpk): När det gäller det sista sadevill jag påpeka att radionämnden över huvud taget inte går in på frågan om deuppgifter som faktiskt lämnades i programmet är sakliga och sanna, utan denfäller programmet på grund av utformningen. Det är det som är så oroväckande.Tidigare fanns det en bestämmelse om att program skulle vara utformade pålämpligt sätt. I de nya avtalen finns den bestämmelsen med, ochdärmed kan man alltså fälla ett program för osaklighet trots att varendauppgift som tagits fram är sann och riktig. Om regeringens syn på viss-skogsplantering i BOSIEGBAHN (m); Jag undrar om är heltvälunderrättad i de frågor hon talar om. När det gäller skogsplanteringentalade man 1967 om den gröna linjen. Den gröna linjen gick ungefär längsgränsen mellan och och mellan och . Efter 1967har israelerna planterat miljoner träd i de ockuperade områdena, långt inne iJordanien. Ingen har klagat över det, och det har varit av oerhört stort värdeför jordbruket, bl. a. med tanke på klimatet där, att man haft möjlighet attanvända dessa områden. Det hör inte till saken, och därför skall jag inte gånärmare in på det, men jag vill säga att israelerna dessutom har gjort oerhörtmycket för förbättringen av jordbruket i det ockuperade området i Jordanien.Produktionen där är tio gånger så stor nu som 1967. Det är alltså i fullständigöverensstämmelse, som jag sade, med folkrätten att en ockupant måste tasitt ansvar som fungerande statsmakt under ockupationen, särskilt när detgäller en ockupafion som varat på grund av att den ockuperande maktenicke kan eller vill förhandla om fred, som man alltid har gjort tidigare. Detär klart att ansvaret då ökar. Om denna plantering hade skett pä samma sätt som i frågaom andra skogar i hade man inte sagt någonting. Den här planteringenligger dessutom inte i utan i den del av den demilitariserade zonensom har brukat . Det är alltså tveksamt om man kan säga attIsrael är en ockuperande makt. Man kan diskutera om det är fråga om enannektion, och då kan man säga att annektionen gäller ett terra nullius, dvs.ett område som icke har någon som helst rättighet till - och ickeIsrael heller. Man kan inte ockupera ett område där man själv suttit i 30-40 åri överensstämmelse med avtal som är träffade i laga ordning med . Detär viktigt att man verkligen vet vad man talar om. Det är således inte fråga omen ockupation. Om den industriella användningen av freongas (vpk): Mycket kort: Den första frågan, om vem someftersträvar fred i området, får vi anledning att återkomma till underden biståndspolitiska debatten. Det är inte det dagens debatt skall handla om. Ni undviker att ta upp syftet med dennaskogsplantering - vad man vill uppnå med den, nämligen propaganda för sina egnasyften. Det är klart att det irriterar Palestinaaraberna. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:172 om beredskapen för oljekatastrofer i haven, m.m. Jag vill meddela att jag på grund av resautomlands inte inom föreskriven tid kan besvara interpellationen 1979/80:172 avJens om beredskapen för oljekatastrofer i haven, m, m. Efteröverenskommelse kommer interpellationen att besvaras . § 5 Om den industriella användningen av freongas Jordbruksministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels enden anmäld interpellation 1979/80:171 av (). delsde resp, anmälda frågorna 1979/80:403 av () och 1979/80:407 av () har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta med anledning av freonutsläpp från Volvosfabrik i , har frågat om regeringen avser att vidtaåtgärder som begränsar industrins möjligheter att fritt släppa ut freongas iluften. har frågat vilka riktlinjer som gäller för användningenav freongas och vilken inställning regeringen har till industrins användningoch utsläpp av freongas samt om regeringen är beredd att vidta åtgärder för attstoppa eller starkt begränsa alla utsläpp av freongas i naturen. Utsläpp av s. k. freoner medför skador på ozonskiktet,vilket kan leda till allvarliga negativa effekter på bl. a. människors hälsasamt på växt- och djurlivet.Mot bakgrund härav är det mycket angeläget att freonutsläppen minskas så långtdet är möjligt. Regeringen beslutade att förbjudaanvändningen av freoner som drivgas i sprejförpackningar efter den 1 juli 1979.Samtidigt fick produktkontrollnämnden i uppdrag att följa användningen avfreoner och ge förslag till ytterligare åtgärder som bör vidtas för attbegränsa användningen av sådana ämnen. Nya uppgifter om effekterna på ozonskiktet av freon tyderpå att problemet är större än vad man tidigare antog. Det är därför vikfigt attgå vidare för att minska freonutsläppen på övriga användningsområden. Vi måsteäven verka internationellt för en minskning av utsläppen av dessa ämnen. Föratt de åtgärder som vidtas skall få avsedd effekt krävs breda internationellaaktioner. Frågan om freonutsläppen har från svensk sida tagits upp i olikainternationella sammanhang. har dessa frågor diskuterats dels vidett möte i , dels nu senast i vid den åttonde sessionen med FN:smiljöstyrelse. När det gäller sådana industriella utsläpp av freon sombehandlas i frågorna och interpellationen prövas dessa på vanligt sätt enligtmiljöskyddslagen. Självfallet anser jag det viktigt att man även i samband meddenna prövning noga överväger möjligheterna att minska utsläppen, t. ex. genomatt använda andra ämnen, slutna system eller återvinning. När det gäller freonanvändningen vid Volvos fabrik i , enligt vad jag har inhämtat, bolaget nu meddelat att man inte kommer attanvända freon vid provtryckning av tankar. Om den industriella användningen av freon gas ESSEPETERSSON (fp): Jag tackar statsrådet för ett i störstaallmänhet välvilligt svar, även om det på flera punkter är tämligen oklart. Tillfredsställande är att ledningen för Volvos fabrik iUmeå, efter det att frågan aktualiserats här i , beslutat sig för attinte använda freon vid provtryckning av tankar. Men onekligen blir man förvånadnär ifrågavarande företagsledning planerar användning av freongas i storomfattning med dagliga utsläpp direkt i naturen som motsvarar förbrukningen av8 000 sprejflaskor. Om inte reaktionen från hade kommit, så hade mantydligen varit beredd att använda freon i projekttestning av tankar och sedansläppa ut det direkt i naturen, trots att miljöriskerna i samband medfreongasen är så betydande att man förbjudit användningen av gasen somdrivmedel i sprejflaskor frän . Då är följdfrågan tilljordbruksministern: det fler industrier som bl. a. i syfte att testaprodukter använder freon och som sedan släpper ut detta i naturen? Om så skullevara fallet, i hur stor omfattning sker dessa freonutsläpp? Freonet används också i betydande mängder inomplastindustrin samt i kyl- och frysanläggningar. Vid skrotning av gamla kyl-och frysanläggningar sker direkta utsläpp av freonet i naturen i stället föråteranvändning, som är helt möjlig men inte anses lönsam. Är jordbruksministernberedd att stoppa freonutsläppet i naturen vid skrotning av kyl- och frysar, såatt denna Om den industriella användningen av freongas verksamhet tvingas in i en återanvändningsprocess? Enligt svaret tycks jordbruksministern anse "detmycket angeläget att freonutsläppen minskas så långt det är möjligt". Vadmenas med "minskas så långt det är möjligt"? Går gränsen vid de redanförbjudna sprejflaskorna, eller vilka andra åtgärder av konkret natur harjordbruksministern vidtagit eller planerar att vidta? Användandet av freon öppet i naturen innebär betydandemiljörisker för allt liv på jorden. Freon bryter ned det viktiga ozonskiktet,som skyddar mot den farliga ultravioletta strålningen. Ozonskiktet filtrerarsolens ultravioletta strålar, som utan detta filtreringsskydd är starktcancerframkallande. De senaste undersökningarna som gjorts av forskare i USAvisar att det skyddande ozonskiktet kring jorden förstörs betydligt snabbare avfreonutsläppen i naturen än vad som har kunnat förutses, kanskedubbelt så fort. Dels har Amerikanska vetenskapsakademin med säkrare metoder äntidigare studerat hur ozonskiktet kan komma att förändras , dels harAmerikanska cancerinstitutet redovisat hur frekvensen av hudcancer kan öka överhela världen, om prognoser är riktiga. Om 1977 årsproduktion av freoner förutsätts vara , beräknas nedbrytningen avozonet i stratosfären bli . Detta skall jämföras med Vetenskapsakademinstidigare siffra , alltså inte ens hälften. uppfattning ärdå att en så kraftig minskning av ozonet skulle öka hudcancerfrekvensen . Om man förutsätter att freonutsläppen skulle minska på grund av vissabegränsningar, beräknas ozonskiktet ändå minska . Detta är ett lägrevärde, som ändå förutsätts ge en stegring av hudcancerfallen . Mestintressant i dessa studier är att utgå från de beräkningar om framfidensfreonproduktion som gjorts av , som förutser att freonernakommer att öka med genomsnitt . kalkylerar då medatt detta alternativ kommer att ha reducerat ozonskiktetmed . menar då att hudcancerfallen skulle stiga med200-300 %. Detta är siffror som vittnar om en minst sagt skrämmandeutvecklingstendens. Att freonproblemet mot bl. a. denna bakgrund aktualiserasi internationella sammanhang är bra. Mera intressant än konstaterandet i svaretatt konferenserna i och har ägt rum hade varit en redovisning avkonferensresultatet i freonfrågan från de båda "sittningarna". Jaghoppas nu att statsrådet är beredd att i denna debatt redovisa det konkretakonferensresultatet i vad det gäller den fortsatta freonanvändningen ocheventuella internationella begränsningar. Ett annat närbesläktat kolväte som används i gasform icigarettändare har under visat sig kunna få mycket tragiskakonsekvenser. Låt mig citera ur en av dagens tidningar. Där står det bl. En 15-årig flicka i avled sedan hon sniffat gasavsedd för cigarettändare. Flickan och några kamrater deltog i en fest påfredagskvällen. Under festen sniffade man butangas. Det är en gas som förlamarandningsmuskulaturen. Flickan föll ihop medvetslös. de kunde hjälpa henne med frisk luft. Grannar som såghenne ligga livlös på gården kallade på ambulans. Alla räddningsförsök var fåfänga." Är det rimligt att använda en sådan gas i cigarettändare -som ju kan användas av minderåriga - , då det kan bli sådana följder? Här finnsdet verkligen anledning för regeringen att göra en översyn. Slutligen, herr talman, vill jag sammanfatta de sex frågorav kompletterande natur som jag här har framställt till jordbruksministern: Finns det flerindustrier som bl. a. i syfte att testa produkter använder freon, som sedansläpps ut i naturen? Om så skullevara fallet, i hur stor omfattning sker då dessa freonutsläpp? Ärjordbruksministern beredd att stoppa freonutsläppen i naturen vid skrotning avkylskåp och frysar, så att denna verksamhet tvingas in i enåteranvändningsprocess? Vilka konkretaåtgärder har jordbruksministern vidtagit eller planerat att vidtaga, utöversprejflaskeförbudet, vad det gäller att komma till rätta med freonutsläppen inaturen? Kanjordbruksministern redovisa konkreta konferensresultat från och Nairobiangående den fortsatta freonanvändningen? Ärjordbruksministern på förekommen anledning beredd att ta initiativ till enöversyn av användningen av giftiga gaser som drivmedel i cigarettändare? Om den industriella användningen av freon gas SVANTELUNDKVIST (s); Jag ber att först få tacka jordbruksministernför svaret på min fråga. Frågan var föranledd av att vid sin fabrik i pressuppgifter hade planer på att använda freon på ett sätt som skulleha inneburit utsläpp i luften av betydande mängder av detta ämne. Bolagetkommer tydligen att avstå från att använda freon vid provtryckning avtankar, vilket är synnerligen välbetänkt. Jordbruksministern säger i sitt svar att nya uppgifter omeffekterna på ozonskiktet av freon tyder på att problemet är större än mantidigare antog och att det därför är viktigt att gå vidare för att minskafreonutsläppen på övriga användningsområden och att verka internationellt idetta syfte. Jag delar självfallet jordbruksministerns uppfattning på denpunkten. frågade i sitt anförande nyssjordbruksministern om det finns flera industrier som använder sig av de härämnena på ett miljöfarligt sätt och vad jordbruksministern är beredd att göraför att ta reda på hur det förhåller sig. Jag vill då fästa både jordbruksministerns och EssePeterssons uppmärksamhet på att vi socialdemokrater i följd i vårpartimotion i miljöfrågor har krävt att hos regeringen skulle begäraen kartläggning av de utsläpp som påverkar ozonskiktet och som vi här i Sverigegör oss skyldiga till - med alla de risker som klart redovisadeoch som vi uppenbarligen är överens om. Det gäller i och för sig inte enbart Om den industriella användningen av freongas fluorkolväten,alltså freoner, utan också andra ämnen, exempelvis kväveoxider, som kommer uti luften vid förbränningen av kol och olja och i samband med användningen avhandelsgödsel. Detta vårt krav har emellertid varje gång avvisats av denborgerliga riksdagsmajoriteten. Med de insikter jordbruksministernuppenbarligen har om de faror som hotar mänskligheten om ozonskiktetskadas vill jag därför fråga jordbruksministern om han nu är beredd att gå dethär socialdemokratiska kravet till mötes, så att vi får den begärdakartläggningen. Att numera är beredd att rösta för vår motionutgår jag från efter det inlägg han gjorde. Tillåt mig säga att jag tycker att det är ettoskick att en interpellant som har fått svar på en fråga i omedelbar följdställer sex nya frågor. Det kan möjHgtvis bero på ovana. Får jag ytterligare fullständiga mitt svar genom attberätta att jag har deltagit i två internationella möten, där frågan omfreonutsläppen har behandlats. samlades i ansvariga statsråd ochtjänstemän från de länder som har varit mest aktiva och vidtagit de längstgående åtgärderna för att begränsa freonutsläppen. På svenskt initiativunderströk mötet därför det ansvar som organet FN:s miljöprogram måste ta idenna fråga. var jag i för att delta i årsmötetmed styrelsen för FN:s miljöprogram. I det svenska huvudinlägget framhöll jagatt tiden nu är inne att i praktisk handling möta det allvarliga miljöhot somutsläppen av freoner utgör. FN:s miljöprogram har försökt samordnaforskningen rörande orsaker till och effekter av en reduktion av ozonlagret,men måste nu arbeta för samordnade internationella åtgärder förminskning av freonutsläppen. Detta är en svår fråga. Dels har vi inte sanningen i allade frågor som har ställts, dels är det mycket svårt för ett enskilt land attgöra långtgående begränsningar i förhållande till andra länder. Enligt de senaste amerikanska forskningsrönen är visserligenriskerna för reduktion av ozonlagret större än man tidigare hade trott, menenligt samma forskningsrön förefaller det som om det inte är överljudsflygeteller kvävegödslingen som skulle utgöra några viktiga källor tillreduktionen av ozonlagret. Ständigt kommer det fram nya uppgifter som gör attdet är svårt att veta var man effektivast angriper problemet. Vad som kommer att hända, vet vi inte säkert -miljömötet i är ännu inte avslutat-men allt tyder på att chefen förFN:s miljöprogram nu får ett betydligt utökat mandat, ett uppdrag att söka fåtill stånd världsvida åtgärder. Jag tror också att detta är det sätt som viskall arbeta på - vi har i arbetat efter det mönstret i andra frågor -som man får säga att de nordiska länderna har varit mycket aktiva ochutgjort en pådrivande faktor på detta område. Jag hoppas att vi gemensamt skallkunna fortsätta med det och att det skall vara möjligt att också överpartigränser arbeta åt samma håll. Det sista tror jag vi är i hög grad överensom, - att vi skall jobba gemensamt över partigränserna för attkomma till rätta med detta problem. Men den situationen förbättras inte genomden sura inledning som herr jordbruksministern kände sig föranlåten att kommamed, låt vara att han påpekade att det var en ovan debattör i talarstolen. Detär mycket möjligt, jag har inte på nacken i denna kammare som herrDahlgren. Men det var saken jag försökte diskutera och inte formerna. Därförbör man kanske vara litet försiktig med sura uttryck som "oskick".Jag tog nämligen icke upp någonting nytt mer än den av en olyckshändelseföranledda frågan på cigarettändarsidan. Det var den enda nyheten. Jag tyckteatt jag i denna debatt, som rör en närbesläktad fråga, inte kunde gå förbi densaken utan ville nämna den. De andra fem frågorna var ingenting annat än detjag tog upp i interpellationen, där jag försökte att något ytterligarekonkretisera problemet för herr jordbruksministern för att kunna få ett någotmera konkret besked. Jag hoppas att det skall finnas möjlighet till det. Jagskall, när jag går ner från talarstolen, skriftligen överlämna de frågorna tillherr . Kanske blir det på så sätt lättare att ge svar på dem. har följt miljödebatten pådetta område. Det finns väl därför ingen anledning att säga att exempelvisproblemet när det gäller kyl- och frysanläggningar skulle vara någon nyhet förhonom. Vi har tagit ställning, och jag har t. o. m. prisat förhans initiativ att se till att användningen av freongas kom bort i fråga omsprejflaskorna. Men detta är bara halva problemet; vi har ju på kyl- ochfryssidan väldigt stora skrotningsproblem, när freon släpps ut i luften. Jaghar undrat om man är beredd att vidta åtgärder för att komma till rätta med detproblemet genom en återanvändningsprocess. Jag har uppfattat att AndersDahlgren och jag varit tämligen överens om återanvändningsbehovet i andrafrågor. Också här finns det anledning se till att problemet kan lösas på detsättet. I det svar som lämnade nu fick vionekligen en klarare redovisning av vad man hade sysslat med på konferenserna iOslo och . Det var ändå ett steg i rätt riktning, eftersom det i detskriftliga svar som jag fick i min hand bara konstateras att konferenserna harägt rum men ingenting annat. Den fråga jag inledningsvis ställde var om man känner tillatt freongas används just i syfte att testa produkter på andra områden.Upplysningen om det planerade utsläppet i Volvofallet spreds ju genommassmedias påpassliga information - annars är det inte så säkert att vi hadefått någon allmän debatt på den punkten heller. Men det kan finnas många andrafall där man också använder freongas men som inte har nått offentlighetensljus. Det vore intressant att få veta om man har fått kännedom om detta idepartementet via produktkontrollnämnden eller på annat sätt. Självfallet ärfrågan då om Om den industriella användningen av freongas Om den industriella användningen av freongas gasensläppts ut i naturen och likaså hur stora mängder det i så fall rör sig om. Det skulle vara klädsamt om herr jordbruksministern villestämma ner tonen litet och försöka svara på de här frågorna. Jag skall nu iskriftlig form överlämna de frågor som var en komplettering av den skriftligainterpellation som har haft på sig för att besvara. Jag skulle nog vilja ha ett litet rakarebesked av jordbruksministern i fråga om kartläggningen. Det är klart att om viär så intresserade av att angripa de här problemen som jag tycker mig finna attjordbruksministern tycks vara - av hans svar att döma - är ju den förstaförutsättningen för framgång att vi sopar rent framför egen dörr. Och om viskall kunna medverka i internationella sammanhang måste vi först skapa oss enbild av var de här riskerna förekommer hemma hos oss, i vilken omfattning deförekommer och hur vi praktiskt skall kunna begränsa dem. Därför tycker jag det är angeläget att vi får ett klartbesked av jordbruksministern om han numera är beredd att föranstalta om denkartläggning som socialdemokraterna har begärt att manskall göra i det här sammanhanget. Problemet är naturligtvis att man interiktigt vet hur man skall gå till väga. Vid det tillfälle då regeringen fattade beslutet om förbudmot freongas som drivmedel i sprejförpackningar diskuterades ju om man skulleha ett liknande förbud när det gällde de s. k. vitvarorna - kylskåp, frysboxarosv. Samlar man in de här varorna och inte vet hur man skalloskadliggöra gasen kan det ju bli ett större miljöproblem, om man samlar det påett ställe i landet, än om man sprider ut det över hela landet. Detta var en avanledningarna till att exempelvis användningen av freoner som drivgas isprejförpackningar tilläts - man ville få utsläppenutspridda över en så stor yta som möjligt. Jag vill säga till att undersökningar nu äri gång. Avsikten är att genom produktkontrollnämnden försöka göra en bättrekartläggning av hela området i landet. Jag är för min del beredd att medverkatill att ställa resurser till förfogande om det behövs. Jag erkänner gärna attdet känns litet konstigt att i internationella sammanhang endast kunna peka påen enda åtgärd och sedan bara helt allmänt tala om att man måste gå vidare.Därför tycker jag att det är riktigt att nu göra en sådan här kartläggning, närvi kommit så långt i det internationella samarbetet, att praktiskt taget allaländer är överens om att detta är ett problem som man måste försöka göra någotåt. Då är tiden mogen att göra den ytterligare kartläggningen för att kommafram till resultat. SVANTELUNDKVIST (s): Jag kan inte acceptera sättet attargumentera, nämligen att vi först måste komma överens på det internationellaplanet för att vi över huvud taget skall kunna ägna intresse åt denna typ avfrågor och sätta i gång här hemma. har ju i många sådana här sammanhanggått före och i kraft härav kunnat driva frågorna internationellt. Men även omjag alltså inte kan acceptera det sättet att argumentera, är jag glad att höraatt jordbruksministern nu är beredd att säga att han är inställd på att denkartläggning vi efterfrågat måste komma till stånd. Jag tolkarjordbruksministern på det sättet. Om den industriella användningen av freongas Jordbruksministern säger nu att man skalldriva den här frågan och fortsätta med de internationella kontakter man haft.Jag vill emellertid ytterligare beröra de frågor av kompletterande natur somjag tidigare ställt och som jag hoppas att jordbruksministern något villkommentera. Det gäller bl. a. frågan om det förekommer utsläpp i naturen ävenfrån andra industrier än det som var planerat från Volvos sida men som harkunnat avvärjas. Om det förekommer sådana utsläpp blir min andra fråga i hurstor omfattning det sker. När det gäller kyl- och frysanläggningar ligger detonekligen något i vad jordbruksministern här säger, nämligen att man inte vethur man skall ta hand om avfallet om skrotningen koncentreras till en plats.Men det intressanta i detta sammanhang är att man nu måste komma till rätta medproblemet genom att inte släppa ut freonerna i luften vare sig på en ellerflera platser utan i stället ta hand om gasen och återanvända den. Detintressanta är om jordbruksministern är beredd att vidta sådana åtgärder attskrotningen kommer att ske på ett annat sätt än vad som sker , nämligenmed återanvändning av freonet. Vi vet att detta är helt möjligt. Däremot är deti dagens läge inte lönsamt, eftersom freon tydligen är tämligen billigt. Den sista kompletterande fråga jagställde gällde översynen av bestämmelserna för användningen av giftiga gaseroch drivrriedel i cigarettändare.