prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — Denna rätt skall självklart varaorubbad. Däremot riktas uttalandel lill det parti - socialdemokraterna - somregistrerar som medlemmar andra än dem som individuellt sökt medlemskap ipartiet." Trotsdelta hoppar upp och säger: Jag försvararfackföreningarna. Ett elementärt krav som man kan ställa pä enförsvarsadvokat är att han försvarar rätt klient. ()replik: Jag har tydligen misslyckats med atl för Per beskriva faran idet förslag som står för i fråga om lagstiftningen. Det kan bero påmin bristande pedagogiska förmåga, men del kan också bero på Per Unckelsbristande fattningsförmåga. För det ärju så, Per , atl det inte bara ärfråga om atl förhindra att socialdemokratin får ta emol kolleklivanslutnapersoner; del gäller någonting mycket mer, nämligen all vi här öppnar helafältet Folkrörelsesverige för lagstiftningen. Jagär inte säker på att Per med någon större glädje kommer att se fram emotden dag då börjar lagstifta om hur moderata samlingspartiet skallgöra i den och den frågan - den dagen kommer nog Per atl i den härkammaren högljutt ropa på frihet. Jag utgår från all det kommer atl dröja länge- och all situationen kanske aldrig inträffar. Men, Per , man bör noglänka sig för litet grand innan man hänger sig ål all opportunistiskt rida pådenna hästrygg. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti HILDINGJOHANSSON (s) replik: Man talar som om det inte skulle bli några politiska diskussioner päarbetsplatserna, om man avskaffade kollektivanslutningen. Nog finns det mångaarbetsplatser här i där del inte finns kollekliv-anslutning men där denpolitiska diskussionens vågor går höga, och så länge det finns skilda meningarpå en arbetsplats tar det sig uttryck i diskussioner. Jag kan inte se någonfara för demokratin här. Manhar frågat vem som är rätt adressat och lyckl attjag har försvarat fel klient.Men besluten om kollektivanslutning fattas faktiskt av de enskildafackföreningarna. Det är de som kolleklivansluter. En arbetarkommun kan aldrigbesluta om kollektivanslutning, LO kan inte göra del, det socialdemokratiskapartiet har inte heller denna rättighet, och då är del helt naturligt atl Jagtalar om de enskilda fackföreningarnas rätt. Men Jag förstår alt den reellatanken bakom reservationen från och är att enskildafackföreningar skall ha rättighet att besluta om atl ansluta sina medlemmartill del socialdemokratiska partiets arbetarkommuner, men när de kommer ditskall arbetarkommunerna säga: Ni får inte komma in här! Menvarför vänder man sig inte då till dem som har besluianderätten i det härfallet, nämligen fackföreningarna? Jo, tydligen därför all man inte vill stötasig med dem. Men det är inte så farligt att stöta sig med socialdemokratin,som Ju ändå är en politisk motståndare. Jagförsvarar fackföreningarnas rättighet i detta stycke och kommer atl fortsättamed del. Men kommer man genom resonemang fram lill en annan ordning undersamverkan mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin, ja, då blir detell folkrörelsebeslut här. Därmedkommer jag över till det sista som Jag skall säga i den här repliken, nämligenatl har utomordentligt rätt när han pekar på atl man häröppnar hela fältet för en lagstiftning inom folkrörelseväriden i . Dethar vi värjt oss mot tidigare. Men jag är optimistisk påden här punkten. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti ensamma om detta bör viväl från alla andra partiers sida vara starka nog att stå emot. inlägg förstår Jag att man från är helt på detklara med atl vi inte bör ha någon lagstiftning på den här punkten. Dethälsarjag med tillfredsställelse. Men låt mig säga: Akta er då för alt vika avså m)'cket åt höger att det ändå blir en lagstiftning! Tredje vice talmannen anmälde atl ,Per och anhållit atl till protokollet få antecknat atlde inte ägde rätt till ytteriigare repliker. ALLANÅKERLIND (m): Ulskotlsmajoriteten avstyrker motionerna med en kort skrivning. Del äregentligen bara en rad som är argumenteringen. "Enligt utskottet måste deltillkomma fackliga organisationer att fatta beslut i egna angelägenheter",säger man. Delär emellertid självklart att om det hade gällt fackets egna angelägenheterhade vi inte bråkat. Men är del inte så, för partipolitiskt medlemskap är enfråga som gäller förhållandet mellan resp. parti och den enskilda medlemmen.Det är ingen facklig angelägenhet. Partipolitiskt medlemskap är ingen fack föreningsfråga, lika litet som vart medlemmen åker på semester eller vilka möbler hanvill köpa. 1en debatt i denna fråga här i kammaren sade bl. a. följande på en direkt fråga från mig om man frånsocialdemokratiska partiet var beredd atl kollektivanslula medlemmar även omandra organisationer än fackliga skulle komma på den fantastiska tanken: "Omandra organisationer fattar beslutet atl ansluta sig till socialdemokratin ärde naturiigtvis välkomna under förutsättning att de är socialdemokrater. Ochförsta förutsättningen för all man vill ansluta sig till ett parti bör väl ändåvara att man gillar dess politik." Ja,Just det. Det sista kan jag instämma i. Men det gäller inte beträffandekollektivanslutningen av fackföreningar, för då struntar man i om den enskildegillar politiken eller inte. kan inte tvångsvis ansluta någon till ett politiskt parti, sägerHilding . Ja,själv tillhör jag en fackförening inom . Och jag ärväl en av de få här i kammaren som betalar medlemsavgift lill facket varjemånad. De som har varit ombudsmän och som sitter här somfackrepresentanter ärju befriade från medlemsavgift under den lid de är iriksdagen, så Jag är väl en av de fä ledamöter här som verkligen betalarfackföreningsavgiften solidariskt. Och jag har egen erfarenhet av justkollektivanslutning. Dethände för au man i min avdelnings represenlaniskap bestämdeatt man skulle kollektivansluta hela avdelningen til! I representantskapel satt drygt 1 96 av fackföreningens Saken hade intemeddelats medlemmarna i förväg. De övriga medlemmarna hade inte möjlighet atlnärvara. Man beslöt alltså med några nejröster och övervägande jaröster blanddessa som utgjorde att ansluta drygt 6 300 medlemmar till detsocialdemokratiska partiet - ulan alt de var tillfrågade. Nuråkade del också bli så, atl jag som moderat riksdagsman blev kollektivansluientill socialdemokraterna genom det här beslutet - det hade man väl inte tänktpå. Och hur många andra, som var lokall engagerade i olika parlieroch som genomdetta beslut blev anslutna till socialdemokraterna mot sin önskan, det vet Jaginte, men del kanske var många. tillfällighet fick jag ögonen på delta. Jag ringde tillsocialdemokratiska partiets lokala partiorganisation och frågade: "Har nimitt namn i medlemsförteckningen?" Då fick jag svaret: "Vi får barareda på antalet medlemmar från fackföreningen, vi får inga namn. "Resultatet blir alltså att partiet inte vet vad medlemmarna heter och atlmedlemmarna inte vet att de blivit medlemmar genom beslut av andra. Mantalar ibland från socialdemokratisk sida om att kollektivanslutningen germedinflytande för de kolleklivanslutna. Men hur kan någon få inflytande sominte ens själv får reda på atl han blivit medlem? Och hur kan partiet gemedlemmen möjligheter till medinflytande när inte ens partiet vet vem man skallskicka kallelse till, därför att man inte vet namnet på medlemmarna? Det härfaller ju på sin egen orimlighet. HjalmarBranting menade att kollektivanslutningen var nödvändig tillsarbetarna fick rösträtt och föreningsrätt. Det är nu del sista avdessa villkor tillgodosågs. lenmotion i första kammaren 1934-alltså en motion-står det medanledning av kollektivanslutningen: "Påsocialdemokratiskt håll försvaras kollektivanslutningen under hänvisning delslill det historiska sambandet mellan fackföreningsväsendei och det socialdemokratiskapartiet, Au ett missförhållande är historiskt grundat utgör självfallet ickenågot motiv för dess bevarande. Endasi för en doktrinärt radikal åskådning kanen sådan onaturlig konservatism te sig acceptabel." Jag kan helt instämmai detta. Detslår vidare på en annan sida i samma motion, atl "man på socialdemokratiskt håll som ett försvar för kollektivanslutningen anför, att motståndarna lill densamma inom fackföreningarna höra hemma i de antidemokratiska bolsjevikpartierna, lill vilka inga demokratiska hänsyn behöva tagas, ". Såvar det 1934. vet vi alt ca en tredjedel av LO-kolleklivets medlemmarröstar borgeriigt. Socialdemokraterna anser tydligen att man inte behöver tanågra hänsyn lill dem heller. Mendetta är ju, om vi skall gå till kärnan av det hela, en i grunden ekonomiskfråga. Socialdemokraten sade i en tidigare riksdagsdebatt omkollektivanslutningen atl det är helt och hållet en ekonomisk fråga. I debatten för två årsedan sade bl. a.: "Jag tvekar inte Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti 3Riksdagens protokoll 1979/80:28-29 Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti att säga atl del räckerinte för socialdemokratin alt fä partistöd. inte förnekabetydelsen av del, men lät mig ändå göra klart att del räcker inte för atlfinansiera verksamheten." Det var klartext det! Och det är en skam, tyckerjag, när partimedlemskap skall hela pengar. Vivet att socialdemokratiska partiet snyltar på fackföreningsrörelsen på många sätt,t. ex. genom atl mänga fackliga förtroendemän använder arbetstid lill attarbeta för socialdemokraterna, genom all man använder fackförbundspressen somspråkrör för socialdemokratiska partiet, genom all man får fackföreningar ochförbund alt anslå stora summor pengar till partiet - pengar som medlemmarnaavsett skulle användas för facklig verksamhet. Men del räcker inte med detta;man fortsätter utsugningen genom att försöka kollektivanslula allt fierfackföreningar lill socialdemokratiska partiet. Profit-intresset har tydligeninga som helst gränser. Man kan bara för all få mer pengar lill partiet trampapå de mänskliga rättigheterna alt själv bestämma sin partitillhörighet ochbehålla valhemligheten. Delfinns nu propåer om att arbetsgivarna borde betala fackföreningsavgifterna.Vart skulle det leda? Om det förslaget går igenom innebär det atl arbetsgivarnabetalar partiavgifien till socialdemokratiska partiet för sina anställda. Sedankan man höja partiavgiften, för del är arbetsgivarna som betalar. Man blir dåhelt beroende av företagens stöd. Hur oblyg kan man vara, om man ärsocialdemokrat? Men sä är också det socialdemokratiska partiet just nu delrikaste partiet i . Genom att skaffa sig pengar med både ojusta ochjusta medel har man nu råd att fiyga hem folk både frän och frånAustralien för atl delta i en meningslös votering här i . Jagmenar alt vi skall slå vakt om den enskildes rätt att själv bestämma sinpartitillhörighet. säger all det inte är något fel, om denenskilde själv får bestämma sin partitillhörighet. Men dra då konsekvensen avdet resonemanget och avskaffa kollektivanslutningen! Jag yrkarbifall till reservationen 1. har ett flertal gånger ställt sig bakom uttalanden sominnebär att kollektivanslutning till politiskt parti inte skall förekomma menatl frågan inte bör lösas genom lagstiftning utan genom egna åtgärder från detsocialdemokratiska partiets sida. Tyvärrhar dessa uttalanden ännu ej resulterat i några mer betydande konkretaåtgärder, varför det åter är nödvändigt att på nyll gör ett sådantuttalande. 1en demokrati som den svenska är det viktigt atl slå vakt om de politiskapartiernas möjligheter att arbeta obundet. Det är i och genom de politiskapartierna och givetvis också genom andra folkrörelser som medborgarna har destörsta förutsättningarna atl vara med och forma samhället. Ju större dessa förutsättningarär, desto vitalare blir demokratin och desto större blir medborgarnas intresseoch ansvar. Självfallet är detangelägel att så många som möjligt sluter upp som medlemmar i de politiskapartierna för aktivt arbete och engagemang. Vid ställningstagandet till fråganom medlemskap i ett politiskt parti måste en viktig princip komma till uttryck,nämligen atl medlemskapet i ett politiskt parti alltid måste få bestämmas avden enskilde själv genom egen aktiv handling. Detär mot denna grundläggande princip som det nuvarande systemet medkollektivanslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet strider. Härfinns alltså ett betydande problem som man numera diskuterar djupt inne i desocialdemokratiska leden och som mänga är djupt oroade av, inte minst inomfackföreningsrörelsen. Delta har medfört tillsättandet av en socialdemokratiskarbetsgrupp. Dess rapport vid den socialdemokratiska kongressen 1978 kom tyvärringalunda alt visa vägen från den odemokratiska kollektivanslutningen.Kollektivanslutningen kom i stället att reduceras till en fråga om tekniskanslutningsform och eventuell reformering. Jaganser att man inom det socialdemokratiska partiet bör kunna rensa upp i dennafråga utan lagstiftning, men jag måste, efter atl ha tagit del av dennarapport, medge atl många frågetecken kvarstår. Delta är en principfråga ochinte en fråga om vilka praktiska lösningar man bör välja. Individensrätt att fritt och självständigt välja politiskt parti är grundläggande förvårt ställningstagande här liksom för demokratin i sin helhet. Därför kan manav principiella skäl inte acceptera en kollektivanslutning av människor tillett politiskt parti. Ett sådant syslem kan rent av anses strida mot den åsiktsfrihetsom nu gällande grundlag ulgår från beträffande de medborgerliga fri- ochrättigheterna. 1snabbproiokollet från den socialdemokratiska partikongressen slås det vidbehandlingen av nämnda rapport vidare fast att initiativet till kollektivanslutningenligger hos det socialdemokratiska partiet. Detta har vi hävdat,men socialdemokraterna har då oftast velat flytta över initiativet lill facket.Här säger de emellertid själva atl initiativet ligger hos partiet. Sedan är detenbart fråga om ell enkelt majoritetsbeslut. Pådetta sätt är man tydigen beredd alt sälta sig på människors personligaåsikter. Ja, man tycks rent av i den socialdemokratiska ledningen ansekollektivanslutningen som en självklar förmän. Men här är det på sin plats att fråga:förmån för vem? Reservationsrättenändrar ingenting i den grundläggande principfrågan angåendekollektivanslutningen. Den enskilde tvingas då att offentligt avslöja atl honeller han inte vill tillhöra ett visst politiskt parti. På grund av atl dettaockså kan komma att framgå av vissa avlöningslistor eller liknande ligger delnära lill hands alt betrakta reservationsrätten som en omvändäsiktsiegislrering. Det finns anledning att kraftigt poänglera att uttalandetmot kollektivanslutning inte riktar sig mot de fackliga organisationernas rättatt besluta i egna angelägenheter. Denna rätt är självklar och skall varaorubbad. Menvems angelägenhet är det att avgöra människors personliga åsikter och anslutadem till ett visst politiskt parti? Detta är självfallet inte ett beslut Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti som fattas med enkelmajoritet på ett föreningsmöte, utan det är en sak som måste bygga på varjemänniskas individuella ställningstagande. Dekolleklivanslutna utgör två tredjedelar av del socialdemokratiska partietsmedlemsantal. Mer än en tredjedel av LO:s medlemmar röstar på ett annal partiän det socialdemokratiska. En femtedel, , av det socialdemokratiskapartiets kollektivanslutna medlemmar röstar på annal parti än detsocialdemokratiska, trots alt de är medlemmar där. Detta säger något omproblemen med kollektivanslutningen, trots reservationsrätten, som de flestaoliktänkande inte utnyttjar, bl. a. på grund av alt del medför risk föråsiktsregistrering att öppet redovisa att man inte vill vara ansluten till delsocialdemokratiska partiet. ISCB:s undersökning av valet konstaterades det att partivalet blir alltmindre beroende av väljarnas yrkestillhörighet eller sociala ställning. Socialdemokraternahade 1968 stöd av merän fyra femtedelar av LO:s medlemmar, medan motsvarandeandel 1976 var endasi två tredjedelar. Inställningentill kollektivanslutningen bland medlemmar och förtroendemän inomLandsorganisationen har undersökts av professor . I sitt arbete"Hur styrs facket? Om demokratin inom fackföreningsrörelsen" tecknarLewin, som redan sagts, en huvudsakligen ljus bild av den fackliga demokratin.Han ser emellertid kollektivanslutningen som ell av dess mörka avsnitt. a. följande: "Detmest omdiskuterade fenomenet beträffande fackföreningsrörelsen ochsystemorienteringen gäller naturligtvis kollektivanslutningen av avdelningartill det socialdemokratiska partiet. Ett anmärkningsvärt förhällande är atl enklar majoritet bland medlemmarna - - anser atl kollektivanslutningentill det socialdemokratiska partiet är en felaktig form för medlemskap i ettpolitiskt parti. Även bland sektions- och avdelningssiyrel-seledamölerna finnsdet en majoritet mol kollektivanslutningen. Endast på den centrala nivån är manklart för denna form av medlemskap." Närman dä här lyssnar lill konstilutionsutskotiets vice ordförande blir man förbluffad över den nonchalanta ståndaktighet med vilken hanfortsätter all försvara kollektivanslutningens berättigande. Han tycks inte hatagit något nämnvärt intryck av de kritiska rösterna i de egna leden på dennapunkt och ännu mindre av vad beslutat att uttala fem gånger under1970-talei, nämligen att kollektivanslutning av människor som medlemmar tillett politiskt parti måste upphöra. Jag vill därför fråga: När tänkersocialdemokraterna verkligen ta initiativ till en förändring, så all människori fortsättningen endast genom personligt ställningstagande erhåller medlemskapi det socialdemokratiska partiet liksom förhållandet redan är i övriga partier? ÄrHilding i sin egenskap av konstitutionsutskollets vice ordförandeberedd atl verka för att uttalanden i fortsättningen respekteras avdet socialdemokratiska partiet? En lagstiftning harju i dagdeklarerat atl han böjer sig för. har sin verkliga chansalt medverka lill att reda ul denna fråga inom det socialdemokratiska partietutan speciell lagstiftning, om han blott aktivt vill verka i den riktningen. Iriksdagsdebatten om grundlagsskydd för medborgeriiga fri- och rättigheter 1976erinrade en ledande socialdemokrat, , om att kollektivanslutningenär omtvistad även inom arbetarrörelsen. Mol bakgrund av den debatt som sedanlänge förts har uttalat att frågan om det kollekliva medlemskapetskulle tas upp lill omprövning av det socialdemokratiska partiet. Del är emellertid motiverat atl åter klargörsin principiella uppfattning om åsiktsfrihetens innebörd i vårt demokratiskasamhälle. Därför,herr talman, ber Jag alt fä yrka bifall lill reservationen 2 vidkonstilutionsutskotiets betänkande nr 10, Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Herrlalman!Jag saknar tre personer här , vilkas närvaro jag tror hade varit bra bådeför dem själva och för oss övriga i debatten. Det är , ordförande idet parti som har tvångsanslutna medlemmar, det är , ordförande iLO och samordnare för fackföreningsrörelsen, och det är , somutreder kollektivanslutningens vara eller icke vara. Del hade varit till stornytta om de varit närvarande, men de är väl förhindrade. Den enskilda människans rätt att själv avgöra huruvida hon vill varamed i ett politiskt parti samt all fritt välja mellan vårt lands olika partierär grundläggande för ett demokratiskt samhällssystem. Utmärkande för endemokrati är också all man väljer parti efter politisk övertygelse - inte eftert. ex. vilket arbete man har eller facklig tillhörighet. Vihar i ett mycket väl utvecklat demokratiskt samhällsskick. Vi har starka,folkligt förankrade partier. Vi har många tidningar- tidningar som företräderen rad olika politiska uppfattningar. Vi har genom den nya grundlagen fördjupatvår demokrati, bl. a. genom avskaffandet av ivåkammarsystem. Menpå en punkt har vi fortfarande kvar en gammal odemokratisk relikt från sekletsbörjan. Jag tänker då på det socialdemokratiska partiels anslutning avfackförbundsmedlemmar till partiet - medlemmar som inte av egen fri viljaansökt om medlemskap ulan som genom ett kollektivt beslut av den lokalafackliga organisationen i det socialdemokratiska partiet. Beslutetfattas ofta av storavdelningens represenlaniskap, högt över huvudena på devanliga fackföreningsmedlemmarna. Detär en vanlig syn au se gä i spetsen för demonstrationståg, där mandemonstrerar för demokratiska fri- och rättigheter i andra länder. Och så långtkan jag förslå . Men är ordförande i det endaparti som till partiet ansluter fackföreningsmedlemmar, vilka själva inteansökt om medlemskap. Hur hänger det ihop, ? Delsocialdemokratiska partiets anslutning av dessa medlemmar strider mot denåsiktsfrihet som den nya grundlagen utgår ifrån. Reservationsrätten för denenskilde fackföreningsmedlemmen förändrar ingenting i denna grundläggandedemokratiska fråga. Reservationsrätten tvingar den enskilde Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti att offentligt avslöjavilket parti vederbörande inte vill tillhöra. Genom reservationsrätten får denlokala fackliga organisationen tillgång till ett vitt förgrenat register överde fackföreningsmedlemmar som inte är socialdemokrater. Erfarenheter visartyvärr att detta register kan användas av fackligt aktiva socialdemokrater föratt förhindra personer med en annan politisk uppfattning atl få fackligaförtroendeuppdrag. beräknas av medlemmarna i ha tvingats med i detsocialdemokratiska partiet. Ungefär 750 000 svenskar har på denna grundvalregistrerats som medlemmar i socialdemokratiska partiet, trots att dessapersoner inte själva genom en egen handling ansökt om medlemskap. Dennaform av medlemsvärvning är i första hand en fråga för det socialdemokratiskapartiet. I andra hand är det en fråga för . Det är ytterst vi somskall värna om demokratin och demokratins fri- och rättigheter. Men partiettycks inte vilja följa grundläggande demokratiska fri-och rättigheter. Jag villdärför fråga partiordföranden , om han lyssnar eller läserprotokollet: Vad är del för fel på principen att politiska partier sommedlemmar skall registrera enbart de medborgare vilka själva, genom ett egetbeslul, ansökt om medlemskap? Anser - eller den som företräderpartiet - det demokratiskt tillfredsställande, när socialdemokratiska partietregistrerar medlemmar i klump - utan att ens veta deras namn eller adress? Desenaste åren har kritiken mot kollektivanslutningen ökat särskilt bland LO:sfolk. 1 en enkätundersökning presenterad i nr 1977deklarerade 14 av LO:s förbundsordförande att de var motståndare till dennaform av medlemsvärvning. 6 ville ompröva de nuvarande formerna. Endasi 4önskade alt allt skulle förbli vid det gamla. ProfessorLeif undersökte de LO-anslutnas åsikter i en rad olikafrågor. Undersökningen visade att det finns en massiv opinion molkollektivanslutningen. Detta oavsett vilket politiskt parti man röstade pä. 6496 ansåg alt kollektivanslutningen var en felaktig form för medlemskap ipolitiskt parti. Lewinvisade vidare att 1/5 av de kollektivanslutna, som ej reserverat sig, interöstade socialdemokratiskt. Av de 750 000 tvångsansluina medlemmarna i socialdemokratiskapartiet röstar närmare 200 000 på ett annat parti. Att kollektivanslutningenhar ekonomisk betydelse för socialdemokraterna visar ett exempel från ,avdelning 10,1975. Där betalade varje medlem . till ABF, . lillarbetarekommunen i , . till SAP i och 1 kr.till Unga örnar. I1976 och valrörelser har moderata samlingspartiets centrala arbetarrådpublicerat upprop mol kollektivanslutningen. I uppropet uppmanar vi detsocialdemokratiska partiet att följa samma principer för medlemsregistreringsom de övriga demokratiska partierna. En av våra medlemmar fick efter atl haskrivii under uppropet en varning om uteslutning från den lokala fackligaorganisationen. Jag vill därför fråga LO:s ordförande : Tar LO:sordförande avstånd från de fackliga organisationer som varnar medlemmar föruteslutning då medlemmar försöker skapa opinion mot kollektivanslutningen? Ochhur mycket kostar de olika arbete att värva medlemmar till detsocialdemokratiska partiet?