prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — Men man avvaktade regeringensstiillniirgstagande pågick arbetet på en följdlagstiftning i departementet ochvar långt framme, vilket man har nytta av , när vi igen står i situationenatt vi skall lägga fram förslag om en följdlagstiftning. Jag kan inte ta åt mig någon kritik sorn gällerhandläggningen längre tillbaka än , när trepartiregeringentillträdde. Det var också först då som det stod helt klart att regeringenbeslrrtat sig för att lägga fram förslag om hela lagen. Dä var det faktiskt försent att arbeta fram en följdlagstiftning som tog sikte på hela lagförslaget.Tiden var så knapp att om man skulle lägga fram förslaget - som samtidigtinnebar en framflyttning av ikraftträdandet av diskrimineringsdelen - så gälldedet att skynda på allt vad vi kunde för att få fram förslaget . Det är orsaken till fördröjningen närdet giiller rnin delav handläggiriirgen. Jag ville bara klargöra det. Jag tycker att det är meningslöst att gä i polemik isjälva sakfrågan. Jag vet att vi har olika uppfattningar i den, och det skallvi ju också respektera att man kan ha. Därför vill jag inte polemiser-a om hurviktig lagen är. Jag vill bara ta upp en fråga, och den gäller Anna-GretaLeijons uttalande att LO inte känner igen det som står om arbetsmarknadensparter och deras inställning till ikraftträdandet. LO är dock bara en avorganisationerna. Det finns andra organisationer på arbetstagarsidan ochorganisationer på arbetsgivarsidan. Det är riktigt att LO inte hade någon åsiktalls om detta, men alla andra organisationer hade en samfälld åsikt om det. ANNA-GRETALEIJON (s) replik; Det som inledningsvis sadevar egentligen en bekräftelse pä vad jag påstod, niirnligen attfolkpartiregeringen inte på det sätt som den borde ha gjort följde uppriksdtrgens beslut. a. att följdlagstiftningen varberoende av om den skulle vara en följd enbart av en lag rneddiskrimineringsförbud eller av en lag med båda delarna av detursprungliga lagförslaget i. Ja, självfallet. Men fattade i vårasbeslut om att lagen skulle omfatta enbart diskrimineringen. Det var regeringensskyldighet att följa upp det beslutet. Jag menar att man inte gjort det på detsått som vi hade kunnat förvänta. Och det leder i praktiken till attarbetsgivarna kan fortsätta att diskriminera, de arbetsgivare som KarinAndersson och andra talar sä mycket om, de arbetsgivare som inte har tvingatstill avtal genom att arbetstagargrupperna har krävt det. Det står i propositionen och i utskottsbetänkandet:"Arbetsmarknadens parter har anslutit sig till bedömningen att lagen börträda i kraft ." Det talas inte om något undantag för LO,och LO är väl ändå, kan vi vara eniga om, den största av arbetsmarknadensparter. LO har vid dessa överläggningar framfört att det för LO varfullständigt likgiltigt när lagen trädde i kraft, eftersom man inte ville hadenna lagstiftning. Dessutom vill jag tillägga att jag vet att TCO visserligenhar sagt ungefär som så att man gick med på att lagen trädde i kraft den 1 juli1980 i stället för . Men har TCO också påpekat ochstrukit under att man egentligen inte vill ha denna lagstiftning alls. Det ärganska märkligt att på detta sätt ta yttranden, som arbetsmarknadens parterinte har gjort, till intäkt för att försvara en sak som egentligen inte bordeförsvaras - i varje fall kanske inte av , som jag kan hålla medom inte kan ta ansvar för vad som hände under folkpartiregeringen. Denna sakfår vi noganlediring att återkomma till . Jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, m. m. Jag erkänner att det hade varit riktigare attskriva att samtliga parter på arbetsmarknaden utom LO har anslutit sig tilldenna bedömning. Det hade varit korrektare. LO hade nämligen ingen åsikt. Detsade jag redan i mitt första inlägg. Det gällde inte själva sakfrågan, alltså om man ville haen lag eller inte. Det var inte detta jag frågade arbetsmarknadens parter om,eftersom regeringen redan hade bestämt sig. Jag frågade hur man bedömdemöjligheterna att klara av ett ikraftträdande . Samtligaparter utom LO tyckte det var enbart till fördel om ikraftträdandet kunde skepå en gång. På förslag av tredje vice talmannenbeslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättas . Nr 51 § 21 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammar- kansliet 1979/80:106 av () till industriministern omtillverkningsindustrin i ; har en pä det helataget gynnsam sysselsättningssituation jämfört med riket i övrigt.Förvärvsfrekvensen är högre, och antalet lediga platser i förhållande tillantalet arbetssökande är också högre än i flertalet andra län. Detta positiva förhållande beror dock nästan helt påutvecklingen av den offentliga sektorn. karaktär av centrumför den statliga förvaltningen gör att den offentliga sektorn spelar störreroll för sysselsättningen där än någon annanstans i landet. Sedan mitten av1960-talet har antalet sysselsatta i offentlig förvaltning i länet ökat med merän 100 000. Om man däremot ser pä utvecklingen inomtillverkningsindustrin finner man att den positiva bilden förvandlas till ennegativ. har nästan 20 000 arbetstillfällenförsvunnit inom regionens tillverkningsindustri. Detta förhållande innebär att regionens arbetsmarknadhåller på att bli alltmer obalanserad. 1965 fanns av alla arbetstillfälleni inom tillverkningsindustrin. är andelen nere omkring 18 %.Samtidigt har andelen sysselsatta inonr offentlig förvaltning ökat från omkring18 %' till . Denna utveckling förväntas fortsätta . En lugn befolkningsutveckling och en arbetsmarknad som göratt olika yrkesgrupper kan bo och få sin utkomst i regionen är viktig för enharmonisk utveckling av . Decentralisering av den statligaförvaltningen, sä att mer av dess sysselsättningsökning kan komma andra läntill del. är en viktig förutsättning för detta. Lika viktigt är det att slåvakt om industrisysselsättningen i regionen. Det faktum att haren god sysselsättningssituation som helhet får inte innebära att man tarnedläggningshot och andra problem inom industrin på mindre allvar i detta länän i andra delar av landet. Just nu är varv ett aktuellt exempel pånedläggningshotad industri i regionen. Varvet sysselsätter f. n. drygt 400anställda. Kommissionen för de mindre och medelstora varven har föreslagit ennedläggning av med hänvisning till dess bristande lönsamhet.Konsultbolaget har gjort en utredning, enligtvilken det bör vara möjligt att få lönsamt . Detförutsätter ett omfattande rationaliserings- och utvecklingsarbete och endelvis förändrad marknadsinriktning. Antalet anställda förutsätts minska till340. i samt och kommuner har begärt förhandlingarmed Svenska Varv om framtid. Denna begäran har Nr 51 understöttsav regionens företrädare i från alla partier. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om att få ställa följande Vilken är regeringens allmänna syn på tillverkningsindustrins roll i Meddelande ont ? Är industriministern beredd attställa sig positiv till att möjligheterna att rädda prövas iöverläggningar mellan för'eträdare för staten, berörda kommuner och Stockholmsläns landsting? § 22Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:219 av () tillindustriministern om lokaliseringsort för produktion av stirlingmotorn: utvecklingsarbete ärden svenska stirlingmotorn klar för produktion. FFV industrier börjar tillverkaen första serie . Stirlingmotorn väntas få en stor marknad genomsin enkla konstruktion, ljudnivå, flexibilitet i bränsleval m. m. beräknas FFV:s produktionskapacitetvara tillräcklig i nuvarande anläggningar. I mitten pä förutsättsstörre investeringar i produktiorrsapparaten bli aktuella. Enligt uppgifter ipressen diskuteras f. n. inom FFV var dessa satsningar skall göras. Staten har ett dominerande ägande i stirlingprojektet samtstora intressen i de branscher stirlingmotorn kan komma till användning i, t.ex. gruvhante-ringen. Därför bör statsmakterna ta ställning till varde kommande produktionssatsningarna bör göras. I skogslänen, främst i , har Statsföretag endominerande ställning som råvaruproducent. I olika sammanhang har kravet om enlängre gående förädling av produkterna förts fram, exempelvis i form avverkstadsindustrier. En framtida produktion av stirlingmotorn i Norrbottenskulle betyda ofantligt mycket för denna region. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till industriministern: Är statsrådet beredd att vid fastställande avlokaliseringsort för produktionen av stirlingmotorn ge regionalpolitiska skälen avgörande betydelse? 1979/80:220 av (vpk) tillkommunikationsministern om avgasproblemen i ; Vilket råd harkommunikationsministern att ge till barnfamiljer i vilkainte har något slott i avgasfri miljö att flytta fill? 1979/80:221 av () tillarbetsmarknadsministern om vattenbristen i : Enligt den fysiska riksplaneringeningår i primära rekreationsområdet norra . Möjligheterna för Tanums kornmun att stå som värd förturister och fritidsboende begränsas av otillräcklig vattentillgång och denhärav följande vattenbristen, med ransonering och bevattningsförbud sommartidsom följd. har genom regeringsbeslut fåttexpropriationsrätt på 1,7 milj. m vatten från sjön för etapp I och etapp 2 är färdigställd och ansökan omstatsbidrag har ingivits till . Enligt tidningsuppgifterhar i brist på medel avslagit kommunens framställan omstatsbidrag, vilket får till följd att ej kan komma till stånd. Medanledning härav vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd ställa särskilda medel tillförfogande, så att Tanums kornmun kan leva upp till riksplaneringensintentioner? 1979/80:222 av () till handelsministern omkonsumentverkets upplysningsverksamhet: har givitut en broschyr som avser att minska textilkonsurnrionen genom kritik av"modekarusellen". I broschyren upptas en sida av en jeansklädd personsom med sin klack trampar på en jordglob. Symboliskt torde avses.Den ledsagande texten lyder: "Rika jordägare och storföretag bestämmer vadsom ska odlas på åkrarna. De tjänar mer på att odla bomull (och andra råvaror)till oss än på att odla mat till sitt eget folk." Anser handelsministern att detta ärsakligt riktigt och att det ligger i linje rned uppgifter attframföra argument av denna typ? 1979/80:223 av () till utbildningsministern om planerad televiseringav viss teaterpjäs; Televisering av teater ochmusikdramatik är en viktig del av en demokratisk kulturpolitik. Detta harunderstrukits bl. a. i beslut om FLadios framtidaorganisation och verksamhet. har personal stoppat en planeradtelevisering av "Mannen på trottoaren". Enligt en skrivelse sominlämnats till utbildnings- ministernsamt enligt vad pjäsens författare uppger är motivet främst att Nr 51 pjäsenenligt skådespelarna ger en felaktig bild av den politiska vänstern. sådan bildbör icke förmedlas till TV-publiken. Mot denna bakgrund vill jag Anser utbildningsministern att det är riktigt att enplanerad televisering av Meddelandeom enteaterpjäs stoppas rned hänvisning till pjäsens politiska innehåll och frågor värderingar, trots att programansvariga icke ansett att en sändning strider mot de krav pä opartiskhet och saklighet sorn gäller för ? 1979/80:224 av Ale.xander Chrisopoulos (vpk) till industriministern om åtgärder för att förhindra utflaggning av fartyg: Saléninvest, ett av landets störstarederier, har fått tillstånd av staten att flagga ut sju kylfartyg tillLiberiaflagg. Utflaggningen av fartyg till låglöneländer är ett slag motsjöfolkets berättigade fackliga krav och intressen. Den statliga politikenborde vara den rakt motsatta. Det har ju också funnits avtal mellan just Salénsoch staten pä området, och det finns en lag som gör att det krävs tillstånd avriksbanken för utflaggning. Detta visar sig nu inte tillräckligt. Riksbankenstödjer redarin-tressena och tillåter utflaggning. Med hänvisning härtill vill jag till industriministernställa följande fråga; Avser regeringen vidta åtgärder för att förhindra deaktuella utflaggnihg-arna, eller kommer regeringen att lägga fram förslag somförhindrar framtida utflaggningar? 1979/80:225 av () till ekonomiministernorn medel till lån för förvärv av tillskottsmark till jord- och skogsbruk: I och pågår ochplaneras försäljning av skogsfastigheter, vilkas värde torde uppgå till totaltomkring 200-300 milj. kr. Det är angeläget att enskilda jord- och skogsbrukarebereds möjlighet att förstärka sina brukningsenheter tillbärkraftiga familjeföretag. Om detta skall bli möjligt måste emellertidfinansieringsfrågorna ordnas på ett fillfredsställande sätt. Är statsrådet beredd att medverkatill att medel ställs till Hypoteksban-kens förfogande så att denna kan beviljalån till enskilda jord- och skogsbrukare för förvärv av tillskottsmark? 1979/80:226av () till statsrådet orn stimulans tillelablering av anläggningar för produktion av etanol: I planerar man att redan 1982använda vegetabilier för framställning av etanol. ÄvenBrasilien och satsar i stor skala pä att utnyttja vegetabilier sommotorbränsle. Förutom det volymmässiga tillskottet sorn bränsle geretanolinbland- ningen även en lösning av problemen med bly i bensinen.Vårt lands oljeberoende är ett känt faktum. Såväl sanrhällsekonomiska skäl som beredskapsskäl talarför att möjligt utnyttjar våra egna förnyelsebara råvaror. Ävenom tekniken för fullskalig industriell produktion är känd och tillämpadutomlands är det en för vårt land ny industriproduktion. Därför kanfinansieringsfrågan bli ett hinder. I andra länder, exempelvis , går staten in och hjälpertill för att få till stånd snabbare igångsättning. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga om statsrådetär beredd att som ett led i en förbättrad energiberedskap medverka tillfinansieringsformer som underlättar och stimulerar etableringen avetanolproduktionsanläggningar i vårt land.