prot · G309141 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:141 § 1 Justerades protokollet för § 2 Om lantmäteritaxan Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga, 1979/80:430,och anförde: har frågat mig om jag anser attlantmäteritaxan ligger på en rimlig nivå och om det är i överensstämmelse medsvensk förvaltningspraxis att avgift tas ut även om förrättning inte slutförs. Lantmäteritaxan höjdes för flertaletförrättningar . Höjningen var nödvändig för att vi skallkunna upprätthålla den av fastlagda principen att taxeavgifternaskall täcka kostnaderna för förrättningsverksamheten. Jag anser emellertid atthöjningen är mycket stor, framför allt med tanke på att lantmäteritaxan harhöjts kraftigt . Denna utveckling måste vi försöka bryta. Jag har därför på regeringens uppdrag tillkallaten utredare med uppgift att allsidigt se över lantmäteritaxan.Utredningsuppdraget inrymmer också frågan om hur man skall täcka kostnadernaför förrättningar som inte slutförs. I utredningsdirektiven anförs bl. a. följande. Engrundläggande utgångspunkt för översynen av taxan är att ersättningarna förden samlade förrättningsverksamheten också i fortsättningen skall grundas påverksamhetens självkostnader, Samma princip bör så långt möjligt gälla ocksåför de enskilda förrättningarna. Det är också viktigt att lantmäteritaxanutformas så att den främjar rationalisering och effektivisering avverksamheten. Härigenom kan taxenivån hällas nere. En ny taxa bör självfalletockså utformas så att sakägarna lätt kan förstå och acceptera principerna förtaxesättningen, Jag tackar försvaret om lantmäteritaxorna. frågade jag dåvarande bostadsministern omden då helt nya taxekonstruktionen och fick till svar, att om de genomsnittligakostnaderna för de olika typfallen av inställd förrättning inte svarade mot deersättningar som tas ut kommer ersättningarna självfallet att justeras. De nya s, k, sakersättningarna som gäller fr. o. m. den 1januari 1980 har blivit bättre i detta avseende, genom att den procentuellaandelen av fullgjord förrättning, dvs. där avstyckning eller klyvning harskett, har minskat och ger möjligheter till större variation. Men även i defall där arbetsinsatsen betraktas som mycket ringa tas en avgift ut på av beloppet för genomförd förrättning. Det innebär oftast attfastighetsbild-ningsrnyndigheten bara har lagt upp ett registerkort ochdiariefört ärendet. För detta tar man ut en avgift på av , dvs.350 kr. Fastighetsbildningsmyndigheter som jag haft kontakt med har därför settsig föranlåtna - på förfrågan från människor som vänder sig till myndigheten-att meddela att om ärendet återkallas kommer en sådan här avgift att tas ut. Den nya taxan från innebär en enligt minmening uppseendeväckande höjning, och den har av många upplevts som alltför hög- tydligen även av statsrådet. Att ha sakersättningar enligt den nu tillämpadeschablonmodellen kan säkert vara bra och riktigt, men när allmänheten upplevernivån som alltför hög- efter rundringning till olika fastighetsbildningsmyndigheterhar jag funnit att även de har den uppfattningen - finns det all anledning attgöra en översyn. Att man t. ex. får betala . för en enkel avstyckningpå platsen som är klar , innebär att allmänheten förlorarförtroendet för att myndigheten gör rättvisa taxesättningar. Det är därför med stor tillfredsställelse jag konstateraratt statsrådet i svaret på min fråga säger att han uppfattar taxansom alltför hög och att den nuvarande utvecklingen måste brytas. Jag ser också mycket positivt på att en utredare hartillkallats för att se över lantmäteritaxan. Jag hoppas naturligtvis attutredaren kommer att arbeta mycket skyndsamt, så att vi inom relativt kort tidkan få en allmän översyn av den nuvarande lantmäteritaxan. Jag vill vidimera den del av som gäller att detta är en fråga som upplevs som allvarlig såväl avkunder hos lantmäteriet som av dem som arbetar inom lantmäteriet. Eftersom detockså finns stor oro bland flera av oss politiker över den utveckling som varitbåde när det gäller taxans höjd och när det gäller delar av konstruktionenfinns det alla skäl att nu genomföra det utredningsarbete som jag just harstartat. Jag hoppas att vi skall kunna komma fram till rimligalösningar , men också att det under utredningsarbetets gång då ochdå skall kunna presenteras dellösningar så att vi kan få en hyfsning av iförsta hand den mycket starka kostnadshöjning av taxan som har skett undersenare delen av 1970-talef. Överläggningen yar härmed avslutad. § 3 Omåtgärder för att säkerställa trandansen vid , ni. Jordbruksministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:432, och anförde; har frågat mig om jag är bereddatt redovisa förutsättningarna för att påskynda en långsiktig lösning för attsäkerställa trandansen vid samt om jag kan ge besked om på vilkenort och det i aktuella etanolprojektet kanigångsättas. Ett flertal åtgärder har prövats för atttranorna - som tidigare - i stort antal skall kunna samlas vid Hornborgasjön.Som frågeställaren framhållit är den kanske viktigaste frågan i dettasammanhang tranornas tillgång till föda, och då i första hand potatis. Enligtvad jag erfarit arbetar och i läntillsammans med kommuner och landsting för att lösa detta problem. De försökergenom flerårsavtal med markägarna få fill stånd en potatisodling om ca 20 ha,vars huvudsakliga syfte skulle vara att förse tranorna med den erforderligapotatisen. Genom de förhandlingar som pågår bör förutsättningar kunna skapasför att på lång sikt behålla den betydande turistattraktion som trandansen vidHornborgasjön utgör. Vad gäller frågan att lokalisera etanoltillverkningen tillSkaraborgs län vill jag anföra följande: Det s. k. har presenterats viden uppvaktning för industri- och energiministrarna och mig själv. Projektetstuderas f. n. inom . Det är för tidigt att uttala sig om frågan huruvidaSkaraborgsprojektet kan fä någon avgörande betydelse för potatisodlingen iSkaraborgs län. Det bör påpekas att i projektet, som ju är att betrakta som ettförsöksprojekt, kommer att som råvara utnyttjas avfallspotatis ochöverskottsspannmål. I varje fall på kort sikt torde därför projektet, om detkommer till stånd, inte medföra någon ökad potatisodling inom . Jag uppfattar emellertid somintressant inför övervägandena om en etanolproduktion i . En särskildutredning håller f. n. på att undersöka de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för tillverkning av etanol ur sockerbetor och andraprodukter. Enligt min mening bör etanolutredningens resultat avvaktas innanslutlig ställning tas till eventuellt statligt engagemang iSkaraborgsprojektet. Jag är sålunda inte nu beredd att ge besked om på vilkenort och som det planerade kan startas. Om åtgärder för att säkerställa trandansen vidHornborgasjön, m. m. Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret, som jag finner vara hållet i en mycket positiv anda. Den unika och världsberömda trandansen vid Hornborgasjönmåste säkerställas för framtiden. roll som samlingsplats förtranor Om åtgärder för att säkerställa tiandansen vidHornborgasjön, m. m. är avalldeles för stort värde för naturvård och turism för att tranorna skalltillåtas försvinna från området. Tranornas antal vid sjön har stadigt minskat ända sedanbrännvinsbrän-neriet p;i Stora Bjuruins gods lades ned och därmed också denstora potatisodlingen. har antalet tranor glädjande nog ökat. men detåterstår att se om detta är en tillfällighet eller om den långsiktiga negativatrenden har brutits. Det är emellertid fullt klarlagt att tranornas intresseför markerna runt som dans- och rastplats under sin färd mot häckningsplat-sernai norr beror på just potatisen. Sedan jag väckte denna fråga har, som statsrådet ocksånämnde i sitt svar, ett värdefullt initiativ tagits av ,och i samt berörda kommuner vid ett gemensamtsammanträde just i avsikt att åstadkomma en lösning, omän tillfällig, i den riktning som är önskvärd. Med anledning av att staten i ett annat sammanhang harpåtagit sig det fulla ansvaret för restaurering vill jag frågajordbruksministern hur han ser på huvudmannaskapet när det gäller de åtgärdersom vi nu diskuterar. Bör inte staten i konsekvens med riksdagsbeslutet omHornborgasjön även svara för kostnaderna för de åtgärder som på lång siktmåste vidtas föl att bevara roll som samlingsplats för tranor?Det är ju en naturvårdsfråga av synnerligen stort värde långt utanför kommunernasoch länets gränser. Det är kort sagt fråga om en riksangelägenhet. Den bästa lösningen synes vara att återuppta en regelrättodling av potatis som skulle motsvara förhållandena . då nämndastorodling vid lades ned. Om vi får den planeradeförsöksanläggningen för etanolframställning. skulle förutsättningarna för attåstadkomma just denna långsiktiga lösning kunna förbättras. Med hänvisning tilldetta kan vi konstatera att det finns ytterligare ett starkt skäl som talar föratt man bör välja just vid lokaliseringen av dennaförsöksanläggning. Jag har därför efterlyst besked om var och när det planeradeetanolprojektet kan startas. Jag har inte fått något konkret svar fråga jordbruksministern: När kan man räkna med att få besked? Ärjordbruksministern beredd att påskynda utredningen? Förutom etanolprojektets regionalpolitiska betydelse kanprojektet innebära att vi får ytterligare möjligheter att säkerställa deekologiska förutsättningarna för att kunna ha kvar tranorna vid Hornborgasjön.Det är ju ett unikt skådespel på vårarna, som blivit internationellt uppmärksammatoch som vi måste kunna bevara till kommande generationer. Det är naturligtvis önskvärt att säkerställaatt ett stort antal tranor även dansar vid . Jag villemellertid framhålla att tranan som art inte på något sätt är hotad här iSverige eller är i behov av särskilda skyddsåtgärder för sin fortsattaexistens. Det största värdet med den stora mängd tranor som samlas vidHornborgasjön ligger snarare idess betydelse för turistnäringen. Det vore därför naturligt om berördakommuner och landsting hjälpte till att säkerställa trandansen. Jag hoppas attde pågående överläggningarna kommer att leda till resultat. Därmed skulleförutsättningarna vara goda att säkerställa trandansen vidHornborgasjön. Enligt min mening berör de frågor som ställttvå helt skilda problem. Det kan inte vara rimligt att som en långsiktiglösning för trandansen vid påskynda eller påverka behandlingen avfrågan om en eventuell etanolproduktion i . Denna fråga får lösasfrån helt andra utgångspunkter. Jag hoppas att jag kan ge ett mera definitivtbesked när den pågående utredningen blir färdig med sitt arbete . Om åtgärder för an minska blyutsläppen från Laisvallgruvani , m. m. Det som är av avgörande betydelse för attkunna säkerställa den s. k. trandansen vid är just tillgången påpotatis. Försvinner den, försvinner också det här unika skådespelet som harstor betydelse för turismen liksom också för naturvården i området, vilketjordbruksministern också intygade. Självfallet kommer de berörda kommunerna -själv är jag fullmäktiges ordförande i en av dessa kommuner -liksom landstingetatt ta ett ansvar. Det kan vi vara överens om. Men med tanke på att frågan ärav så stor rikspolitisk betydelse och väckt intresse långt utanför landetsgränser anser vi att även staten borde ta ett motsvarande ansvar. Det var påden punkten som jag ville ha ett besked av jordbruksministern. Jag menar inteatt det här etanolprojektet kommer att lösa problemen. Jag tror att det kanvara ett av många bidrag till att öka förutsättningarna för en regelrättpotatisodling i området. Och kan vi på olika sätt medverka till att få tillstånd en potatisodling av rejält format bör vi begagna de möjligheterna. Detskulle vara ett väsentligt bidrag när det gäller att lösa den fråga som vitydligen är överens om att det är angeläget aft få en långsiktig lösning på såsnart som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om åtgärder för att minska blyutsläppen frånLaisvallgruvan i , m. m. Jordbruksministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga.1979/80:424. och anförde; har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder dels för att minska utsläppen och få stopp förblyutsläppen från Laisvallgruvan till och Aisjaure, dels för attbottenrensnings-och återställningsarbeten skall utföras. Koncessionsnämndenför miljöskydd lämnade 1975 tillstånd till Om åtgärder för att minska blyutsläppen från Laisvallgruvani , m. rn. malmbrytningoch anrikning i . Bolaget ålades att i samråd med naturvårdsverketutreda frågan om lämplig typ av rening av gruvvattnet och avloppsvattnet frånanrikningsverket. Den slutliga prövningen av villkoren för dessa utsläppuppsköts i avvaktan på utredningarna. har därefter efterförslag från bolaget bl. a. beslutat att gruvvattnet skall undergå höggradigrening. Bolaget skall till redovisa erfarenheterna av dennarening till koncessionsnämnden. När det gäller Utsläppen till Aisjaure harbolaget kommit in med förslag till reningsåtgärder . Denna frågaprövas nu av koncessionsnämnden. Av min redovisning framgår att miljöfrågorna vidLaisvallgruvan varit föremål fcjr en omfattande prövning vidkoncessionsnämnden. Prövningen pågår fortfarande i vissa delar.Miljöskyddsprövningarna har bl. a. omfattat sådana pnblem som upp i sin fråga. När det gäller frågan om bottenrensningsarbeten haremellertid enligt vad jag erfarit några förslag inte aktualiserats vidprövningen. Det är inte möjligt för mig att här göra en bedömning av lämplighetenav sådana åtgärderi detta fall. Ofta kan åtgärder av detta slag vara tveksammafrån miljösynpunkt genom att skadliga ämnen som är bundna på botten rivsupp. a. svårigheter av detta slag har föranlett att koncessionsnämndenhittills endast i mycket begränsad utsträckning ansett sig kunna förordna omåterställningsarbeten i vattenområden. Det bör här anmärkas att frågan omåterställningsarbeten utgör en av de återstående huvudfrågorna för den sittandemiljöskyddsutredningen. (vpk): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret på frågan. Fiskeriintendenten i övre norra distriktet har 1979 gettut en PM om metallanalyser på fisk från och vattensystem.Redovisningen avser inverkan till följd av utsläppen från gruva. Därkonstateras att ytterligare provtagningar på vidgade provområden behövs. Vidarepekas på de summaeffekter man kan uppnå genom förekomsterna av zink ochkadmium. I ännu högre grad torde den starkt förstärkta verkan som olikaxantater utövar tillsammans med bly ha negativ effekt på vattenmiljön. Xantateranvänds som samlarreagens i flotationsprocessen vid malmanrikning. De undersökningsresultat som presenteras i den tidigarenämnda skriften visar svartlistningsvärden för kvicksilver på gädda,muskelprov, i vattensystem; harr, ,7 prover, svartlistningsvärden för lever; sellak, , 2 av 5 prov förlever; rom storsik, ett prov i Aisjaure med svartlistningsvärden; lake,, enstaka fiskar, svartlistningsvärde lever och muskler; lake,Aisjaure, svartlistningsvärde lever, två prov; sik, Aisjaure, lever 4 provermed sådana värden, gruva är viktig för den svenska blyproduktionen.Den ger arbete för Arjeplogsborna, Gruvdriften i ger ettbetydelsefullt tillskott till Metall AB:s vinster. Det kan dock aldrigha varit någons avsikt att denna verksamhet skulle få skada eller förstörabetingelserna för fiskproduktion eller reproduktion i två huvudälvar,Fiskerisakkunniga påpekar i ett avsnitti åberopad skrift att reproduktionen av sik kan vara hotad. Kommer jordbruksministern att tillse att här framförda synpunkter FredTeen Hpn beaktas i sittande miljöskyddsutredning? Jordbruksministern : q , ,, Samtliga de frågor som tar uppär under nvetablerade iord prövning på olika sätt. Anledningen till att deär uppmärksammade är hruk i naturligtvis de problem som bl. a.Paul Lestander har redovisat. Den sittande utredningen har att ta upp särskiltde problem som här har pekat på. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om ökat stöd till nyetablerade Jordbruk i Jordbruksministern ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga.1979/80:440, och anförde: har frågat mig om jag avseratt vidta sådana åtgärder att nyetablerade jordbruk i regionalpolitisktprioriterade områden kan fortleva och ges nödvändig likviditet så att deregionalpolitiska målsättningar, som sådana jordbrukssatsningar ursprungligenvar ett led i, kan uppfyllas. Enligt beslut om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken skall denna ges sådan inriktning att jordbruket och därtillknutna verksamheter kan medverka i en aktiv regionalpolitik. Samtidigtbetonades att rationaliseringspolitiken skall kunna fungera som ettregionalpolitiskt instrument. Därför anpassades också formerna för de statligastödinsatserna till de regionala och lokala förhållandena. beslötsorn ett regionalpolitiskt rationaliseringsstöd. Stödet utgår i form av bidrag -som ett komplement till det allmänna kreditstödet - i områden med sämreförutsättningar för jordbruksproduktion. Stödet har sedermera kompletteratsmed ett särskilt glesbygdsstöd till bl. a. lantbruksföretag. Ett särskilt prisstöd utgår också tilljordbruket i norra . Syftet med prisstödet är att höja lönsamheten hosjordbruket i dessa delar av landet till en nivå som är jämförbar med den somuppnås vid det mellansvenska jordbruket. Prisstödet har setts över.Förslag till ett förbättrat stöd har lagts fram i propositionen om regleringav priserna på jordbruksprodukter. Det rådande ränteläget har medfört att likviditetsproblemhar uppstått vid sådana jordbruks- och trädgårdsföretag som startats under desenaste åren eller där större investeringar gjorts, inte minst i norra är angeläget att utvecklingen inte leder till att företagare med välsköttaföretag kommer på obestånd och att därmed den statligarationaliseringspolitiken inte får avsedd effekt. Regeringen har därför ifebruari uppdragit åt Nr 141 läntbruksstyrelsen att efter sannådmed statens jordbruksnämnd kartlägga r:,.-j,, ,1,,., situationen för höet skuldsatta lantbrukare och trädgårdsföretaearesamt iiLOtigen cren '- '- 9 PTii 1980 redovisa alternativa förslag tillåtgärder som kan behövas för att klara de likviditetsproblem som skuldsättningen kan medföra.Lantbruksstyrelsen Om ökat stöd till '""'''' '"'" °redovisa sitt uppdrag. Först sedan lantbruksstyrelsen har lämnat sin redovisningiir jag beredd att ta ställning till vilka konkreta åtgärder som kan behövavidtas. Jag vill då understryka att de nyetablerade lantbrukarnas situationkommer att särskilt beaktas. (vpk): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret. Jordbrukarnas facktidskrift nr 18 speglar väl inångajordbrukares situation: "Lantmän har börjat stoppa leveransertill de värst skuldtyngda jordbrukarna i länet." Gävleb(ngs LRF uttalar vid länsförbundsstiiinman;"Mot bakgrund av den enormt snabba kostnadsökningen när det gäller bådeproduktionsmedel och kapitiil ser vi med stor oro på att rationellt uppbyggdaoch brukade lantbruksföretag hotas av konkurs." "Vi har det värst" uttalade Per vidLRF . Referatet från talar omfaktorer som satt mångii jordbrukare i en allvarlig ekonomisk kris.Konkurshotet svävar över många av dem. I samtliga citerade uttalanden hänvisas tillhögräntepolitikens verkningar. Man kan också konstatera att en brist påregionalpolitisk helhetssyn präglar regeringens jordbrukspolitik. Etableringarhar stimulerats, men följdåtgär-der har förbisetts. En sådan åtgärd voreförbättrad rnarkavvattning. Avser jordbruksministern att vidta åtgärder för att lösamarkavvattnings-frågan? Kommer ett eventuellt förslag till lösande avmarkavvattningspro-blemet att lägga över ansvaret därför på fattigaNorrlandskommuner, eller skall staten svara för dessa kostnader? Kommerregeringen att utarbeta en långsiktig plan för bibehållande av dessa jordbruk?De har startats och drivits som en nödvändig regionalpolitisk insats. Efter det besked som jag nu har fått vill jag ställaytterligare en fråga: Kommer jordbruksministern att tillse att den utredningsom sysslar med de här frågorna arbetar med sådan skyndsamhet att den snabbtkommer att ge nödvändigt resultat? Jag är starkt medveten om den besvärligaekonomiska situationen inom jordbruket, och det är också därför somlantbruksstyrelsen har fått det här uppdraget från regeringen. När det gäller avvattningsfrågorna - och om speciellt tänker på och det s. k. fyrkantsprojektet - vill jag svara att den frågan är under beredning i . Självfallet kommer de 10 utredningar som arbetar med de härfrågorna att arbeta med skyndsam- PAULLESTANDER (vpk): Nr 141 Efter det senaste svaret vill jag säga att om utredningarna Predaeen den kommer attarbeta med den skyndsamhet som aviseras, får jag tacka g p.,gj 1900 Om beredskapen Överläggningen var härmed avslutad. i haven, m. m. § 6 Om beredskapen för oljekatastrofer i haven, m. m. Jordbruksministern ordet för att besvara () anmäldainterpellation. 1979/80:172. och anförde: mot bakgrund av dennyligen inträffade katastrofen vid oljefälten i , frågat mig om jagavser att ta upp en diskussion om beredskapen för stora oljekatastrofer i deöppna haven och om höjande av säkerheten. har vidare frågat migom jag på internationell nivå ämnar ta upp en diskussion om den förstörelse avhaven som oljeutvinningen orsakar. Frågan om beredskapen mot stora oljekatastrofer i de öppnahaven har behandlats av oljeskyddskommitté i betänkandet Beredskap motoljeutsläpp till sjöss. Kommittén tillsattes av dåvarande kommunministern efteroljeutflödet vid borrplattformen Bravo. Kommittén bedömer att oljeutvinningen i inteutgör ett större föroreningshot mot svenskt kustområde än nu förekommandeoljetransporter runt våra kuster. Betänkandet remissbehandlas f. n. har använt avsevärdaresurser för att bygga upp en organisation för oljebekämpning till havs och ikustvattnen. Ansvarigt organ har varit kustbevakning. har resurser och erfarenheter som står sig väl vid eninternationell jämförelse. Flera framgångsrika bekämpningsoperationer har ocksågenomförts. Erfarenheter från senare tid har dock visat på vissa begränsningari möjligheterna att effektivt bekämpa oljeutsläpp till sjöss. Hårt väder,mörker och is är exempel på sådana begränsningar. Oljehotet mot vår känsliga kust- och skärgårdsmiljö ochsvårigheterna att effektivt bekämpa eventuella utsläpp var bakgrunden till attjag enligt regeringens bemyndigande tillkallade en särskildutredningsman med uppgift att utreda frågan om åtgärder mot olje- och kemikalieskadortill sjöss. Utredningsmannens betänkande - program för miljösäkrasjötransporter har remissbehandlats och bereds f. n. i jordbruksdepartementet.Vissa beslut med anledning av betänkandet togs . Avsiktenär att de olika utredningsförslag som föreligger skall ligga till grund för ettförslag till ett samlat handlingsprogram för att minska miljöriskerna vidsjötransporter av olja och kemikalier. När det gäller frågan om att på internationell nivå ta uppen diskussion om den förstörelse av haven som oljeutvinningen orskar vill jag framhålla H Nr 141 följande. Visst samarbete i fråganhar ägt rum inom den Fred'ioenden internationellasjöfartsorganisationen (IMCO). har i FN:s general- 9 m-ii1980 församling föreslagitatt FN:s miljöprogram i skulle fä i uppdrag att utarbeta ett förslag till utvidgatFN-sarnarbete i fråga om Om bereUskanen oljeutvinning på havsbottnen och därmed sammanhängandesäkerhetsfrå gor nlipkntastrnfpr '°'' '" " möte som hållits med styrelsenför FN:s miljöprogram !.,.,,. ,y. har jag ånyo tagit upp frågan.Några direkta beslut av miljöstyrelsen i denna fråga hardet tyvärr inte varit möjligt att få fram , men vissa inledande studierkommer att utföras fram till nästa styrelsemöte, då frågan kommer upp igen.Från svensk sida kommer vi att aktivt delta i detta arbete. Med hänsyn till de risker för skada för fisket somföreligger om olyckor inträffar i är det också angeläget attoljeskyddsfrågorna bevakas på det nordiska planet. har därför, bl. a. idet nordiska kontaktorganet för fiskefrågor, tagit upp frågan ornproblemen med oljespill. Vår avsikt är att från svensk sida även i detta forumaktivt delta i arbetet mot den förstörelse av haven som oljeutvinningen kanförorsaka. Jag tackar jordbruksministern för svaret.