prot · G30936 · 1979-12-31 00:00:00 — Där kommer alltså frågan om energiförsörjningenin i bilden, då inte bara ur säkerhetssynpunkt utan även som en faktor när delgäller atl generera en positiv ekonomisk utveckling i det här landet. 0/77kärnkraftens betydelse för försvaret (vpk): Det är tråkigt atl höra än en gång - som så mänga gångerförr - i brist pä argument dra fram vad han tror är mitt och kanske mitt partisideal. Han talar nämligen om och . När argumenten tryter förEric Krönmark så lar han upp frågan om de socialistiska staterna och hänvisarlill hur del är där. Men jag talar inte om dem utan jag talar om . Huröststaterna sedan löser sina problem är deras sak. F.ö. är det inte sant, som söker framhålla, all skulleligga lägst i den internationella kärnkraftsligan. Jämfört med många andraindustrinationer och även med de socialistiska staterna i öst ligger faktisktvi i med vårt reaklorprogram om 12 reaktorer på toppen när del gällerutbyggd kärnkraft per invånare. Del vore välgörande om vi kunde diskutera 7 protokoll l979/80:35-.i8 Omkärnkraftens betydelse för försvaret frågan sakligt, som EricKrönmark sade här tidigare. Men är inte saklig och vill inte varadet och kan förmodligen inte vara det, för han har inga argument. Därför larhan till sådana där fula trick, vilket är ganska oförskämt. Han säger själv allhan vill vara saklig, men då skall han väl också vara del och inte tillgripasådana debaltmeloder. Det är verkligen svagt. Återigentill frågan om sårbarheten. Jag har inte sagl att vi skall basera vårakraflvärmeverk på olja, utan jag har sagt all vi skall så mycket som möjliglförsöka basera dem på fasta bränslen. Bilden är inte så svart som göra den lill. Del går alldeles säkert atl t. o. m. i ell krigsläge fåfram flis ur skogen, även om det naturligtvis skulle vara svårt. Men det skulleuppstå ännu större problem om man valde linje - att binda upphela vår elproduktion kring sårbara kärnkraftverk. Jaghar inte sagt att della är en enkel fråga. Jag lycker tvärtom att frågan ärmycket komplicerad och det var därför som jag vill diskutera den. Belräffandekonventionerna vill jag säga atl ständigt och jämt framhåller altvi har skilda uppfattningar. Jag lycker att det är bra med inlernalionellakonventioner, och jag anser atl de bör respekteras och alt de är vikliga. Jaghar aldrig sagl något annat. Det vore välgörande för diskussionen om EricKrönmark också där ville vara saklig och inte ljuga. Jag har inte sagl någotsädanl som här läggs mig lill last. Vad jag har sagl är alt vierfarenhetsmässigt vel all man bryter mot konventioner. Det är därför naivt avEric Krönmark atl hänvisa till sädana. När det gäller visste helavärlden atl bröt mot en mängd konventioner. Det går inte här all tala omluddiga formuleringar och tolkningar. Försök all vara saklig! Ihuvudfrågan låter del återigen på samma sätt. Jag har inte sagl au det inte ärnågon mening med all salsa vissa resurser pä militärt försvar. Och jag har intealls någon diametralt motsatt uppfattning i den frågan, . Jaganser alt vi skall ha ell militärt neuiraliletsförsvar, och jag har aldrigpåstått någonling annal. Vad jag har talat om - och del harjag försökt atl fäEric Krönmark all här stiga upp i talarstolen och förklara - är hur vi skallprioritera resurserna. Vi vet ju atl framförallt men även hansparti i hög grad är för en kraftig ulbyggnad när del gäller satsningar på detmilitära området. Här vill jag fråga: Är del meningsfullt att i nuvarande lägemed elt sä sårbart samhälle satsa mer pengar där när dessa resurser blir tillallt mindre nytta? Del ärju del som frågan handlar om. Jag har inte sagt alt viskall lägga ner försvaret. Var så vänlig och stå inte och ljug i talarstolen,, utan var saklig! Lål oss hålla oss till debatten. Jag skullevilja ha ett svar på den fråga jag ställt: Vad är del för mening medenupprusining av det militära försvaret när samhället på de områden somjag här har nämnt och i det här speciella fallet - när det gäller energiområdet- urholkar dessa satsningar? Vore del inte bällre att prioritera endel andra saker, exempelvis folkförsörjningen, energiförsörjningen etc, och satsamer på detta? Det vore väl enkell. Låt mig bara först konstatera att och Jag tydligenhar helt olika uppfattningar om vad som är saklighet. Jagnämnde absolut inte i mitt tidigare anförande, men del kom som ett brevpå posten när nu begärde ordet. Jag pekade alllsä inte ut någolsom helst land ulan talade om ekonomiska system. Jag vill bara säga all det ärsom det står i : Kastar man en käpp bland hundarna så skriker den somblivit träffad. OswaldSöderqvist säger att Jag är naiv som hävdar min uppfattning om konventioner.Jag måste säga att det är rätt märkligt. Skulle jag då, som företrädare förregeringen, stå här i pariamentet och säga: Konventioner kan man godkänna, mende kommer inte atl respekteras? Dä borde Ju slutsatsen frän min och regeringenssida vara att vi aldrig skulle lägga fram ralifice-ringsdokument förgodkännande i den svenska -del skulle ju vara hell meningslöst. Vadvi måste utgå ifrån är all andra stater precis som vi skall respekterakonventioner. Ochjag vill säga: Även om del är en riksdagsman som stär här ikammaren och säger all del är alltför många som inte bryr sig om konventioner,så bidrar det lill att undergräva den internationella respekten förkonventioner. Vi har vissa regler, och vi skall utgå från att de respekteras. fall de inte respekteras skall detta brännmärkas. Närdetgäller frågan om det är meningsfullt med en satsning på det militära försvaretvill Jag hänvisa lill vad Jag sade i milt tidigare inlägg. Del är meningsfullt,därför atl det svenska försvarets primära uppgift är att vara fredsbevarande. Viskall ha ell försvar som är så starkt atl del avhåller en eventuell angriparefrån all angripa oss. Lyckas vi med den satsningen klarar vi faktiskt ocksåproblemet med anfall mot kärnkraftverk - då blir inte våra kärnkraftverk någrariskobjeki. Man kan hell enkelt hävda att ett starkt militärt svenskt försvar,som alltså har denna krigsavhällande förmåga, är den absolut bästasäkerhetsfaklorn även för alt klara folkförsörjningen. Delär inte fräga om konkurrerande mål här, utan det krävs ett balanserat totalförsvar.Del är fullt riktigt att det på folkförsörjningens område finns brister ,och del är brister som måste rättas till. Men de kan rimligtvis inte rättaslill genom att vi satsar mindre på det militära försvaret. Det är tyvärr så altdet som styr behovet av det militära svenska försvaret är krafter som vi intekan påverka, krafter utanför det här landets gränser. 0/77kärnkraftens betydelse för försvaret (vpk): Det finns, , två slora ekonomiska system här i världen.Det är det marknadsekonomiska, där vi själva lever, och del socialistiskasystemet, där bl. a. de östeuropeiska staterna och ingår. Del går inteatl slingra sig undan som försöker göra, för när han stiger uppoch talar om andra ekonomiska system så måste del Ju med naturnödvändighet blidelta andra ekonomiska system i världen - del är ganska självklart. Alt hansedan tror atl han är fiffig när han inte uttalar några speciella länders namnär ganska avslöjande och egentligen inte någol alt 0/77kärnkraftens betydelse för försvaret uppehålla sig särskiltmyckel vid. Sedanom naivitet och konventioner igen: Jovisst skall vi - del harjag sagt förut,och del är iredje gången Jag säger det nu - respektera och slå vakt ominternationella konventioner. Vi skall brännmärka alla som bryter mol dem. Menvi kan aldrig la upp dem som argument när vi diskuterar våra egna inresäkerhetsproblem. Vi kan inte säga atl våra kärnkraftverk inte är någonsärbarhelsfaklor, eftersom del finns en internationell konvention som förbjuderanfall mot kärnkraftverk. Det är det som är naivt. Vi kan respekterakonventionen och brännmärka dem som inte respekterar den. Men atl hänvisa tillden som ett allvariigt argument när vi vet hur litet konventioner harrespekterats, det är naivt. Detsom sade pä slutet om försvarskostnaderna var precis vad jag harsagl : Vi skall ha ett neuiraliletsförsvar. Vi skall satsavissa resurser på det. 1 samma andetag säger : Det harsalsats för litet på den andra sidan, vi har begått underiålenhetssyn-der, vihar inte varil tillräckligt uppmärksamma. Del ärju vad jag har sagl !Vi måsle salsa mer på all minska samhällets sårbarhet. Del gör vi inte genomalt öka de militära utgifterna, försöka hänga med i stormakternas rustningar,bygga upp fiygvapnet osv. Det är meningslöst all göra det i det här läget. Detkommer inte alt finnas bränsle lill våra flygplan heller, även om del finns enlagring. Det är delta som är grunden för resonemanget alt vi måsteompriorilera, föra över medel som används - och som vill öka ~för det militära försvaret och i stället satsa på totalförsvarets övriga delaroch kanske t. o. m. försöka ingripa mera aktivt i samhällsutvecklingen. Det gåratt göra det också i det marknadsekonomiska system som vi lever i. Detär bra om det blir så. Det harjag sagt . Del är fint atl EricKrönmark äntligen har kommit fram till ståndpunkten alt del behövs enompriorilering. säger all han vill minska anslaget till det militäraförsvaret och i slället satsa mera på andra ålgärder. Det innebär atl man ökarrisken för alt vi skall bli utsatta för hot eller angrepp. Jag vel alt del ärOswald uppfattning atl delta är så all säga kommunicerande käri.Jag har i mitt tidigare inlägg redogjort för min grundinställning, och den ärhelt annoriunda. Jag tror mig kunna konstalera att majoriteten av kammarensledamöter delar min uppfattning. Med della, fru lalman, konslalerar Jag atl härfinns en sådan olikhet i grunduppfaltningar mellan och migatl vidare debatt från min sida med intetjänar något politiskt syfte. (vpk): Här manifesterades verkligen den berömda sakligheten igen! Det fyllerverkligen ett politiskt syfte att debattera den här frågan. Men jag förståraltEric Krönmark tyckerdel är pinsamt alt fortsätta diskussionen, när argumenten tryter så somde uppenbarligen gör. Delär jusl fredsbevarande som det militära försvaret inte blir. Om en presumtivangripare vel atl det svenska samhället är sä oerhört sårbart behöver han intela hänsyn lill vårl militära försvar. Han kan slå ut t. ex. våraelförsörjningsanläggningar utan all behöva skicka hit en enda soldat, närsamhället tillåts att utvecklas på delta sätt och bli så sårbart. Det är dettasom är kruxet. Delär alltså inte fredsbevarande alt enbart satsa på ett militärt försvar.Fredsbevarande blir försvaret försl när samhället som helhet är starkt ochosårbart i fråga om försörjning av alla viktiga förnödenheter. Det kan inteEric Krönmark åstadkomma genom alt salsa några miljoner mer på försvaret ellerbygga ytterligare någol tiotal fiygplan eller ytterligare något tiotalstridsvagnar. Det inger ingen respekt när vi låter samhället i övrigt bli såsårbart. Delär inte alls sä särskilt stor skillnad mellan våra uppfattningar som EricKrönmark låter påskina. Jag har samma uppfattning som han om alt vi måste haett militärt försvar som är vettigt organiserat. Men måste vinaturligtvis vara litet realistiska och inse alt inte ens en fördubbling avanslaget till del militära försvaret inger respekt om inte samhället äruthålligt och osårbart. Överiäggningen var härmedavslutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:62 tillcivilulskottet §6 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:74-79 §7 På hemställan av förste vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar till , då de lill dagens bordläggninganmälda ulskottsbetänkandena väntades föreligga. 1979/80:64 om ändring ibrottsskadelagen (1978:413) §10 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:114 av med anledning avpropositionen 1979/80:47 om lån lill vissa trädgårdsförelag § 11 Anmäldes ochbordlades 1979/80:17 med anledningav motioner i vissa kyrkliga frågor 1979/80:18 med anledningav motion om rätt för kyrkofullmäktige atl besluta ompartistöd 1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:17omordningshållning vid offentliga tillställningarm. 1979/80:12 med anledningav propositionen 1979/80:31 om skattefrihet för vissa ersättningar sombekostas av i samband med ijänstemannautbylet mellande nordiska länderna 1979/80:2med anledning av motioner om aktiebolagsrältsliga frågor 1979/80:4 med anledning avmolioner om nedrustning m. m. 1979/80:13 med anledningav molioner om lokalradion i 1979/80:14 med anledningav propositionen 1979/80:12 om ändring i lagen (1971:139) omförsöksverksamhet i fråga om ordningen för vissa kyrkliga 1979/80:7 med anledning avmolioner om allemansrätten, m. m. 1979/80:8 med anledning avmotioner om luftvård 1979/80:10 med anledning av motioner om bevarandeav levande kulturminnen 1979/80:11 med anledning av moiion om bällreutnyttjande av bär och svamp 1979/80:6 med anledning av propositionen 1979/80:13om lån lill 1979/80:7 med anledning av propositionen 1979/80:18om medelslillskolt lill , m. m. 1979/80:9 med anledning av motionen 1978/79:384 omen lag om låsinstallation m. m. § 12 Anmälan avinterpellationer Fredagenden Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kam- 23november 1979 markansliet 1979/80:80av () till industriminisiern om fortsatt produktion vid Emsforsbruk: meddelade Södra Skogsägarna ABatl man har för avsikt atl lägga ner verksamheten vid fem av sina bruk. Detgäller Delary, Emsfors, Fridafors, och . Det senare berörs inte isin helhet. Dehär aviserade neddragningarna berör enligt företagsledningen ca 830 man. Iverkligheten torde den siffran stiga lill omkring 1 000 personer, om man interäknar årsarbetare. Tidigarei är gick staten in som delägare i genom alt överta avaktierna till en kostnad av 500 milj. kr. Detta faktum innebär atl staten intebara har ett socialt ansvar för de anslällda vid dessa bruk utan också ettägarintresse. Om man ser till den sociala sidan i första hand, verkar Fridaforsatt drabbas värst. Vid Emsfors kommer utöver de sociala aspekterna även denekonomiska sidan i blickpunkien. Här har under de senasleåren satsat ca 70 milj. kr. i ett utvecklingsprojekt, som avbryts innaneffekten av atl öka vidareutvecklingsgraden inom landet hunnit slå igenom. Destora investeringar som här gjorts har givetvis ännu inte kunnat ge fulleffekt. har man ändå kunnal konstatera att man nätt nolläge ilönsamheten. Om man ser Emsfors som en separat enhet inom koncernen, måsteframtiden bedömas som ljus. Emsfors har av sin omsättning påexportmarknaden-eller i kronor räknat f n. ca 75 milj. kr. Medanledning av del nedläggningshot som vilar över dessa fem bruk inom SödraSkogsägarna, vill jag till industriministern ställa följande frågor: Vilkeninställning har statsrådet lill Södra Skogsägarnas planer pä atl avvecklaverksamheten vid fem bruk inom sitt verksamhetsområde? uppfattningen atl Emsfors bmk bör bedömas fristående från koncerneni övrigt med lanke pä gjorda investeringar i ett utvecklingsprojekt, som påsikt kan bedömas som lönsamt? 1979/S0:M av MargotHäkansson(fp)l\\] industriministern om åtgärder för alt rädda sysselsättningeni m. fl. Enligtelt besked från avser man atl lägga ned verksamheten vidflera av sina bruk. De som står inför nedläggningshotet är Delary, Emsfors,Fridafors, kommer väl dock inte all läggas ned hell. Statenhar gäll in som delägare i genom att för 500 milj. kr.överta av aktierna. Staten har alltså förutom det sociala ansvarei försysselsällningen också elt stort ägarintresse inom koncernen. Ävenom Fridafors bruk ligger i kommer ur social synpunkt även andralän atl drabbas om nedläggningshotet sätts i verket. Frän i Blekingependlar 85 personer lill sin arbetsplats över länsgränsen till Fridafors. Blekingelän är ett län med sviktande befolkningsunderlag och en lägre förvärvsfrekvensän riket i övrigt. har haft och har fortfarande storasysselsättningsproblem, och de 85 personer som arbetar i Fridafors och bor iOlofslröm har alltså små möjligheter atl hitta ett nytt arbete i sin hemkommun. Ävenfrän pendlar ungefär 25 personer till sitt dagliga arbete iFridafors. Brukethar tillverkat papper och övertogs av ibörjan av 1950-ialet. En modern reningsanläggning för produktionsvatteninvigdes för några är sedan för all del känsliga vattnet i inteskulle nedsmutsas. Då var optimismen inför framliden ganska stor inomförelagel. Medanledning av nedläggningshotet som vilar över fem bruk vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Vilkeninställning har statsrådet lill en avveckling av fem bruk inom ? Vadkan statsrådet göra för om ytterligare ca 85 personer blir arbetslösagenom nedläggning av Fridafors bruk? Harinte staten elt socialt och ekonomiskt ansvar i en koncern där man äger avaktierna? § 13 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:159av () till handelsministern om tillverkningen av lorrbatterier: Vid i tillhörandeTudor AB har man tagit upp förhandlingar med den fackliga organisationen om enbetydande inskränkning av driften samt om en nedskärning av personalstyrkan.För skulle en reduktion av arbetstillfällena välla storasvårigheter. Fabriken är den enda i landet som tillverkar lorrbatterier ochutgör därför en viktig tillgång för vår beredskap. En betydande neddragning avproduktionen kan äventyra fabrikens fortbestånd. Är handelsministern underrättad om denna situation,och vilka åtgärder är Nr 36 regeringen beredd atl vidtaga för atl trygga denna för vår beredskap såviktiga Predaeen den tillverkning inom landet? 1979/80:160 av BenilMåbrink (vpk) till arbetsmarknadsministern om användningen av lån och bidraglill i : Regeringen har beviljat i 25 milj.kr. i lokaliseringslän och 10 milj. kr. i energibidrag för ombyggnad avjärnsvampverkei med plasmautrustning. har gjorts gällande au lånei och bidragel skulle möjliggöra altsysselsättningen i gruvan backe och i kulsinterverkel tryggas. Korttid efter lånels och bidragets beviljande meddelade all driften vidnämnda gruva, och därmed kulsinterverkel, skulle läggas ned. Jag vill fräga: Vilkaåtgärder ämnar arbelsmarknadsminislern vidta för all del beviljade länet ochbidraget till i används för att trygga jobben i gruva ochkulsinterverk? 1979/80:161av () till kommunminislern om skadeverkningarna avoljekatastrof utanför : drabbade ett stort oljeutsläpp denbohuslänska kusten. Klippor och stränder sköljdes över av olja. Fisk ochmängder av sjöfågel dog. Oljesanering har pågått tills till enkostnad av ca 30 milj. kr. All olja är inte borta. Kraftigastörningar i djurlivet i havet utanför har upptäckts avmarinbiologer. Misstankar finns atl oljekalastrofen kan varaorsaken. Krislinebergsforskningslaboratorium har begärt pengar frän för fortsattforskning. är forskningen angelägen, men verket saknar medel och hänvisartill ordinarie ansökningstillfällen. Detta skulle i bästa fall innebära attpengar lill forskning finns tillgängliga försl . Ärkommunministern beredd medverka lill vidare utforskning av oljekatastrofensskadeverkningar? §14 Kammaren åtskildes .