prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 309 Nej - 18 Kammarenbiföll vad utskoltet i dessa moment hemställt. 1979/80:12 med anledningav motioner om kostnadsansvaret vid vissa arkeologiskaundersökningar m. m. 1979/80:15 med anledning av motion om främjande avridsporten Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §25 Förbättring av simkunnigheten Föredrogs kulturutskottets betänkande 1979/80:16med anledning av motion om förbättring av simkunnigheten. MONAS:T (): Motionen 1978/79:1870 har vederfarits en summarisk behandling ikulturutskottet. Måhända hör ärenden av den här typen inte lill vanligheterna iutskottets arbete. Trotsdetta borde motionens bakomliggande syften ha ett visst allmänintresse. Av treremissorgan har tvä yttrat sig positivt lill förmän för motionen. Men utskottethar nöjt sig med att konstalera att skolan torde sörja för att de framlagda synpunkternabeaktas inom undervisningens ram. Delär rikligt atl skolplikliga barn via skolan kontrolleras beträffande sinsimkunnighet. Anmärkning om elevens simförmåga medföljer ärsbelyget -om nusådant över huvud taget utfärdas. Men uppföljningen är inte helttillfredsställande, och simundervisningen är inte obligatorisk. Iglesbygdskommuner saknas oftast tillgång till simhall, varför simunder-visningej kan ske under läsåret. I sådana kommuner är man helt hänvisad tillsommarhalvårets simskolor. Under kalla och regniga somrar - och sådana har viju haft gott om pä sistone - blir elevernas intresse för att tillgodogöra sigsimundervisning minimalt. På sä vis kan man gå miste om en stor del av helaårskullar. Ju äldre ett barn blir, desto mer genant är det att tillstå atl delinte kan simma. Därför förtigs detta, och barnet förblir utan denna enkla typav livförsäkring ända upp i vuxen ålder. Fritidsintressenai dagens samhälle upptar en stor del av människornas både vardag och helgdag.Utövandet av båt- och vattensporter jämte fiske året runt är populärafritidssysselsättningar. Vi vet också atl åtskilliga människoliv går lillspillo i dessa sammanhang, såväl vinter- som sommarlid. Mänga av dessa olyckorhade kunnat förebyggas. Detär därför naturiigt atl och Svenskalivräddnings-sällskapel-Simfrämjandel uttalat sig positivt i motionens anda.Allt som kan göras för att rädda människoliv är värt att göras. Vadmotionären föreslagit är att en inventering skall ske av ej simkunnigamedborgare och dä med inriktning på den mälgmpp som av olika skäl ramlatutanför skolans kontrollapparat. Men ocksä invandrargrupperna omnämns som enannan målgrupp, och säkert finns det anledning att uppmärksamma också denna.Kostnaden för nämnd inventering borde inte ulgöra motiv för avslag, då man ienlighet med förslaget borde kunna inkludera en sådan uppgift i folk- ochbostadsräkningen, som ju ändå utförs. Resultatet av undersökningen skulle sedanutgöra underiag för de nämnda folkrörelsernas verksamhet, lill vilken ju redanstatsmedel utgår. Härigenom skulle de kunna inrikta sig på en rationelltuppsökande verksamhet för alt uppnå avsedda effekter. Motionens begäran synesmig därför tämligen blygsam. Jagvill också erinra om simsportens allsidiga, utvecklande funktion idet förebyggande hälsovårdsarbelet. Även denna värdering borde invägas. däman totalt sett tar ställning lill simningens och simkunnighetens värde försvenska medborgare. Det är troligt atl man blir ytteriigaremedveten om detta. Det finns länder som insett detta värde och somtar hand om barnen redan på spädbarnssladiet. Del torde alltså finnas anledningalt återkomma i detta ämne. Jaghar bara velat kommentera uppslaget för att ärendet inte skulle gå hellspåriöst förbi, och jag ställer sålunda inget yrkande. GEORGANDERSSON (s): Jag vill först yrka bifall till kulturutskottets hemställan i dettabelänkande. Sedanvill jag säga till den föregående talaren, atl när hon beskyller oss för att hagjort en summarisk behandling av denna motion så tillbakavisar Jag detta. Dennamotion har behandlals mycket seriöst. Den har gått ut på remiss, och vi harnoga studerat remissvaren. Att två av remissinstanserna tillstyrker förslagetkan ju inte innebära att ulskollel därmed är förpliktigat att tillstyrkamotionsyrkandet. Del är en tung remissinstans som har avstyrkt, och dessutomhar vi i utskottet försökt atl tänka lilet själva och kommit fram till alt detär klokt att avstyrka molionen. Detsades atl det saknas tillgäng till simhallar, framför allt i glesbygd, och altdet försvårar simundervisningen. Ja.det är sant, men vi har mycket störretillgång lill simhallar nu än vi hade . Det ärju faktiskt såatt på del områdel har det sketl en väldig expansion. Detta har vi pekat på,och kommunernas och skolans stora intresse för att förbättra situationen pådella område noterar vi med tacksamhet. Motionärenvill ha en inventering av vilka som inte kan simma. blir de Ju inte simkunnigagenom en sådan inventering, utan del gäller att vidta åtgärder. Kostnaderna förinventeringen har inte varil motivet för vårt avstyrkande, utan vi konstaterarhelt enkelt att det inte finns skäl alt göra en inventering. Det skulle inteförbättra situationen. Det finns stark motivation ute i kommuner ochorganisationer för att åtgärder skall vidtas i syfte atl öka simkunnigheten.Det finns anledning atl notera detta med tillfredsställelse och ytteriigarestimulera den verksamheten - utan inventering. Överiäggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:17 med anledning av molioner om stöd tillidrotts- och rekreationsanläggningar 1979/80:18 med anledning av motion omidrottsanläggningars utformning och standard , 1979/80:19 med anledning av motion om bevarande avvärdefulla äldre vägmiljöer 1979/80:20 med anledningav moiion om bevarande av äldre kulturiandskap Nr 44 m. ra. 1979/80:21 med anledningav motion om musiklealerverksamheten 1979/80:5med anledning av motioner om enskilda skolor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §27 På förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingarskulle fortsättas . §28 Anmäldes och bordlades 1979/80:55 om ändring ikommunallagen (1977:179), m. m. §29 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:132 av LennanBlom 1979/80:133 av och 1979/80:134 av IngvarSvanberg m.fl. 1979/80:135 av m.fl. med anledning av propositionen1979/80:33 om vissa frågor inom industridepartementets verksamhetsområde 1979/80:136av m.fl omålgärder för all rädda sysselsättningen vid vissa skogsförelag §30 Anmäldes och bordlades 1979/80:22 med anledning av motion om öppenredovisning av de politiska partiernas finansiering 1979/80:23 med anledning av motion om ökadoffentlighet kring beslutsfattares ekonomi 1979/80:24 med anledningav motion angående kunglig persons titulatur 1979/80:25 med anledningav motion om som nationaldag 1979/80:26 med anledning av moiion om en översyn avlagen om rikets vapen 1979/80:9 med anledning av propositionen 1979/80:27om föriängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1979/80:10 med anledning av motion om ålgärder föralt stabilisera ekonomin, m. m. 1979/80:11 med anledning av propositionen1979/80:41 om godkännande av en statskredit till 123 1979/80:12med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 såviu avser budgetdepartementelsverksamhetsområde 1979/80:13 med anledning av propositionen 1979/80:25 medförslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 såvitt avser 1979/80:7 med anledning avmotion om inrättande av musikpluloner inom försvarsmakten1979/80:8 med anledning av motion om övergångsbestämmelser för vissa 1979/80:9 med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 såvitt avser 1979/80:7 med anledning avpropositionen 1978/79:159 med förslag till lag om rätt till ledighetförvissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m., jämte §31 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:95 av GeoigAndersson (s) till utbildningsministern om den högre musikutbildningen: Efter omfatlande utredningsarbete i tvåorganisationskommittéer (OM US) 1971-1977 fastlade den 13 december1977 principerna förden högre musikutbildningen. Beslulsunderiag för dengenomgripande reformen var regeringens proposition 1977/78:14. Riksdagenbeslöt enligt regeringens förslag alt den första intagningen på de nya allmännalinjerna för musiker och musiklärare skulle göras /79. Redandå skulle om möjligt ocksä de nya musikhögskolorna i , och Arvikavara inlemmade i systemet. En av förutsättningarna föratt reformen skulle kunnagenomföras med starkt pressat lidsschema var alt högskolelärarna aktivt deltogi fortbildning och förberedande organisationsarbete. IOMUSbelänkande konstateras att en så genomgripande reform måste medföraen ny tjänsteorganisation. Om detta heter del i propositionen 1977/78:14: "I avvaktan på lärartjänsluiredningens förslag torde vissa provisoriskaanordningar pä den ijänsteorganisatoriska sidan fä vidlas. Dessa frågor beredsf n. inom . Avsikten är alt de provisoriska anordningar somfordras skall kunna genomföras med reformen." Efter samråd medlärartjänsluiredningen utarbetade OMUS elt förhandlingsunderlag för en sådanprovisorisk ny tjänsteorganisation. Regeringen godkände förslaget våren 1978och överiämnade det till arbetsgivarverket. Det har gått elt och ett halvtår utan alt förhandlingarna lett till resultat. Dellåsta förhandlingsläget innebär ett direkt hol mot den av beslutadereformen bl. a. på grund av att läroplansarbetet inte utförs. Olikamyndigheter, liksom musikhögskolorna själva, har upprepade gånger iuppvaktningar inför påtalat det orimliga i situationen- utan resullal. Den noggrant förberedda reformen, som beslutades istor enighet, har alltså inte kunnat genomföras enligt intentionerna. Dettadrabbar de studerande och får negativa konsekvenser för kulturlivet. Medhänvisning till det anförda ber jag atl till utbildningsministern få ställaföljande frågor: Vilka är orsakerna lill atlOMUS-reformen har fördröjts sä kraftigt? Är regeringen beredd att nuvidla åtgärder för att garantera att den beslutade reformen av den högremusikutbildningen kan förverkligas? 1979/80:96 av () till utrikesministern om bilateralt bistånd till : behöver mat, mat och åter mal för attöverieva. En massiv hjälpinsats behövs. Det krigshärjade landet lider hårtefter de amerikanska bombningarna, inbördes strider och senast . Överallt möler man illa medfarna människor på väg hem tillsin by eller tillbaka till staden. Trots att hjälpinsatserna tycks ha kommil igång är brislen pä mat och medicin fortfarande stor. Fäländer har under det senaste årtiondet drabbats sä hårt som . I ochmed att prins avsattes genom kupp 1970 drogs landetinte enbart in i utan också i ett inbördeskrig. Efter t. ex.Paris-avtalet om bomslopp i kunde sätta in sina B 52-or motKampuchea. Från till fällde så myckelsom bomber över landet, att Jämföras med över Japanunder hela andra väridskriget. Inte minst amerikanarnas agerande medförde atlde röda khmererna stod som segrare . och hansanhängare, som av många betecknats som ullrana-tionalisliska ullöpare av denkinesiska kulturrevolutionen, kunde börja omsätta sitt politiska program ipraktiken. Allamänniskor som man möter berättar samma historia. Efter , dåman besegrat och börjat glädja sig ät atl äntligen få fred och kunna hoppaspå försoning och återuppbyggnad, började ett nytt inferno. Folk jagades ul urde överbefolkade och förslummade städerna. hade 2 miljoner invånaremot normalt 600 000. Kriget hade nämligen drivii människornabort från deras byar och risfält till ett liv i coca-cola-kultur, fattigdom ochprostitution. Utrymningenav städerna skedde snabbt. Folk fick lämna allt som det varmalen kokande päspisen, dukade bord, tänt lyseosv. fick las med. Alla skulle bums startamarschen mot landsbygden. Där saltes de i hårt arbete på risfälten, meddammbyggen och skogsarbete. De fick bo i kooperativ, där män och kvinnor boddevar för sig. Från skildes ocksä barnen frän föräldrarna. PolPols beslutsamhet atl utplåna allt det gamla och göra alla till godarevolutionärer har kostat blod, svett och tårar. Tusentals och åter tusentalsmänniskor har omkommit genom umbäranden eller blivit dödade. Alla kan berättaom långa arbetsdagar ute på risfälten. Maten bestod mest av risvälling. För attöverieva grävde man själv fram rötter, plockade sniglar och liknande. Att klagagick inte för sig. Överallti möler man vandrande människor. Man är på jakt efter mat, ochman söker sina försvunna familjemedlemmar. Alla berättar samma historia. Manseparerades tidigt och människor fick ständigt order all flytta. Detta har förtmed sig alt man knappt hittar en enda sammanhållen familj - en ellerannan kärnfamilj finns intakt. Representanter för internationellaorganisationer som och kyrkornas världsråd, som arbetat ilandet, kan ocksä redogöra för del stora antalet försvunna familjemedlemmar. Bristenpå mat och medicin är stor. All hälsotillståndet bland befolkningen ärsynnerligen allvarligt märks inte bara på sjukhusen utan också bland folk utepå vägarna. En majoritet av dem lider av malaria och/eller tbc. Flertalet gåromkring med missfärgat här - ett tydligt tecken på undernäring, vitamin-ochproteinbrist. Parasilsjukdomar av olika slag fiorerar. Allmäntillståndet är såallvariigt att människorna lätt skulle bli offer för epidemier Eftersom bara10-40 96 av risfälten blev odlade , behövs minsl 20 000 lon ris permånad under det kommande halvåret för att människorna skall överieva. Alltdella bör tala sitt tydliga språk. behöver bistånd lillmal och mediciner. Det är uppenbart för alla att det stormaktsspel som bedrivsi drabbar de hungrande människorna. Samstämmiga rapporterbekräftar också att västvärldens hjälp i myckel ringa utsträckningkommil in i själva , där det övervägande flertalet människor finns. Eftersombehovet av bistånd och hjälp är utomordentligt stort, bordet vara av intresseför atl fl kontakt och information om situationen i , oavsettvilken regim som diplomatiskt erkänns . Det borde därför vara avintresse för regeringen atl bereda FUNSK (Nationella enhetsfronten förKampucheas räddning) tillgång till direkta kanaler för kontakt och informationgenom att FUNSK tillåls öppna ett informationskontor i . EU sådantkontor skulle säkeriigen fylla en viktig funktion för atl underiättahjälpinsatserna. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att få ställa följande frågor lillutrikesministern: Ämnar den , utöver detkataslroföislånd som redan lämnats via internalionella hjälporgan, också biståmed bilateralt stöd lill det kampucheanska folket? Ärutrikesministern villig att aktivt medverka till att FUNSK kan upprätta ettinformationskontor i ? 1979/80:97av Bötje () till arbetsmarknadsministern om arkivarbetarnasanställningsförhållanden: Enligt beslul 1979 kommer den 1 juli1980 de som är anvisade arkivarbele genom AMS att övergå till den nyaanställningsformen med lönebidrag. De kommer därmed att omfattas av gällandearbetslagstiftning och ha samma villkor som övriga anslällda på dearbetsplatser där de nu är verksamma. Lönebidragutgår till allmännyttiga organisationer med 90 96 av lönekostnaderna. För depersoner som är anvisade arkivarbele och övergår till anställning medlönebidrag utgår lönebidrag med 100 96 av lönekostnaderna t. o.m. Desom nu har arkivarbele blir uppsagda från sina anställningar i samband medövergången till anställningar med lönebidrag. Organisationerna kan därvidavgöra om de vill ha kvar arbetstagaren. Frän olika håll rapporteras att fieraorganisationer tvekar att behälla arbetskraften. Man anför därvid ekonomiskaskäl. De berörda arbetstagarna känner självfallet stor oro eftersom de riskeraratl bli arbetslösa i samband med genomförandel av reformen. Organisationernastveksamhet atl behålla arkivarbetarna som anställda med lönebidrag kan bero påbristande information. Vid de konferenser som arbetsmarknadsdepartementethållit har de ekonomiska förutsättningarna inte klarlagts. Vad som menas medtotal lönekostnad definieras inte i belänkandet. Något besked om atl dearbetsgivaravgifter som skall eriäggas enligt avtal mellan arbetsmarknadensparter är bidragsberättigade har inte givits. räknar man med att dessaförsäkringar kostar 11,4 96 av bruttolönen. Inräknas inte dessa försäkringarkommer organisationernas kostnader alt bli avsevärt större än vad som angivitsi riksdagsbeslutet. Enligtuppgift skall lönebidragen utbetalas halvårsvis i efterskott. Det belyderatlorganisationerna måste ligga ute med minsl åtta månadslöner. Ett stort antalorganisationer har vid informationskonferenserna framfört farhågor för atl deinte har möjligheter atl klara utbetalningarna. Eftersomdet i mänga fall gäller organisationer med mycket begränsade tillgångar tvekarman att påta sig arbetsgivaransvaret under de osäkra förutsättningarna som nuföreligger. Mankan inte acceptera att arbetslagarna, som tidigare blivit utslagna fränarbelsmarknaden, skall leva med oro över att ånyo bli arbetslösa. Arbetsmarknadsstyrelsensom nu har arbetsgivaransvaret måste också ha skyldig-hel att medverka lillförhandlingar i syfte atl säkerställa fortsatta anställningar avarkivarbelarna. Med hänvisning till det anförda vill jag tillarbetsmarknadsministern rikta följande fråga: Harregeringen uppmärksammat de osäkra anställningsförhållandena för arkivarbelarnai samband med övergängen till anställningar med lönebidrag, och vilka ålgärderär regeringen beredd alt vidta för atl ekonomiskt säkerställa fortsattanställning av dem? 1979/80:98av i () till jordbruksministern om domänverketsmarkinnehav: Genom att främst bolagsmark, till följd av undersenare år rådande svaga konjunkturer, ulbjudits till försäljning, haromsättningen av mark väsentligt ökat. Härvid har betydande arealer överförts istatlig ägo. Regering och riksdag har medverkat lill alt så har kunnat skegenom alt dels budgetmedel, dels föriagslånemedel har ställts lill domänverketsförfogande. I vissa fall har uttalat att del är nödvändigt atldomänverket medverkar lill strukturrationalisering, så alt bl. a. enskildalantbrukares fastigheter kan tillföras ytteriigare mark. beslut omriktlinjer för jordbrukspolitiken är 1977, dess beslul om regionalpolitiskmålsättning och dess uttalanden om alt någon väsentlig förändring avägarstrukturen inte bör ske innebär atl goda förutsättningar borde föreliggaför enskilda lantbrukare att få komma i fråga som köpare av nu utbjudenbolagsmark. Så är emellertid ej fallet. ökar netto sitt markinnehavsamtidigt som lantbrukare inte ges reella möjligheter atl köpa mark. Inågra nu akluella fall har preliminära överenskommelser träffats mellanenskilda bolag och domänverket om fastighelsöveriätelser. Regeringens beslulerfordras för att överiåtelserna skall kunna genomföras. Det är i flera fallkänt alt lanlbmkare anmält intresse av att förvärva ifrågavarande mark ellerdel av mark. Dessa lantbmkares syfte är att stärka sina fastigheter frånförsörjningssy npunkt. Motbakgrund av det anförda hemställer jag alt till herr jordbmksminislern fåställa följande frågor: a) Är Jordbruksministern bereddatt lämna en redogörelse för vilka åtgärder som regeringen vidtagit isyfte att förhindra atl domänverket netto ökar sitt markinnehav? b)Vilka planer har regeringen föratl främja enskilda lantbrukares möjlighet att förvärva tillskotlsmark av som ulbjudes av bolag till försäljning? c) Vilka åtgärder avser regeringenatt vidtaga för att låta pröva förutsättningarna för de lantbrukare som nuanmält silt intresse alt inträda som köpare i de fall där bolag och domänverketträffat preliminära överenskommelser om marköveriätelser? § 32 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1979/80:195av (vpk) till utbildningsministern om medlemskapi : För alt tillgodose allmänhetens rätt lill enallsidig information har radion och televisionen getts en särställning blandmassmedierna. Vid upprepade tillfällen har vpk ifrågasatt huruvida medlemskapeti verkligen är lämpligt med hänsyn till deuppgifter SR skall fylla. Enligt kan exempelvis SR bli skyldigtalt av avgiftsmedel ge bidrag i samband med konflikter som SAF har på andraområden. Härigenom hotas SR:s integritet. Inteminst mot bakgmnd av atl SAF alltmer kommil alt utvecklas lill enkamporganisation, .som hårt driver inte bara förhandlingsfrägor utan direktpartipolitiska krav, är del viktigt alt SR inte utnyttjas som en spelbricka iviktiga situationer. Inför den nu förestående folkomröstningen om kärnkraftdriver SAF hårt en utbyggnadslinje, som SR enligt riksdagsbeslutskall förhälla sig opartisk. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag att lill utbildningsministern fåställa följande fråga: Anserutbildningsministern aU medlemskapet i SAF är förenligt med den ställning SRenligt riksdagsbeslut skall inta? 1979/80:196av (vpk) till arbetsmarknadsministern om den framtida sysselsättningenför anställda vid : Beslutet all nedlägga Tretorn i medförallvariiga problem. Dels ställer del frågan om produktion i den berördabranschen skall försvinna i . Dels uppstår frågan om situationen förytteriigare 600 arbetslösa skall kunna bemästras på en sä tryckt arbetsmarknadsom den i västra . Motdenna bakgmnd vill jag ställa följande fråga lill arbetsmarknadsministern: Vadämnar regeringen göra med anledning av krisen vid Tretorn i ? 1979/80:197av B//i? ?7M Z)fl/?/(s) lill kornmunikalionsministern om kollektivtrafikensbetydelse ur energihushållningssynpunkt: Är kommunikalionsministern beredd ta de initiativoch ställa de resurser till förfogande som krävs för att undersöka om 1. den satsning pä elt väl utbyggtregionall kollekii virafiksysiem som sketl i t. ex. län har lett lill påtagligaresultat ur energihushållningssynpunkt? 9 protokoll 1979/80:445 1979/80:198 av BirgittaDahl (s) till kommunikationsministern om hastighetsbegränsningar med anledningav energiförsörjningsläget: Hastighetsbegränsningen i timmenupphävdes fr. o. m. med motiveringen atl "regeringeninte funnit atl energiförsörjningsläget ger anledning lill ytterligareföriängning av den tilirälliga hastighetsbegränsningen itimmen". Anserkommunikationsministern alt bedömningen som låg till grund för slopandet av dentillfälliga hastighetsbegränsningen lill har visat sig hållbar? Ominte - är kommunikationsministern beredd att överväga nya hastighetsbegränsningar? 1979/80:199av () lill arbetsmarknadsministern om tidpunkten förframläggande av regeringsförslag om en samordnad sysselsättningspolitik: Den fortsatt höga arbetslösheten och rapporterna ombefarade nya kriser inom flera branscher understryker behovet av atl regeringensnarast lar ett samlat grepp över de sysselsättningspolitiska frågorna. Ensjälvklar utgångspunkt för elt förslag till ärsysselsältningsutredningens slutbetänkande. Jag vill fråga statsrådetWirtén: Närkommer regeringen att lägga fram propositionen om en samordnadsysselsättningspolitik? 1979/80:200av () till industriministern om planerade ändringar islruklurplanen för : Ledningen för () hartillkännagett atl man i flera avseenden vill ändra den strukturplan förförelaget som behandlades under vårriksdagen. Förändringarna innebär ökad takti nedläggningen av olika enheter men också direkt nedskärning av produktion somingick i struktur-planen. De kommer atl drabba samtliga stålörter där ärverksamt och dessutom gruvdriften i Bergslagen. Medanledning härav vill Jag lill industriministern rikta följande fråga: Vilkaåtgärder avser regeringen alt vidta för alt förhindra atl går ifrån den avriksdagen fastställda stmklurplanen? 1979/80:201 av//?;?flLa/? ?z (vpk) till utrikesministern om svensk protest mot visstkvinnoförtryck: Kvinnoförtrycket tar sig olika brutala former iväriden. Enligt uppgifter i massmedia har framkommit att kvinnor barbarisktbränns ihjäl, därför att deras föräldrar inte kan ge den hemgift som maken ochhans familj kräver -den s. k. hemgiftsdöden. 1 har protesterna vuxit sigallt starkare mot denna grymma sedvänja.