prot · G30964 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:64 § 1 Föredrogs och hänvisades Motionerna 1979/80:202och 203 till könstitutionsutskoltet /80:204-207 till skatteutskottet1979/80:208 fill kulturutskottet /80:209-211 till trafikutskottet1979/80:212-215 till jordbruksutskottet /80:216 och 217 fillnäringsutskottet /80:218 och 219 fill arbetsmarknadsutskottet /80:220fill jordbruksutskottet /80:221 fill lagutskottet § 2 Folkomröstning i kärnkraftsfrågan Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:26 med anledning av propositionen 1979/80:75 omfolkomröstning i kärnkraftsfrägan järnte motion. I propositionen 1979/80:75 (industridepartementet) hade regeringen föreslagit dels att 1, anta ett i propositionen framlagt förslag till lag omfolkomröstning i kärnkraftsfrågan, 2, godkänna attdet i statsbudgeten för /80 under andra huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget Vissa kostnader i anledning av allmänna val fick användas föratt bestrida kostnader för folkomröstningen i kärnkraftsfrågan i enlighet medvad föredragande statsrådet förordat, 3, tillKampanjkostnader m, m, för folkomröstning i kärnkraftsfrågan på tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . Enligt förslaget till lag omfolkomröstning i kärnkraftsfrågan skulle folkomröstningen äga rum den 23 mars1980. Lagförslaget behandlade i övrigt frågeställningen vid folkomröstningenoch vissa valtekniska frågor i samband med denna. De röstberättigade fick enligt den nu föreslagna lagenvälja mellan tre förslag, av vilka två med olika motivering angav tolvkärnkraftsreaktorer som maximum för kärnkraftsutbyggnaden i , medan deltredje satte maximum vid de sex reaktorer som var i drift och krävdeavveckling av dessa inom en bestämd tidrymd, nämligen högst . Förslagen rörande anslag i samband med folkomröstningenavsåg dels kampanjkostnader m, m,, beräknade till 36,5 milj, kr,, delskostnader för särskild information till invandrare och för själva omröstningen,beräknade till ca 36,7 milj. kr. I detta sammanhang hade behandlatsen med anledning av propositionen väckt motion 1979/80:138 av (), vari hemställts att i anledning av propositionen 1979/80:75 omfolkomröstning i kärnkraftsfrågan beslutade att offentliga förhör med ansvarigaför energiförsörjningen i stort, ansvariga för kärnkraftsutbyggnaden,representanter för såväl de i motionen berörda utredningarna som andra aktuellautredningar samt svenska och utländska vetenskapsmän inom energiområdet skulleanordnas i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen. 1. beträffandelagförslaget att med anledning av propositionen 1979/80:75 mom. 1skulle anta det i propositionen framlagda förslaget till lag om folkomröstningi kärnkraftsfrågan, dock med ändrad lydelse av 5 § enligt utskottets förslag, 2. beträffandeanslag att med anledning av propositionen 1979/80:75 mom. 2 och 3till Kostnader för folkomröstning i kärnkraftsfrågan på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln skulle anvisaett förslagsanslag av , 3. beträffandeoffentliga förhör att skulle avslå motionen 1979/80:138. Reservation hade avgivitsbeträffande offentliga förhör av , och (alla c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:138 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande rösträtt vid folkomröstningen av ,och (alla m). beslöt i storenighet att välja kärnkraftsvägen. Det har visat sig att det var ett misstagsom alla partier måste bära ansvar för. valde t, ex, bort torvkraften, somredan då var färdigprojekterad till bara /kWh större kostnad änoljekrafl. Beslutsfattarna på olika nivåer valde bort bränsleutredningensenergikvali-tetstänkande och förslag på värmepumpar, vindkraft och mottryck,teknik som redan då var tillräckligt utvecklad för att kunna börja producera istor Man valde kärnkraftsvägen och propagerade ymnigtför direktverkan-de elvärme i våra bostäder. Kärnkraften var en teknisk och ekonomisk storsatsning avsällan skådat mått. fick världens ambitiösaste kärnkraftsprogram. Detbars fram av en våldsam teknologisk världsoptimism. Elproducenternas revirkamptog fart mot bränsleintressena och industrins och kommunernas vilja att självaordna sin energiförsörjning. Kärnkraftsintressena blandades med militärensönsketänkande. Ända in fortsatte den okritiska kärnkraftsopfimismen.Energikommittén räknade 1970 med ett pris på el från kärnkraft på /kWhmot slutet av och att dessa priser skulle sjunka ner mot /kWhunder , när reaktorerna hade blivit mycket stora, Samma personer somi den utredningen talade om att värma upp städer under plastkupoler med flerakilometers diameter sitter fortfarande i ledande positioner i statensvattenfallsverk och anses fortfarande trovärdiga i statliga utredningar, Samma opfimism präglade säkerhetsfrågorna på 1950- och1960-talen. Man var visserligen medveten om att vi skapar enorma mängder avoerhört farligt radioaktivt material, och man satsade kraftigt på strålskydd.Men man lugnade falskeligen beslutsfattare med att alla problem var lösta ellerpå snar väg att lösas. Risken med kärnkraft var, sade man, mindre än risken attträffas av en meteor. Vi har alla blivit förda bakom ljuset! Kärnkraften har blivit en stor besvikelse, I stället förett kilowattimpris på räknar man nu med /kWh för 1980-talet,Över hela världen avbeställs kärnkraftverk, och över hela världen växermotståndsrörelsen mot kärnkraften. Säkerhetsfrågornas unika storleksordningbörjar gå upp för allt fler. säger i utredningenEffekfivare beredskap att vi måste räkna med en Harrisburgsituation, om vi harett tolvreaklorsprogram i gång i 25 är. Det innebär alltså en situation när viinte vet om vi måste evakuera områden upp till en radie av från ettkärnkraftverk. Det kan gälla , , , , , Gävleeller norra förorter. Ett radioaktivt moln kan förorena marken påtusentals kvadratkilometer och göra att stora områden måste ödeläggas fördecennier. Detta säger i sin senaste utredning. Kärnkraften skapar ett livsfarligt avfall, det är allaöverens om. De ansvariga anser att man inte skall oskadliggöra detta avfall ivår generation utan lämna över det fill barn och barnbarn att vakta iårtusenden. Kärnkraftssamhället gör oss beroende av en handfullexperter för vår försörjning - samma personer som lurat oss att väljakärnkraften, med förespeglingar som visat sig vara falska. Alla partier var alltså med och bestämde sig förkärnkraften under 1950-och 1960-ta)en. Socialdemokraterna blev naturligen iegenskap av regeringsparti hårdast bundna till den miljardsatsning som sattesi gång. Stora industriintressen har fixerats till kärnkraften. Dethjälper inte att det nu visat sig att de teknologiska och ekonomiska experternaräknat totalt fel. både närdet gäller priser och när det gäller säkerhetsrisker. Det hjälper inte alt detblir allt klarare att det är såväl billigare som tryggare och bättre förbytesbalansen och ger intressanta jobb för fler om man använder energineffektivare och klokare och tar till vara våra inhemska förnybara resurser. Trotsallt förnuft har man känslomässigt och prestigemässigt blivit så fixerad vidkärnkraften, både från delar av näringslivet och byråkratin och från partierna,att man kämpar frenetiskt för att få fortsätta den ödesdigra marschen in iatomsamhället. Ännu svarar världens ambitiösaste kärnkraftssatsning -nämligen den vi har i - bara för av vår energiförsörjning.Någon större oljebesparing ger den inte i jämförelse t, ex, med vad bättreenergihushållning i industrin skulle ge. tog initiativet i den här kammaren till enomprövning av kärnkraften och 1973, Sedan regeringen fillträdde 1976 harkärnkraftsanvändningen bromsats i , I stället för att som planerats hatio aggregat i drift har vi sex. Men med en minoritet i harinte kunnat stoppa kärnkraften, även om investeringarna bromsats. Dethar visat sig omöjligt att i den byråkratiska apparaten och utredningsväsendetfå fram det beslutsunderlag som naturligt länkar in vår energiförsörjning mothushållning och de förnybara energikällorna som håller för framtiden. Det tycksfinnas alltför mycket prestige och annan låsning till kärnkraften. har som en sista utväg vädjat direkt tillfolket att i en folkomröstning ta ställning till kärnkraftens framfid; Vill niatt vi skall fortsätta investera ytterligare i dennalivsfarliga energikälla och binda oss allt hårdare till kärnkraften? Eller villni att vi skall besluta oss nu för att avbryta kärnkraftsutbyggnaden ochavveckla de aggregat som är i drift? Skall vi använda resurserna nu för attbörja arbeta med det solbaserade energiförsörjningssystem som håller förframtiden? Jag vill inle kommentera ja-sidans båda alternativ ifolkomröstningen. Varje sida har själv - enligt överenskommelse som nej-sidanvar först med att kräva - fått utforma sitt alternativ. Låt mig bara säga, attnär man måste kalla en utbyggnad - som innebär användning av merkärnkraft - för avveckling, så visar det i sig hur trängd och plågad man måstekänna sig i sin sorgliga låsning till en olycklig teknik. har betonat hur oerhört väsentligt det är att detkommer fram ett så sakligt, allsidigt och begripligt informationsmaterial sommöjligt inför folkomröstningen. Många människor är förvirrade av attvetenskapsmän och myndighetspersoner motsäger varandra om kärnkraften, och manfrågar sig: Vad är egentligen sanning? Alla anklagar ju varandra - vem harrätt? Hur skall vi kunna avgöra vem som har rätt? har motionerat om offendiga förhör medexperter som har olika åsikter och om s, k, vetenskaplig medling. Propositionennämner bara denna möjlighet helt kortfattat och hänvisar till de olikakampanjkommittéerna. Tyvärr har inte kunnat övertyga de andra partiernai näringsutskottet om hur meningsfullt det är att sådana förhör ordnas i offentligregi, dvs. av en opartisk, officiell instans. kommer senare idebatten att närmare utveckla sina tankegångar. Jagnöjer mig nu med att yrka bifall till den reservation som har fogattill betänkandet, där vi alltså vill ha offentliga förhör enligt BörjeHörnlunds förslag, och i övrigt yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande, där regeringens förslag om folkomröstning i kärnkraftsfrägan den 23mars tillstyrks. I detta anförande instämde , , , , , , , , , , ,, , , , ,, , i , , , och (alla c). LENNARTBLOM (m): har just nu hållit ett standardanförande för linje 3 ochfått instämmanden från en utpräglad minoritet i . inte ta ställning till energifrågornas bedömning och lösning. Denviktiga uppgiften har i sina väsentligheter överlämnats till folket - det ärsjälva meningen med en folkomröstning. Jag skall därför göra några reflexioneri anslutning fill dagens ämne, dvs. Vadriksdagen nu hai" att göra är helt enkelt att fatta erforderliga beslut,så att folkomröstningen i kärnkraftsfrågan praktiskt kan genomföras. De trealternafiv som utformats efter förhandlingar mellan riksdagspartierna har avnäringsutskottet betraktats som en förhandlingsuppgörelse. Inte ens ett antal ioch för sig väl motiverade språkliga ändringar har utskottet ansett sig kunnaföreslå . När oklarhet förelegat har det f. ö. inte alltid varit möjligtatt med säkerhet avgöra om oklarheten är avsiktlig eller oavsiktlig. Det fårhelt naturligt ankomma på företrädarna för de olika linjerna att i fri ochöppen debatt klarlägga vad väljarna kan finna oklart. Dencentrala frågan, den som skall underställas medborgarnas prövning, ärföljande: Skall kärnkraften avvecklas helt inom högst eller skall detolv reaktorer som är färdiga, eller på god väg att bli det, användas iavvaktan på att vi får tillgång till ytterligare förnybara energikällor? Del ärsåledes inte fråga om någon nej-linje mot någon ja-linje. Vad det är fråga omär i vilken omfattning kärnkraften skall användas. Linje 1 och linje 2 äranvändarlinjer i större omfattning än linje'3, oavsett vad linje 2 stundomkallar sig. Enligtlinje 1 :s mening har de olika påhäng av stort och smått som gjorts på de bådaandra linjerna närmast försvårat för väljarna alt ta ställning till dencentrala frågan. Jag skulle, herr talman, i detta sammanhang vilja hänvisa tilldet uttalande som moderata samlingspartiets gruppledare gjordehäri kammaren alldeles , när propositionen remitterades till Uttalandet redovisar moderata samlingspartietsståndpunkt till folkomröstningsfrågan, vilken är den fråga vi resonerarom. "Moderata samlingspartiet gick in i de överläggningarsom ledde till denna uppgörelse med den fasta föresatsen att söka komma framtill en överenskommelse om en folkomröstning med så klara och entydigaalternativ som möjligt. Vi har ansett detta vara en skyldighet gentemot deväljare vi nu ber att ta ställning i denna viktiga och svåra fråga. Det var enskyldighet också mot denna kammare, som senare under detta har attfatta de beslut som folkomröstningen ger anledning till. Enligt vår mening bör en folkomröstning inte omfatta fleralternativ än två. Därför var det vårt partis strävan att med de två andrapartier som vill använda kärnkraften på samma sätt och i samma utsträckning somvi nå en uppgörelse om ett gemensamt alternafiv. För att nå detta mål var viockså beredda till avsteg från vår principuppfattning att folkomröstningenborde begränsas till kärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen. kom man inte fram till en överenskommelse trotssamstämmiga uppfattningar i den fråga som folkomröstningen ursprungligen ochegentligen gäller. Vi beklagar detta. Vi anser det emellerfid vara en styrkatrots allt att linje ett och linje två är likalydande när det gällerkärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen. Detta kommer att förenklabedömningen av resultatet av folkomröstningen," Överenskommelsen mellan riksdagspartierna omfattade juinte bara antalet valsedlar, vilkas formuleringar emellertid fastställts avvarje gruppering för sig. Möjligen kan man anta att bristen på stringenssammanhänger med att flera partier har haft inflytande på utformningen av deskilda alternativen och att dessa alltså har kommit alt i viss utsträckningpräglas av kompromissens svagheter. Överenskommelsen gällde också andra ting, t, ex, anslagentill de skilda linjerna för kampanj- och upplysningsverksamhet. För egen deltror jag, herr talman, att åtskilliga människor ställer sig frågande till attså mycket som drygt 70 milj, kr. av statliga skattemedel har avsatts tillfolkomröstningen. Drygt hälften av detta belopp går åt till ren kampanj ochinformation. Vad vi med dessa stora propagandaresurser förmodligen har altemotse skulle kanske kunna kallas för en "överinformation". Frågan om kärnkraftens framtida roll i är till dengrad komplex och svår att många människor närmar sig den med en känsla avbetydande osäkerhet. Det finns faktiskt en risk för att en braskande yttrevalkampanj kommer att försvåra den seriösa upplysningsverksamhet som samtligarikskommittéer också förbereder. Moderata samlingspartiet betraktar folkomröstningar som ioch för sig synnerligen värdefulla komplement till de allmänna valen och denfortlöpande politiska debatten. Vi hoppas att erfarenheterna av denförestående folkomröstningskampanjen inte skall bli sådana att medborgarna sermed tvekan på elt tätare bruk av folkomröstningar. En överenskommelse är en överenskommelse är en Men det må ändå vara befogat att sättaett frågetecken i kanten för storleken av de belopp som ställs tillförfogande. Endast en motion har väckts i frågan. Jag skall intenärmare gå in på den , eftersom den tas upp . Motionären vill få tillstånd någon form av offentliga förhör med anledning av resultaten av i förstahand de två senaste utredningarna, dvs, reaktorsäkerhetsutredningen och konsekvensutredningen.Jag vill endast konstatera att det enligt utskottets uppfattning bör ankomma påkampanjkommittéerna att svara för den information som motionären önskar.Motionen ger egentligen vid handen att linje 3:s företrädare i detta fall ärallmänt missbelåtna med utredningsresultaten, eftersom de inte stämmer med deegna värderingarna. Man vill helt enkelt misstänkliggöra utredningarnasslutsatser genom att tala om behovet av s, k, vetenskaplig medling. Avslutningsvis får jag, herr talman, med anledning av detsärskilda yttrandet från moderat håll rörande invandrarnas deltagande ifolkomröstningen hänvisa till ett kommande inlägg i denna debatt av herrAnders , som i konstitufionsutskottet deltog i behandlingen av dennadelfråga. Moderata samlingspartiets ståndpunkt är, att eftersom kärnkraftsfråganligger inom område, bör i princip endast de som har rösträtt fillriksdagen ha rätt att delta i en folkomröstning om kärnkraften. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan. Som bekant har den proposition som vi nubehandlar föregåtts av förhandlingar mellan de fem riksdagspartierna. Partiernahar kommit överens om tidpunkten för folkomröstningen, om formuleringen på deolika röstsedlarna samt om en rad praktiska ting, bl. a. fördelningen avekonomiskt stöd till de olika kampanjkommittéerna inför folkomröstningen.Näringsutskottet har därför inte haft anledning att föreslå några förändringari dessa avseenden. Utskottet har bara gjort vissa smärre justeringar, som detråder full enighet om. från centerparfiet har väckt en motion somgår emot propositionen i ett avseende. I motionen föreslås att införfolkomröstningen skall besluta om anordnande av s. k. offentliga förhör medexperter. Det är naturligtvis angeläget att den föreståendefolkomröstningen föregås av en så bred och saklig debatt som möjligt.Offentliga utfrågningar av experter kan på många sätt vara värdefulla. Depersoner som ingått i bl. a. reaktorsäkerhetsutredningen ochkonsekvensutredningen - de utredningar som är aktuella - är ocksåsynnerligen kvalificerade och kunniga på sina områden och har säkert ingenfingemot att delta i seriösa utfrågningar. Det är också tänkbart att den s. k.vetenskapliga medling som motionären talar om kan vara värdefull - det berorgivetvis på hur den läggs upp. Offentliga utfrågningar kan alltså bli ett inslag i den kommande upplysningsverksamheten.Regeringen konstaterar emellertid i sin proposition att betydande anslag harställts till de olika kampanjkommittéernas förfogande - det rör sig om intemindre än 36 milj. kr, - och att ytterligare statliga medel för information istatlig regi inte behöver utgå. Det får bli kampanjkommittéernas sak attarrangera utfrågningar eller på annat sätt sprida information i de viktigafrågor som människorna nu skall ta ställning till. Utskottet delar regeringensuppfattning och avstyrker därför motionen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanmen vill i detta sammanhang helt kortfattat redovisa inställningtill de frågor som folkomröstningen gäller och skälen till att folkpartietstöder linje 2, En trygg och säker energiförsörjning är ett livsvillkor.Den är inte någon lyxfråga - den gäller hela samhällets möjligheter attöverleva och utvecklas, att fungera. Det gäller för de industrialiserade, rikaländerna som , och det gäller i kanske ännu högre grad för de fattigafolken som desperat kämpar för att förbättra sina levnadsvillkor. tryggheti energiförsörjning, utan energi till rimliga priser, ingen ekonomiskutveckling. Det stora hotet mot liksom mot många andra länderär det växande oljeberoendet. Oljan tynger ned vår ekonomi - bara haroljenotan ökat med ca . Oljan är en otrygg energikälla. Dengör oss sårbara för politiska konflikter i olika delar av världen. Kampen omoljelillgångarna är en viktig orsak till allvarliga och farligainternationella motsättningar. Oljan, liksom kolet och andra bränslen, ärockså farlig för vår miljö. Den försurar våra sjöar och förstör våra stränder.Dess rökgaser innehåller ämnen av vilka många ger svåra sjukdomar, ocksåcancer. Kolet är på sitt sätt en ännu farligare miljöfiende. Det ger ocksåväldiga avfallsproblem med giftiga metaller som aldrig försvinner. Vi måste alltså sträva efter en tryggad energiförsörjningmed minsta möjliga miljöfaror. Vi måste kraftigt minska vår väldigaoljekonsumtion och över huvud taget begränsa vår bränsleimport. För att klaradelta krävs en kraftfull energihushållning, måste vi hålla tillbakaenergikonsumtionen överallt. Vi måste vidare satsa på att utveckla nyaenergikällor, sådana som har små miljöeffekter, som är förnybara och inhemska -helst solenergi. Och vi måste utnyttja andra energikällor än olja för att klaraden besvärliga övergångstid som vi nu står inför, , dåoljeproblemen kommer att vara särskilt svåra och betungande, särskiltallvarliga, har tio färdiga kärnkraftverk. Två är underbyggnad. De har kostal stora pengar att bygga. Om de reaktorerna kan användas,sparar vi mycket stora mängder olja och kol, Det rör sig om flera miljoner tonolja och kol . Det är särskilt viktigt , både förvår ekonomi och för vår miljö. Kärnkraften har sina problem och risker, liksom alla andraenergikällor. Del finns inte någon energikälla som inte har problem, intemedför effekt på omgivning och miljö. De riskerna måste bekämpas, pressas ned,så att de blir så små som möjligt. Både svenska och utländska utredningar harvisat hur det kan gå till. Kärnkraften kan göras och skall görassäkrare. Likväl är det önskvärt att vi pä sikt pckså kan undvara kärnkraften. Det tar att ändra på energisystemen. Plötsligaförändringar, exempelvis ett plötsligt bortfall av olja eller ensnabbavveckling av den kärnkraft man räknat med, får stora följder för ekonomi,miljö och sysselsättning. Det kärnkraftsprogram som vi har och som vi nästanhar fullbordat beslöts i praktiken . Det tar åtta attbygga ett enda stort nytt kolkraftverk. Det tar att föra in en nyenergiteknik i stor skala i energisystemet. Om kärnkraften snabbavvecklas, får det alltså dramatiskaföljder för vår sysselsättning och för vår miljö. En stegvis avveckling avkärnkraften i takt med att reaktorerna tekniskt och säkerhetsmässigt tjänat utger oss möjlighet att föra in andra energikällor än olja och kol. Det ger ossdel andrum vi behöver. Det är också energipolitik att utnyttja detvi har gjort, därefter sälta punkt och därigenom få en stegvis avveckling avkärnkraften. Linje 2 innebär att vi skall använda de kärnkraftverk somär färdiga eller under byggnad. Därigenom kan vi minska landets oljeberoende,minska påfrestningarna på vår ekonomi, värna miljön och trygga jobben. Mensamtidigt innebär det en stegvis avveckling. Enligt linje 2 skall alltså högsttolv kärnkraftsreaktorer användas längst under vad som är en tekniskt säkerlivslängd, vilket bedöms vara , Inga nya reaktorer skall byggas. Linje 2 innebär alltså att vi utnyttjar det vi har satsatpå och nästan fullbordat, men redan nu och bestämmer oss för enplanerad och förnuftig avveckling. Det betyder också en kraftfull styrning avenergisektorn samt användningen av energi. Också detta är angivet av linje 2, Det är alltså linje 2, och därför stöder dennalinje i den kommande folkomröstningen. INGVARCARLSSON (s): Att vi nu skall ha en folkomröstning omkärnkraften förändrar inte pä något sätt de krav som energipolitiken måsteuppfylla. Vi vet att energipolitiken är en svår fråga, och problemen tycks växai takt med att det internationella läget blir mörkare. Men behöver vi då så mycket energi? Skulle vi inte kunnanöja oss med en betydligt lägre standard? Kunde vi inte ha nöjt oss med t. ex.den standard som vi hade 1960? Dä hade vi det väl ganska bra. Ja, många hadedet bra. Men långt ifrån alla. Genom bostadsräkning vet vi t. ex. hurmänniskor bodde . bostadsbestånd saknade centralvärme, -alltså nästan halva befolkningen - eget bad eller dusch, varmvatten, 46 %elspis, kylskåp. Särskilt dåligt bodde de gamla. av de 570 000pensionärshushållen saknade vatten och avlopp. Juäldre man var, desto sämre var standarden. Det kommer våra gamla fortfarandeihåg. Det var alltså först genomreformerna och förbättringarna som storamedborgargrupper fick en rimlig bostadsstandard. Det var först dåbekvämligheter som alla finner självklara blev verklighet för folketsbreda lager. Denna förbättrade bostadsstandard krävde emellertid en kraftigtökad energitillgång.