prot · G309149 · 1979-12-31 00:00:00 — Det talas vackert - och delvis med rätta -om ekumenisk verksamhet, men ekumenik är inget samfund eller någonfrälsningslära. Ekumenik är samarbete mellan olika människor som respekterarvarandras frosuppfattningar. När det gäller religiösa problem under sjukhusvistelsefordras det fastare konturer i vad prästen säger än å ena sidan och å andrasidan. Inte minst har uppfattningen om sakramenten och omvändelsen storbetydelse. Att i en situafion när alla ens förmögenheter förbrukas i kampen motsjukdom konfronteras med en främmande uppfattning i trosfrågor är inte särskiltgynnsamt. Då skall mani stället få hjälp till aktualiserande av vad man redanbär inom sig från sitt vanliga sammanhang från det samfund som man tillhör.Därför bör de som svarar för den särskilda verksamheten vid sjukhusen i regelvara präster i . Nuvarande ordning är i stort sefttillfredsställande utom i det hänseendet att fler särskilt anställda behövs ochatt verksamheten i sin helhet bör utvidgas. Det härsagda är bara ett konstaterande av de faktiska förutsättningar vi har attutgå från i själavårdsarbetet. Jag har stor aktning för det arbete som de olika samfunden bedriver och har aktivt bidragit till att förverkliga 208 jämlikheten i förhållandet mellansamfunden. Menatt eft underlag av av landetsbefolkning skulle, berättiga till ett krav på av själavården i Nr 149 sjukvårdssammanhang - det har inte alls med jämlikhet att göra. Om Onsdagenden någonting allvarligt skadar det ekumeniska samarbetet, är det att sådana 21maj 1980 krav framställs. Föratt inledet sagda skall tolkas som avoghet ellerbristande uppskattning Qep andliga vår-av de fria samfundens arbete villjag erinra om att jag via dep. vid sjukhusen aktivtmedverkat till initiativet att så väsentligt sänka avgiften för folkbok- ,ppj föring och begravningsverksamhet att de som utträtt ur oftainfe betalar hela kostnaden för dessa tjänster. I fråga om lika behandling när det gäller gåvor ochtestamenten har jag ständigt stött de fria samfundens intressen. Jag har ävenbiträtt förslagen om uppräkning av anslagen till de fria samfundens verksamhet.Det finns skäl att framhålla att detta anslag nu uppgår till mer än . permedlem, vilket till betalas av medlemmar, som för Sin egenreligiösa verksamhet inte anser sig ha råd aft utdebitera nämnvärt större summa.Denna positiva inställning har jag alltjämt, bl. a. i syfte att eliminerafaktorer som kan störa ett gott förhållande mellan samfunden, i all synnerhetsom många är medlemmar både i och i eft annattrossamfund. Men när det gäller sjuka människors behov av andlig omsorg fåringa intressen gå före den enskilda människans eller på minsta sätt åsidosättahennes personliga integritet. Hår vill jag rikta några ord till medanledning av hans inlägg. Vad efterlyser som särskildaomsorgsinsatser för dem som infe har religiös trosuppfattning bör finnastillgodosett redan genom den allmänna sjukvårdens personal.Själavårdsverksamheten är motiverad av den omständigheten att ordinariesjukvårdspersonal ofta inte fungerar i denna utomordentligt viktiga del av dentotala sjukvården. Utskottsmajoriteten har funnit att utan attöverträda sina befogenheter knappast kan föreskriva någon uppdelning avsjälavårdsverksamheten enligt visst procenttal. Jag biträder helt denuppfattningen. Det vore atf inkräkta på obehörigt område och det skulle i denpraktiska tillämpningen ej stå i god överensstämmelse med religions- ochsamfunds-frihetens principer. Däremot hade utskottet med skäl kunnat bifallamin motion om en central sekreterartjänst med samordningsuppgift för arbete vid sjukvårdsinrättningar. Men för att ytterligare bevisa minsamarbetssträvan, skall jag inte yrka bifall fill min väl motiverade motion.Frågan kan lösas på annat sätt utan onödig strid mellan dem som dock har såmycket gemensamt med varandra. Jag har därför inget särskilt yrkande. () replik: Om menar allvar med sittresonemang om aft det är fel att frikyrkan får lika möjligheter som att arbeta genom prästerliga eller pastorala insatser måste jag ställa frågan: Är det då felakfigt att i inledningsskedet av den reform som är på väg låta de 20 nya komministertjänsterna i , vilka är helt avdelade för sjukhu- 209 Denandliga vården vid sjukhusen, m. m. sens andliga vård,motsvaras av 20 nya tjänster som frikyrkopastorer, vilka ansersig kunna finansiera med hjälp dels av statliga anslag, dels avlokalförsamlingarna? Omstaten skulle föreskriva aft man inte får tillsätta så många som 20pastorsfjänster, eftersom deras antal blir lika stort som de nya komministrarnas,har staten trampat in på ett område som den skall hålla sig borta från,nämligen de fria trossamfundens verksamhet. Jagvill med defta exempel också understryka atf det resonemang som och som är grundat på procentsatser, siffror och kvantifieringar stämmermycket illa med hela den anda som bör råda i det ekumeniska samarbetet ochockså med det praktiska arbetet ute på sjukhusen, såsom jag har lärt känna det. (vpk)replik: Jag tolkade inlägg så att det för religiös verksamhet påsjukhusen fordras en omfattande och dyr organisafion men aft icke-religiösverksamhet skall skötas av sjukvårdspersonalen. Detta tycker jag verkligen inteuttrycker någon religionsfrihet: Detvar fakfiskt ur motion som jag i ett tidigare inlägg läste uppde meningar där det heter: "Den enskilda människans personliga integritetmåste i alla stycken respekteras. I särskild hög grad gäller defta iverksamheten bland sjuka." Men efter att ha hört inläggförstår jag att det han skrivit i sin mofion inte var så allvarligt menat. ARNELINDBERG (c) replik; Jo, , det är ytterst allvarligt menat. Jag anser atf denpersonliga integriteten för enskilda människor är viktigare än alla andrahänsyn i denna fråga. I den allmänna vården av sjuka finns det kuratorer ochannan personal som har just den uppgift vilken - åtminstone somjag hoppas - avser med sitt inlägg. Däremot anser sig personalen ofta intekunna motsvara de förväntningar som människor ställer på hjälp i religiösafrågor. Men att den kurativa verksamheten på sjukvårdsinrättningar kan behövaförstärkas kan jag gärna hålla med om. Närdet gäller inlägg vill jag säga att vi i sak kanske inte har såolika uppfattningar som det kan förefalla av det som vi anför. Vi talarnämligen något förbi varandra. Det är självklart att de fria samfunden skall harätfighet att använda de pengar som ges till dessa samfunds verksamhet precis pådet sätt som de önskar och att inräfta hur många tjänster som helst för attbiträda människor i deras behov av själavård. Vad jag vänder mig emot är attdet fastställs ett slags 50-50-princip, som kodifieringsmässigt på alla sätt ärlöslig. Men om de enskilda samfunden dels av statsbidrag, dels av andra medelsjälva har möjlighet att bedriva en intensiv verksamhet, bör detta inte pånågot sätt förmenas dem. NILSBERNDTSON (vpk) replik: Men, , om man begär att jäktad.sjukvårdspersonal utan särskild utbildning skall svara för den svårauppgiften att ge stöd och hjälp i livets slutskede, men när det gäller denreligiösa verksamheten kräver väl utbildad personal, då är det inte på likavillkor personalen verkar. Och hur blir det då med valfriheten för patienterna?Det finns något i sätt att resonera som inte håller. () replik: Ingen sjukhuspräst påtvingar någon en omsorgsom vederbörande inte vill ha, . När det gäller den särskilda verksamheten för dem som pågoda grunder kan anses ha religiösa behov under sin sjukhusvistelse är detsjälvfallet samfundens skyldighet att se till aft det behovet blirtillgodosett. När det gäller den andra omsorgen måste det ligga inomsjukvårdshuvudmannens intresseområde att på allt sätt tillgodose det allmännabehovet av personlig omsorg. Men jag är dessutom övertygad om aft mångasjukhuspräster och pastorer även fungerar som hjälp utan atf det är fråga omsärskilt religiösa behov. Tredje vice talmannen anmälde attNils anhållit aft till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Den andUga vården vid sjukhusen, m. m. EVERTSVENSSON (s): Jag vill i anledning av det sistaresonemanget mellan och säga att det pågår enutredning om sjukvård i livets slutskede. Jag tror att vi alla önskar att denkommer fram till atf man kan göra någonfing på detta område. Vi har blivituppmärksammade på att väldigt många människor dör inom sjukvården utan aft hakontakt med någon anhörig. Att detta är ett stort bekymmer i den modernasjukvården är väl alldeles klart. Jag kan inte finna att det förslag som viskall fatta beslut om lägger hinder i vägen för de åtgärder som kankomma aft föreslås av den utredning som sysslar med frågan om sjukvård i livefsslutskede. Jag skall, herr talman, blir myckel kortfattad i mittinlägg. Jag vill bara slå fast eft par principer. Den ena gällerjämställdheten. Man kan se denna fråga formellt, som gör, ellerpraktiskt. Kyrka-stat-beredningen har klarat ut detta genom en räkning. Man harfunnit att det är ungefär lika många kyrkobesökare å ena sidan inom samfund sominte tillhör och å andra sidan inom . Det år denpraktiska verklighet som där har fastslagits. Andra undersökningar har sedankommit fram fill liknande resultat. När vi talar om andra samfund än kanske viinte skall glömma att det inte bara gäller de frikyrkliga samfunden utan även"invandrarkyrkorna". Det framgår också av utskottsbetänkandet att maninom utskottet i det avseendet tänkt i ett vidare perspektiv. När vivelat fastslå denna jämställdhet har det skett med erfarenhet av vad Den andUga vården vid sjukhusen, m. m. som hänt tidigare.1958 fattade vi det förra beslutet, och jag har ett bestämt minne av ettresonemang med den dåvarande ecklesiastikministern , som.sade attregering och riksdag har ansvar för . Vi måste fastställa hur detskall fungera för med den andliga vården. Det har vi ansvar för.De fria trossamfunden har rättigheter, men vi kan inte fastställa hur de kangöra. Här skall emellertid finnas en jämställdhet. Detta sades också ipropositionen. hardet, som sade, varit ett mycket gottsamarbete. Det har fungerat gnisselfritt på många .ställen. Men det finnsockså, som sade, exempel på att frikyrkopastorerna -företrädarna för frikyrkan - har stått med mössan i handen. Det får inte varaså, och det har vi velat fastslå ordentligt. Därför har det väckts tvåmotioner, en från och en från socialdemokratisk sida. Utskottet harställt sig bakom dessa motioner. Till yttermera visso blir det en skrivelsetill regeringen om detta. Jag vill gärna vid det här tillfället med adress fillregeringen säga aft det måste vara klara besked på den här punkten - både föralla samfund och för sjukvårdshuvudmännen. Det är alldeles nödvändigt, och detskall inte behöva råda någon som helst tvekan i det avseendet. Vi hade fler krav i vår motion, herr talman. De har blivittillgodosedda, utom när det gäller finansieringen över kyrkofonden, där detföreligger en reservation. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall fillreservationen med som första namn. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag har begärt ordet för att säga något om enannan punkt i kulturutskottets betänkande, den som behandlar svenska kyrkanscentrala arbete med invandrarfrågor. Frågan om en central tjänst för invandrarfrågor inomsvenska kyrkan har varit aktuell . års kyrkomöteanhöll hos regeringen om en sådan tjänst. Trots ett klart tillstyrkande frånmånga håll, bl. a. invandrarverket, kom det aldrig något regeringsförslag. har kyrkomöte upprepat och understrukitbehovet av en central tjänst för invandrarfrågor. Kommunministern säger i åretskyrkofondsproposition att frågan bör övervägas ytterligare. är vår största invandrarkyrka. Mångainvandrare kommer frän länder med evangelisk-lutherska kyrkor. Till den gruppenhör bl. a. invandrare från de nordiska länderna, , och Ungern.Andra har en sådan religiös bakgrund att det är naturligt för dem att sökakontakt med . Det råder inget tvivel om aft många av dessa grupper harsärskilda behov, och det är vikfigt att finner former för afttillgodose dem. Dit hör särskilda gudstjänster, religiösa förrättningar ochsjälavård. Många församlingar gör ett förnämligt arbetemed inriktning på invandrarna. Men det flnns också många församlingar med storainvandrargrupper där man ännu inte tagit itu med dessa viktiga frågor. Därförbehövs det inspiration fill en utveckling inom som innebäratt ansvaret för och öppenheten mot invandrarna blir en viktig del i Nr 149 församlingarnas arbete. Den andrastora uppgiften berör möte ute i församling- arna medinvandrare av andra religioner, t. ex. muslimer. Här gäller det att spridakunskap och finna praktiska modeller för arbete. Det finns många Oenandliga vårexempel på dagliga problem som församlingarna möter, inte minst ibarn- den vid sjukhusen, och ungdomsarbete, och där det behövs vägledning.Vad gör man t. ex. med rn. m. en liten turkisk grabb som följer med sinasvenska kamrater till kyrkans barnarbete? Hur beter man sig för att varamänskligt öppen och korrekt mot barnet och familjen och samfidigt respekterafamiljens religion? Här finns utan tvivel oerhört mycket att göra och mångaproblem som behöver bearbetas. Det är därför viktigt atf frågan om en centraltjänst för arbetet med invandrarfrågorna får en lösning. Jag är tacksamför utskottets stöd i den här frågan, och jag utgår ifrån atf kommunministern inästa budgetomgång gör vad han kan för att få med denna tjänst inom ramen förkyrkofondsanslaget. Bara några ord ytterligare om den andligavården vid sjukhusen, som ju här har diskuterats . Det står mycket som är bra i utskottets betänkande. Denandliga vården skall självfallet vara ekumeniskt präglad, dvs: trossamfundenskall samarbeta. Ingen skall stängas ute. Det finns så mycket att göra attalla insatser verkligen behövs. Om det finns några enstaka sjukvårdshuvudmänsom infe behandlar samfunden på ett likvärdigt sätt, så är det bra att man görett sådant här klart påpekande. Den andliga vårdens betydelse är oomfvistad,och fler och fler förstår och uppskattar det stora värde som ligger i dennaresurs. Jag tillhör dem som i principfrågan menar att och de fria samfunden måste kunna gå in i arbetet som likvärdiga parter,med lika möjligheter att arbeta och var och en med fullt ansvar för sinamedlemmar. Detta gäller också och inte minst invandrarkyrkorna. Det innebär attdet måste finnas en rimlig relation mellan de statliga bidragens storlek ochantalet medlemmar. Detta måste vara en utgångspunkt för statens agerande närdet gäller den fortsatta utbyggnaden av insatserna för den andliga vården. Jag har inget yrkande utöver utskottets. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels motion 1977 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanNils begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. Den somvill atf kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 1röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1977 av rn, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - .303 Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1977 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanNils Berndfson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atf kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 29 punkt 3mom, 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1977 av ni, fl, i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. Dä NilsBerndfson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 16 Mom. 2 - 5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall fill l:o) utskottetshemställan. 2:o) motion 1977 av m, fl, i motsvarande del samt 3:o)motion 1963 av m, fl, i motsvarande del. och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förkla- rades ha flertalefs meningför sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och god- den känd: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande £)en andUga vår- 29 punkt 3 mom, 6 röstar ja, den vid sjukhusen, den det ej vill röstarnej. m. m. Vinner nej har kammarenbifallit motion 1977 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 303 Nej - 17 Proposifioner gavs påbifall fill l:o) utskottetshemsfällan, 2:o) reservafionen avGeorg m. fl,, 3:o) mofion 1977 av LarsWerner m, fl. i motsvarande del samt 4;o)mofion 1963 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförstnämnda proposifionen vara med övervägande ja besvarad. DåGeorg begärde votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen de återstående propositionerna, äv vilka den under 2;o) angivnaförklardes ha flertalets mening för sig. SedanNils begärt votering upptogs för bestämmande av kontraproposifion ivoteringen om kontraproposition' i huvudvoteringen ånyo proposifionerna under3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) angivna förklarades ha flertalets meningför sig. MårtenWerner begärde emellertid votering, varför följande voteringspropositionupplästes och godkändes: Den som vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontraproposifion ihuvudvoteringen angående kulturutskottets hemsfällan i betänkande 29 punkt 3 mom.7 antar motion 1977 av m, fl, i motsvarande del röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motion 1963 av MårtenWerner m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Nr 149 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. den "'"S 8 följande resultat: Ja - 22 _ Nej - 63 Den andliga vår- Avstår - 234 den vid sjukhusen, mm ' enlighet härmed blev följandevotéringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Den som vill atf kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekulturutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 3 mom, 7 antar reservationenav m, fl, röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren fill kontraproposition i nämnda votering antagit motion1963 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåMårten begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nej - -57 I enlighet härmed upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition för huvudvoteringen: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 29 punkt 3mom, 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGeorg begärde rösträkning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m , 8 Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1977 av m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan 216 begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 3mom, 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1977 av m, fl, i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. DåNils begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 16 Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt, 1979/80:30 med anledning avproposifionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 såvift gäller högre utbildning och forskning 1979/80:31 med anledning avpropositionen 1979/80:118 om anställningsfrågor för vårdlärare igymnasieskolan och högskoleutbildning Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt, § 8 På förslag av tredje vice falmannen beslöts aftkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde, § 9 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela atf på morgondagens föredragningslistauppförs arbetsmarknadsutskottets betänkanden 23 och 29, näringsutskoltetsbetänkande 57 samt arbetsmarknadsutskottets betänkande 32 främst i nu angivenordning bland två gånger bordlagda ärenden, § 10 Kammaren åtskildes kl, 00,07,