prot · G309151 · 1979-12-31 00:00:00 — Poängen med en tidigareläggning avlandstingsinvesferingarna är aft sysselsätta byggnadsarbetare som är arbetslösapå grund av att f. n. inga nya investeringar sker inom industrin. Framstående centerpartister har uttalat sig i radion medanledning av regeringens förslag att flytta byggnadsarbetare från de fyranordliga länen och till . De menade atf det inte ärmänniskorna utan arbetstillfällena som skall flyttas. Byggjobben måste kommatill stånd i i stället för aft byggnadsarbetarna flyttar tillöverhettade regioner, menade de. Om menar allvar med sin regionalpolitik och sinauttalanden och tar avstånd från förslaget om de fillflyttbidrag, måste centerparfisterna också stödja förslaget om tidigareläggningav landstingsinvesferingarna. Mer än 10 000 människor i har också undertecknatett upprop som vädjar fill att rösta på detta förslag, inte bara föratt förbättra byggsysselsättningen utan också för aft skapa nya jobb inomsjukvården och på orter sorn exempelvis , Charlotfenberg, ochÅrjäng. ju aftdessa orter behöver både jobben och den service som landstingskommunalverksamhet innebär. Jag har svårt aft tänka mig att i vart fall BertilJonasson från , mot bakgrund av hans egna uttalanden, kan avstå frånatf stödja den socialdemokratiska reservafionen 4. Utskottsmajoritetens motivering för sitt yrkande om avslagär enligt min mening torffig. Det anförs bl. a. att sysselsättningsproblemen iett längre perspektiv infe kan lösas genom en ständig utbyggnad av denoffentliga sektorn. Nej, men vem har föreslagit det? Precis som i ärdet här fråga om en extraordinär åtgärd, som skall ses mot bakgrund av detsvaga sysselsättningsläget i . Det skäl som utskottsmajoriteten anförmot förslaget talar enligt min mening i stället för det. I den socialdemokratiska reservationen 4 behandlas ocksåandra frågor av betydelse för . Jag skall emellertid här icke ge ensärskild redovisning av vart och ett av dessa förslag. Av vad jag sagt framgår redan aft nu harmöjlighet atf på ett konkret och handfast sätt ge det stöd som länetså väl behöver och som så tydligt redovisats av ett enigtarbetsmarknadsutskott. Jag skall sä slutligen i all korthet beröraytterligare ett par frågor i arbetsmarknadsutskottets betänkande. Den enagäller vårt särskilda yttrande angående sysselsätfningspolitiska åtgärder ivarvsregionerna. Vi har i vårt särskilda yttrande påtalat detotillfredsställande förhållandet atf utskottet vid behandling av vissa motioneri de s. k. varvslänen hänvisar fill den kommande riksdagsbehandlingen avproposition 165 om vissa varvsfrågor, medan i sagda proposition redovisas atfde arbetsmarknadspolifiska frågorna kommer att föreläggas nästa . Vikan inte acceptera att varvsfrågorna, med den betydelse som dessa har frånsysselsättningspolifiska synpunkter, behandlas för sig och attsysselsättningsfrågorna i anslutning därtill behandlas vid eft helt annatfillfälle. Vi har i en partimotion i anslutning fillvarvsproposifionen redovisat förslag också beträffande sysselsättning ochindustristruktur. I det nu aktuella betänkandet har vi nöjt oss med att påtaladet otillfredsställande i ärendets behandling och återkommer i anslutning tillbehandlingen av varvspropositionen. I betänkandet behandlas en motion av m. fl.angående bl. a. Vanäsverken i . Utskottet hänvisar därvid fill vadnäringsutskottet har anfört i sitt betänkande nr 36. Näringsutskottetframhåller aft det direkta hotet mot sysselsättningen vid företaget tillfälligthar avvärjts till följd av en försvarsbesfällning på 12 milj. kr. Då det ickeframgår av arbetsmarknadsutskottets betänkande vill jag påpeka atf det vid detåberopade betänkandet från näringsutskottet har fogats en socialdemokratiskreservafion med begäran om aft regeringen i samverkan med de anställdasorganisafioner låter utarbeta en strukturplan för Vanäsverken, som syftar tillaft få fram alternafiv som komplement till den nuvarande tillverkningen. Med hänsyn till att ärendet har varit föremål förkammarens prövning skall jag vid detta fillfälle nöja mig med atf ånyounderstryka angelägenhetenav att sysselsättningen vid Vanäsverken får en Nr 151 långsiktig lösning. Slutligen ber jag aft få yrka bifall fillreservafion nr 4. I dettaanförande instämde () ELVERJONSSON (fp) replik: sade att de har valt atf satsapå . Det gäller emellertid inte bara socialdemokraterna utan allaledamöterna i utskottet, vilket framgår mycket klart, om man tar del av betänkandet. Vi är medvetna om aft inte minst har problem avskilda slag. Därför har vi föreslagit en extra satsning, låt vara aft man kandiskutera om den inte borde vara större. Det rör sig i alla fall om en mycketklar markering av att det bör göras något utöver det vanliga. Det är fråga omen viljeinriktning. sade att utskottet nöjer sig med defta,men det gjorde ju också de socialdemokratiska ledamöterna på den här punkten.Sedan inkasserade han det som ett indirekt tillmötesgående av de socialdemokratiskamotionärerna. Det är det självfallet - på precis samma sätt som när det gällerden mofion som har väckts av , och andrariksdagsmän från . var förvånad över att vi tycker attsysselsättningsproblemet i ett längre perspekfiv inte kan lösas genom enständig utbyggnad av den offentliga verksamheten. Det är, herr talman, infenågot originellt uttalande, eftersom det överensstämmer med det enhälligabetänkande som arbetsmarknadsutskottet skrivit och som likaenhälligt ställt sig bakom. Utskottsmajoriteten säger sig vara tveksam om huruvida detsocialdemokrafiska förslaget är en framkomlig väg. Aft gå vidare med statligtstöd till en tidigareläggning av landstingsinvesteringar i kansjälvfallet medföra liknande krav från andra län. Vi har noterat atfinvesteringarna enligt landstingefs förslag pä ungefär 125 milj. kr. gällerkommuner i som under 1970-talef har haft en positiv utveckling,nämligen , och . av de beräknadedriffkostnadsökning-arna till följd av förslaget berör just dessa kommuner.Skall man göra en satsning bör man inrikta sig på de områden som har detsärskilt svårt; , , , och . sadesjälv atf dessa orter har det besvärligt. Sedan frågar man sig hur som en erfarenlandstingspolitiker, tillika f, d, kommunminister, har tänkt sig att vi iutskottet och kammaren skall bemöta angelägna krav på tidigareläggning avsjukhem och vårdcentraler i glesbygder i andra län, när länslandsting har erhållit medel för tidigareläggning av bl. a. tillbyggnad avcentrallasarettet i . Dessutom kanske kraven kommer frän landsting somhar en sämre ekonomi än just . Enligt vad jag inhämtatär ett av de få landsting som räknar med en positiv ord orn att utskottetsuppfattning är svårförståelig rullar fillbaka. () replik: Eftersom jag inte hade fillfälle att i enytterligare diskussion med kräva svar på de frågor som jagställde fill honom under debatten, så vill jag vidareföra dessa frågor tillHans Gustafsson. Det gäller främst frågan om hur man frän socialdemokratinssida kan para ihop det beslut om försvarsanslagen som vi fattade i går medtalet orn att vi verkligen måste satsa på att klara sysselsättningen, särskilti bruksorterna. tog ju själv upp ett företag här i landet somär beroende av försvarsbeställningar, och det är alldeles självklart att detföretaget och många andra kommer atf påverkas negativt, om försvaret fär mindreresurser, därför att besparingarna måste ju också gå ut övermaterielbeställ-ningarna. Sedan tycker jag att vi skall fa ner den socialdemokratiskareservationen 4 "på jorden" - vi bör läsa vad som står där. Det ståratt skall bifalla förslaget att regeringen skall ta uppöverläggningar med företrädare för för att förberedaen tidigareläggning av vissa investeringar. När man hör talaverkar det ungefär som så, aft fattar det här beslutet är dessasysselsättningstillfällen ett faktum i . På det sättet förhållerdet sig ju dock inte. STENSVENSSON (m) replik: drog in redovisningen avSkaraborgs län i slutet av sitt anförande. Jag konstaterar här att HansGustafsson och hans socialdemokrafiska kolleger står helt bakom den redovisningsom finns i betänkandet på s. 58 och 59. Jag har inte märkt några som helstansatser i utskottet fill att man ville följa upp motionen 732 av . Det står bl. a. på s. 58 följande beträffande riksdagensbehandling av situationen vid Vanäsverken - jag citerar ur betänkandet 23, somHans Gustafsson m. fl. varit med om att godkänna: "Näringsutskottetframhöll därvid bl. a. att stora ansträngningar redan har gjorts frånregeringens sida för atf motverka effekterna av de minskade försvarsbesfällningarnahos Vanäsverken." Det är alltså en redovisning av det sakliga förhållandetsom inte rimmar med de synpunkter som återfinns i den reservafion vidnäringsulskottets ifrågavarande betänkande som hänvisade till. Jag konstaterar atf utskottet är enigt i sitt svar på deaktuella motionerna från . Skulle det vara så att man vill göraen uppföljning när det gäller arbetet i andra utskott kunde det ha varitlämpligt aft redovisa detta i ett särskilt yttrande. Det har ju socialdemokraternagjort beträffande utbildningsutskottet - jag syftar på det särskilda yttrandetnr 1 på s. 74. Likaså harman gjort det beträffande varven, som behandlas av näringsut- Nr 151 skottet, idet särskilda yttrandet nr 2 på s. 75. Men man har inte ansett sig den behövagöra det när det gäller . Jag finneratt det är en efterhandskonstruktion som här HANSGUSTAFSSON (s) replik: Får jag först säga fill aft detär klart att det var en efterhandskonstruktion. Det var en redovisning av hurfrågan hade handlagts och behandlats i näringsutskottet, vilket inte framgår avarbetsmarknadsutskottets betänkande. Det innebar emellertid inte att jag intognågon annan ställning än den som är tagen i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Det kan ju inte finnas något hinder för att redovisa hur ärendethar behandlats i sin helhet. vill - om jag uppfattade honom rikfigt - hareda på hur åtgärderna för att klara sysselsättningen i och på andrahåll kan förenas med beslutet i går om en minskning av försvarsanslagen, vilketkommer att gå ut över företag som tillverkar krigsmateriel och annat. Jag kanbara säga till att jag tycker det är en fullständigt felaktigutgångspunkt att motivera försvarets storlek och kostnader utifrån sysselsättningsperspektiv.Det som skall vara avgörande för försvarets kostnader och för uppläggningen avvårt försvar är de mål vi har med försvaret och med vår neutralitetspolitik. Vikan naturligtvis inte bedriva sysselsättningspolitik genom att upprätthålla ettförsvar som vi finner inte behövs. Det vore en oklok användning av pengarna.Det är mycket vettigare att använda de resurserna för att byggasjukvårdsanläggningar åt än att använda dem tillmilitäranläggningar. säger i sitt inlägg atf ett enigt utskotthar skrivit att man inte kan långsiktigt klara sysselsättningen genoin attbygga ut offentliga anläggningar. Det är alldeles riktigt - och det har jaginte bestritt - men när man hänvisar till detta i utskottsbetänkandet frågarjag: Finns det någon som har påstått att man långsiktigt skall klarasysselsättningen genom aft bygga ut offentliga anläggningar? Vad vi har påståttär att man vid extraordinära tillfällen kan använda sig av den metoden - sornarbetsmarknadsutskottet självt har velat använda sig av när det gällerNorrbotten och som visat sig ha stor framgång och lett till konkreta åtgärder. Det har sagts i debatten här att andra landsting kan kommaaft vilja åberopa möjligheten atf få fram resurser till landstingsanläggningaroch annat som behövs ur sysselsättningssynpunkt. Ja, det är möjligt, och detkänner jag ingen särskilt stor oro för. Enligt min mening är ett utomordentligtbra sätt att skapa sysselsättning aft använda pengarna för att tillskapaanläggningar inom vårdområdet sorn kommer att behövas-och behövs. Det är eftbra sätt att driva sysselsättningsskapande åtgärder, men avsikten är inte -inte hos någon av oss - att de åtgärderna skall användas snabbt. Meningen äratt när en sådan situation föreligger att extraordinära åtgärder krävs, då ärdetta en bra metod. Sedan tror jag inte att vi kan se på länslandstings ekonomi med utgångspunkt i ett enda enskilt år. Jag är dock alldelesövertygad om atf om vi gör en analys av landstings ekonomi i eftlångsiktigt perspekfiv, kommer resultatet att tala för att det här stödetbehövs, () replik: Det är utmärkt att bekräftaratt han och de socialdemokratiska kollegerna i utskottet helt står bakom denutförliga redovisning som har lämnats pä s, 58 och 59 beträffande motionernafrån . Det här kommer således aft bli beslut. Vidare har han bekräftat att det var fråga om enefterhandskonstruktion. Kammaren kan notera detta, och det kommer att framgå avprotokollet. () replik: Detta är ingenförsvarspolitisk debatt, men jag kunde infe undgå aft ta detta fillfälle i aktaft till socialdemokraterna ställa frågan hur de ser på den begränsning avresurserna som försvaret får i och med det beslut som vi fattade i går ochvilka effekter det kommer aft få bl, a, på bruksorterna och även för företag iandra delar av vårt land. Det måste ändå förefalla vara en något konstig omväg,, att ena dagen skära ned resurserna för försvaret, vilketkommer att beröra företag och minska möjligheterna till sysselsättning påbruksorterna och andra ställen, för att tala om att subvenfionsvägenföra in samma pengar för atf upprätthålla sysselsättningen - detta särskiltseft i perspektiv mot det internafionella läget och mot det faktum att vi i denomorientering som vi fått i försvarsdebatten litet till mans konstaterar atf vimed den situation som landet befinner sig i kan få problem att satsatillräckliga resurser för att upprätthålla försvarskraften. Vi skall inte pådet sättet påskynda strukturomvandlingen, , Vi skall intepåskynda den genom att i politiken inom eft område rycka undan vissalivskraftiga och lönsamma sysselsättningsförufsäftningar för ett annat område. ELVERJONSSON (fp) replik: valde afttala om att vi "berövat" sysselsättning. Det är ingen värdigbeskrivning av utskottets hantering av detta ärende. Det gäller både HansGustafsson och de andra ledamöter som medverkat i detta betänkande - vare sigde tillhör majoriteten eller reservanterna. När det gäller de offentliga investeringarna är atf sägaaft det naturligtvis inte finns någon allmän negativism från regeringens ellermajoritetens sida. Detta gäller även den förra folkpartiregeringen. Låt migbara erinra om att man fidigarelade byggnader för SödraViken. Vålbergsskolan, Skogsbackeskolan, , Tvärudsskolan,Hagalundsskolan, och Säftraskolan, Det tycker jagar ettbra bevis för att regeringen har beredskap att gå in otn det behövs avsysselsättningspolifiska och andra skäl. Men vad vi vänt oss mot är att man skall gåin med ett regelrätt driftbidrag till landstingsverksamheten. Jag såg eft upprop fill alla värmlänningar, därdet står aft det i nu ligger ett förslag om aft staten skall gå inoch ge bidrag till landsfinget i för atf man skall kunna startabyggandet av sjukvårdsinrättningar fidigare än planerat. Om förslaget gårigenom skapas enligt uppropet tusentals jobb i länet. Det innebär naturligtvis,herr falman, att man skapar förväntningar, I den mån dessa förväntningar gåratt infria är det naturligtvis gott och väl, men hur går detta ihop medyrkandet i den socialdemokrafiska motionen och reservafionen? Där begärs nämligenatt regeringen skall fa upp överläggningar med företrädare för länslandsting om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar. Vill HansGustafsson ge ett besked om huruvida detta yrkande fortfarande gäller? Ellergäller det som man antyder i uppropet? Vilken funktion skulle eventuellaöverläggningar ha att fylla om de tusentals nya jobben är klara redan innanöverläggningarna kommit till stånd? F, ö, ställer jag mig frågande fill hurtusentals nya jobb skall kunna tillskapas på basis av de föreslagnafidigareläggningarna. På driftsidan räknar med en totalpersonalökning fram fill på högst 350 personer. Visst behövs det extraordinära insatser, och utskottet harvarit med om atf medverka fill en del sädana. Men det är vikfigt atf det blirlångsiktiga och framtidsinriktade investeringar. Det är därför vi säger ja tillsådana satsningar men nej till regelrätta driftbidrag. HANSGUSTAFSSON (s) replik: frågade om det fortfarande ärsamma framställning som gäller, dvs, att man skall uppta överläggningar medVärmlands läns landsting i syfte att pröva tidigareläggning av investeringaroch drift av landstingskommunala anläggningar. Ja, det är det! Det var, vad jagkan finna, precis samma formulering som användes när man fattade beslut ommotsvarande åtgärder i , vilka ledde till att så småningomanvisade - om jag minns siffran rätt - 500 milj, kr, för tidigareläggning avanläggningar i , Det är fråga om precis samma formulering som dengången. Såvitt jag förstår blev arbetsmarknadsutskottet vid det fillfället intesärskilt upphetsat av att formuleringen inte var tillräckligt preciserad närdet gällde atf i kronor och ören och anläggnings-mässigt ange vad som varavsikten. Syftet med överläggningarna fillsammans med är ju att fåfram en detaljredovisning av de landstingskommunala anläggningar som kan kommai fråga, deras sysselsättningseffekter och deras finansiering, säger vidare att det inte kan vara rimligtaft gä in med driftbidrag till landstingskommunala anläggningar. Mendriftbidragen har ju aldrig avsett något annat än att täcka de merkostnader somuppkommer därför att anläggningarna tidigareläggs. Det är inte fråga om någotlångsiktigt driftbidrag utan om atf klara tidigareläggningen av byggenska-pen. Frågan huruvida det blir 1 000 jobb eller infe är jag intekompetent att svara på, men jag vill ändå säga atf en byggnadsverksamhet t, ex,av den omfattning som det är fråga om i alldeles säkert, rned demultiplikatoreffekfer som byggnadsverksamheten har, koinmer att ge ett sådanttillskott av jobb. Vidare säger att jag har påstått aft man harberövat någonting, och han fortsatte med att säga att utskottetverkligen infe har gjort det. Men jag har infe heller påstått något sådant. Vadjag tyckte var att de riksdagsledamöter som varit med om att beröva Värmlanddet skatteutjämningsbidrag pä 24 milj, kr, som skulle ha, här har enchans att rätta till det genom att stödja förslaget om tidigareläggning avlandstingskommunala investeringar och om driflbidrag för merkostnader förenademed denna tidigareläggning. Till vill jagsäga att jag blir mer och merförvånad. Det kan väl inte vara så atf vi, om vi kan klara vårt försvarsmål meden 500 milj, kr, lägre kostnad än den som eljest skulle anvisas, ändå avsysselsättningspolitiska skäl skall anvisa också dessa 500 miljoner? Det måsteväl vara rimligt att då säga att vi kan klara vårt försvarsmål till en lägrekostnad och att vi använder de medel som blir över till att exempelvis byggasjukhem och andra vårdinrättningar och till att satsa på industri ochnäringsliv. Det måste väl vara en helt galen utgångspunkt för vårförsvarspolitik att den skall syfta till att upprätthålla anslagen ochsysselsättningen. Medlen skall naturligtvis användas där de gör den störstanyttan. Sedan kan vi diskutera hur stor omfattning försvaret skall ha för attklara målen för vår försvars- och neutralitetspolitik. Jag vill vidare för bekräfta att det varfråga om en efterhandskonstruktion så till vida att det hade bort redovisas iarbetsmarknadsutskottets betänkande att det fogats en reservation vidnäringsutskoltets betänkande, med det innehall som jag angivit. Vi borde kanskeha sett till aft det kommit med, men det har vi inte gjort. Jag har nuredovisat det fill protokollet i stället. vice talmannen anmälde atl och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. PAULLESTANDER (vpk): I motion 576 fas frågan om en utvecklingsplanför upp. Där ställs krav på åtgärder som efter en femårsperiodskulle leda fram till arbete åt alla i regionen liksom till service och en godmiljö även åt befolkning. Några grundförutsättningar för att uppnå dessa mål är attnian övergår till ett nytt sätt att se på våra problem, att man har en politiskvilja att genoin styrning av de statliga företagen och av de statligainsatserna lösa problemen samt att volymen på investeringarna drastiskt ökas.Dessa insatser måste också frikopplas från kortsiktiga vinstintressen ochräddhågade sidoblickar på eventuella störningar i marknadsekonomin. Vpk vill tillverka konstgödsel i , Råvarornaskulle hämtas i vårt eget län. Frän Aitikgruvans glimmer skulle kaliumframställas, Glirnmern kunde också utgöra bas för en aluminiurnframställning,Apatiten frän främst skulle ge fosfor och sällsynta jordartsmelaller.Kalksten finns i Norvijaure med flera platser. Svavlet kunde tas frånKaunisvaara, Kalken kunde hämtas från Lautakoski i , Ammoniak kunde fåsfrån koksverket vid i , I vill vi också bygga vidare på den tradition somflnns inom järn- och stålhantering. Vi vill förädla en ökande andel avjärnmalmen från malmfälten inom länet. Utgångspunkten för en stålpolitik förNorrbotten måste vara att satsa på både järn- och stålframställning fram tillhögförädlade produkter med en integration i verkstadsindustrin. Inom skogsindustrin vill vi ha en ökning avvidareförädlingen, en utveckling där inlandets sågtimmertillgångar förädlas iinlandet. , som den dominerande mark- och skogsägaren på mångahåll, kunde i ökad utsträckning köpa och driva sågverk. Långt gående förädlingoch långsiktig avverkningspolitik skulle kunna förenas i en sådan satsning.Metoder för ett högre utnyttjande av hela trädet kunde utprovas inom dennaintegrering. Inom jordbruket har omfattande utökningar och nysfartandeskett i , i många fall ett resultat av Norrboftensdelegationensarbete. Ytterligare insatser behövs, och eft kraftfullt stöd för markavvattningmåste komma till. Att minska oljeberoendet år en stor och viktig uppgift.Tillvaratagande av torv och skogsspill för energiändamål och som råvara förkemisk indusfri bidrar till att bredda basen för framtida utveckling. Ett direkt samband med industri- och råvarusatsningarnahar trafik- och fraktpolitiken. Kravet på satsningar på södra omloppoch står fast. Sjöfarten pä hamn måste tryggas. Tanken päatt avbryta bygget av från är närmast svagsint. Vi menar att det är en realistisk politik att utnyttjaNorrbottens fantastiska naturrikedomar. Men det får inte bli eft utnyttjandeunder vilka former som helst. En hög förädlingsgrad i alla led ger lägreråvaruförbrukning och mindre energiåtgång i relation till tillverkningsvärdet, I proposifionen ordas mycket om hur exporten skallstimuleras och hur man skall följa och bearbeta framtida marknader.Exportkrediter och handelsmöjlighefer ägnas ett betydande intresse. FörNorrbottens del vore ett specialstudium över tänkbara marknader på Nordkalottenytterst intressant. Politiska initiafiv i den vägen har tagits tidigare iArjeplogs kommun. Tyvärr har uppslaget inte bearbetats och någon sådan marknadsundersökningpågår inte nu såvitt jag vet. Utvecklingen av näringsliv måste alltsåbaseras på en planekonomi för länet. En ekonomi där spekulation och rovdriftersatts av eft långsiktigt uppbyggt näringsliv med målsättning att ge vårbefolkning jobb och inkomster. En inriktning som endast kan tryggas med ettavgörande samhälleligtinflytande över produktionen, Eft inflytande som är baserat på de anställdasvilja och behov. Det arbetande folket måste nu förenas, ta kamp för sinavillkor. Ett brett och skickligt planarbete måste syfta till genomförande föratf vara meningsfullt. Den grunden för utvecklingen kan vi endastlägga om vi bryter storfinansens välde. Vi kan infe lura kapitalet. Vi kan intelura kapitalisterna. Vill vi ha bröd, vill vi aft tekniken skall användas förmänniskornas behov, då måste vi också ha makt. Vi måste förenas på klassmässiggrund. Vi måste göra upp med klassamarbetet pä alla plan. Vi måste ta strid omproduktionsmedlen, om produktionens inriktning och innehåll. Vår nations ochvårt folks ekonomi och levnadsförufsäftningar är beroende av denna kamp. Var står då socialdemokraterna i denna enhetsprocess? Nimåste överge klassamarbetet.