prot · G309155 · 1979-12-31 00:00:00 — hette det att manväntade på att barnsäkerhetsutredningen skulle bli färdig. är utredningenfärdig, och den har kommit fram till samma saker som vpk-motionen tar upp. Då hittarutskottet på en annan förevändning för att slippa ifrån ansvaret förförebyggande av barnolyckor. Vi kommunisterna menar att det inte ärförsvarbart med en skyddslag för barnsäkerhet, som inte fungerar för denstörsta delen av vårt bostadsbestånd. Därför är det nödvändigt attlagstiftningen får en retroaktiv verkan, och därför yrkar jag bifall tillmotionen 533, Jag vill sedan övergå till att tala om detnödvändiga i att reservera mark för barnomsorgens utbyggnad. Det var inte mångaår sedan vänsterparfiet kommunisterna, och centerpartietreserverade sig mot socialdemokrater och moderater i socialutskottet för attmark skulle reserveras för barnomsorgen. När det sedan blev en borgerligregering, svek man det kravet och den reservationen. Regeringen har tillsattolika utredningar för att kartlägga varför barnomsorgen inte byggs ut i kommunernasom den skall enligt femårsplanen. Svaren man fått från kommunerna är för det första att detsaknas resurser att bygga ut - det fattas pengar - och för det andra att detfattas mark, framför allt i tätortskommunerna förstås. Att det fattas mark ärden andra i storieksordningen av orsakerna till att utbyggnaden hindras av rentpraktiska förhållanden. Det finns omkring 1,5 miljoner barn i åldrarna ,180 000 av dem har plats på daghem eller fritidshem och ytterligare 100 000 har plats i 152 familjedaghem. Det innebär att 1,2miljoner barn saknar plats. När anslöt sig till regeringens överenskommelsemed Kommun- Nr 155 förbundet om att bygga 100 000 platser i daghem och 50t)00 i fritidshem fram den till . var det bara vänsterpartietkommunisterna som hade en annan Vimenade att den överenskomna utbyggnadstakten var alldeles för -- låg föratt man inom rimlig tid skulle få en acceptabel utbyggnadsnivå. Vi ville Planläggning och att det skulle byggas 250 000 platser. Nuvisar det sig att byggande ni. m. inte ens de 150 000 platserna kommer attklaras, och ett av skälen är att det fattas mark att bygga barnstugorna pä. För att få en stadsplan godkänd måste manreservera mark för bilarnas parkeringsplatser- 1,2 parkeringsplatser för varjelägenhet. Det innebär att det avsätts per lägenhet fördetta. För barnens behov av barnomsorg behöver man inte avsätta en enda kvadratmeter. I jämförelsen mellan barnen och bilarna förlorar barnenstort. Det är viktigt att avsätta mark för parkering men inte förbarnstugor-det är tydligen så man resonerar, och så resonerar civilutskottetockså. Det är ett gammalt vpk-krav att mark skall reserveras förbarnstugorna. Redan barnstugeutredningen föreslog detta, men markreservationsförslagettogs inte upp i propositionen om förskoleverksamheten. Enigheten har varit stori om att det behövs markreservation för barnstugorna - för bara någraår sedan gick kommunisterna, och , som jagsade tidigare, samman i en reservation som just krävde att mark skulle avsättasför barnomsorgens behov. Det kravet har både och släppt iolika omgångar. Jag tycker att särskilt har svikit stort i denhär frågan, speciellt som han har haft möjlighet att agera iregeringsställning. Att jag anklagar just honom beror på att han var en av demsom tog upp frågan i den reservation jag nämnde. Där ser man hur lätt detär att springa ifrån tidigare utfästelser. Man får inte mycket förtroende förett sådant handlande. När dessa krav nu ställs från vpk ensamt, har utskottetslagit ifrån sig med hänvisning till bygglagsarbetet. finns den nyaPBL-utredningens förslag, och den utredningen har inte alls tagit upp dennafråga. Det enda som står i betänkandet är att det skall finnas tillräckligt medutrymme för lek, motion och andra fritidsaktiviteter och tillräckligamöjligheter till samhällelig och kommersiell service. Inte något som förpliktartill reservation av mark för barnstugor finns med. Jag har lusläst texten föratt förhoppningsvis hitta en sådan passus. Det finns, herr talman, med andra ord all orsak i världenatt bifalla kommunisternas krav om markreservationför barnomsorgen. Så en sista sak, I utskottsbetankandet hänvisas också tillplaneringsgruppen för barnomsorg och vad denna grupp inom socialdepartementethar gjort. Just i denna utredning konstateras att bl, a, bristen på markstoppar utbyggnaden av barnomsorgen. Jag yrkar bifall till kommunisternas motion 13 Nr 155 (): Onsdagenden Herr talman! Anledningen till attjag tar till orda är närmast att de södra 28 maj1980 fjällområdena hnr nämnts här idiskussionen. Jag vill i anslutning därtill nämna att folkpartiregeringen påpekade att det behövdes en bättre planering Planläggningoch \ dessa områden, och det gäller då , I kompletterandebyggande m. rn. skrivningar har uttalats att detta med tanke påsysselsättningen inte skall tolkas sä att man skall införa något totalstopp förutbyggnaden, talar om att kommunerna i de södf afjällområdena står maktlösa. Jag vill tillbakavisa detta. Jag sitter méd ilänsstyrelsen för , och jag vet att man där gör allt föf attuppnå balans mellan önskemålet att få en planläggning och strävandena ätt gemänniskorna i dessa områden, som ju är glesbygdsområden, sysselsättning. behandlades ett ärende som gälldeGranfjällsstöten - jag var visserligen inte med i själva debatten, men väl iförberedelserna för behandlingen av frågan. I det fallet gick länsstyrelsentillväga på det sättet att den gav ett tillstånd för utbyggnad ,men man sade att ytterligare dispens icke skulle ges förrän en riktig planeringav området åstadkommits. Jag tror alltså att i har dehär frågorna under kontroll, Ärdet något jag personligen är oroad över, så ärdet att man kanske är alltför restriktiv i den , vilket kaninnebära att detta får återverkningar på sysselsättningen. Det är nämligen såatt man inte bara kan omplacera folk och flytta dem från fjällbygden till t, ex,eller Faluregionen, De som har sin arbetsplats där uppe vill gärnafortsätta att arbeta i sin hembygd, och jag tror att man måste ta hänsyn äventill detta. Jag ber att få yrka bifall tillcivilutskottets hemställan på alla punkter, (vpk) replik: När går in i debatten ochförsvarar sitt fögderi i de södra fjällområdena, så har han kanske inte heltrent mjöl i påsen. Som lekman i i försvarar han denpolitik man för där och som går ut på att man tillåter en exploatering . Han är naiv nog att tro att man skall riva ner den härstugbyn och att exploateringen därmed skall upphöra. Han väntar alltså på enplanering som nog lär dröja, eftersom vi nu har hört att väntarpå sina utredningar, och civilutskottet och vill tydligen inte göranågonting. Men, , i kommun är det kris. Det ärkris eftersom de flesta byggjobbarna dras till de södra fjällområdena. Det är brist på byggjobbare i den centrala delen av kommunen. Det borde ju veta som bor i det här området. Dessutom satsar de stora byggföretagen på det södra fjällområdet, och det har kommunen ingen som helst möjlighet att stoppa. Det är dit som penningströmmen går. Kommunen skulle verkligen behöva satsa på åtgärder som löser sysselsättningsproblemen så att 154 byggnadsarbetarna i de centraladelarna av kommunen kan bo kvar där. behövskraftåtgärder, , så att slipper fatta sådana Nr 155 härbeslut, som jag vill beteckna som idiotiska. Jag vill tillägga att den tjänstemänneni var emot beslutet, så det var lekmannapoliti- kerna somi det här fallet tydligen kände ett tryck från de penningstarka Planläggningoch byggande m. m. BERTILDAHLÉN (fp) replik; Jag vill inte beteckna de av länsstyrelsenfattade besluten som idiotiska. Bakom fanns det ett starkt önskemål. Fråganbordlades nämligen en månad tidigare, och det fanns ett mycket starkt tryckfrån kommun att få den här möjligheten, I bakgrunden fanns det ettrederi som kunde marknadsföra stugbyplatserna. Det är sant att det byggs så att det finns storamöjligheter att riva. Jag tror att vi skall kunna lösa problemen i de södrafjällområdena och att vi inte befinner oss i en så stor kris. Men det är nogatt skjuta över målet, om man. som vpk föreslår i motionen, vill stoppa alltbyggande i fjällen, såvida inte stommen är uppe. Jag tycker att detta är att tatill mycket drastiska metoder. Däremot håller jag med om attvi bör hålla ögonen på de här sakerna, så att det blir en vettig planering.Även om det har verkat ovänligt här , vill vi hälsa alla turistervälkomna till , På den punkten tror jag att och jag äröverens. (vpk) replik: Ett rederi med stora pengar var motivet förBertil när beslutet fattades i , vilket framgick av detsenaste inlägget. Beträffande vpk-motionen vill jag säga att vi önskar ettuppehåll med byggandet för att man skall kunna få en ny planering.Så förhåller det sig med vpk-motionen, () replik: Jag anser inte att detär fel att ett rederi är med i bilden, eftersom vi i behöver allt stödför att få turismen att klaffa. Vi har ett bolag som driver detta, men allalandskap konkurrerar ju med varandra, och kan vi få hjälp med marknadsföringenär vi tacksamma för det. TORECLAESON (vpk): Jag har begärt ordet med anledning av vadcivilutskottets ordförande sade i sitt anförande. Jag skall kanske först erinra om att i enreplik till i det ärende som tidigare behandlades sade atthon läste propositionen om ändring i byggnadslagen som en viss potentat läserBibeln, För min del kan jag bara konstatera att inte är sämre idet fallet. Han har nämligen gjort precis likadant. När vill göra gällande att vad jag sade ien debatt i när det gällde fysisk riksplaneringpå något sätt skulle stå i ett motsattsförhållande till vad sagt i debatten i Planläggning och byggande m. rn. kväll eller till innehållet i den motion som behandlas harhan fel. Han måste också vara medveten om detta. Jag vet inte om det här är ett led i en strävan att påallt sätt försöka misstänkliggöra de vpk-förslag eller de vpk-motioner somkommer. Men jag vill gärna säga att jag tycker att det är ett osnyggt sätt attagera på. Eftersom jag inte alls känner igen vad som sades, hämtadejag protokollet från den 11 decemeber 1979. uttalade jag migom den fysiska riksplaneringen och dess fortsättning. Detta skedde i anslutningtill att moderata samlingspartiet ville sätta stopp för arbetet med den fortsattafysiska riksplaneringen. Jag invände då att motiven för en fysisk riksplaneringfortfarande är mycket starka och att det därför finns skäl att fortsättaarbetet med denna. Vidare framhöll jag att det inte fanns någonting som sadeatt man skulle kunna avsluta det hela utan menliga följder. Beträffande fråganom fysisk riksplanering yttrade jag följande; "Den proposition somriksdagen har att ta ställning till på detta område innehåller väsentligainslag av betydelse för den fortlöpande fysiska riksplaneringen." Sedanövergick jag till att tala konkret om frågan om vattenkraftsutbyggnaden,närmast utbyggnaden av . Vi hade nämligen fått vpk-motionenbifallen av civilutskottet. Jag har velat göra det här inpasset, inte därför att jag ärspeciellt känslig när jag blir åberopad felaktigt på det sätt som KjellMattsson har gjort i debatten, utan därför att jag och mina partikamrater harkunnat märka att det så att säga finns en trend, att man alltmerbörjat söka misstänkliggöra vpk-motioner och vpk-förslag på olika sätt. Vikommer självfallet att fortsättningsvis vara uppmärksamma på sådana tilltag. () replik: Egentligen läste upp ett intygpå att jag citerade rätt när jag sade att han i debatten anförde attpropositionen innehöll väsentliga inslag av betydelse. Det kasserade jag in somett stöd från vpk:s sida för den uppläggning som vi då gav åt arbetet med denfortsatta fysiska riksplaneringen. När jag sedan lyssnade på argumenteradehan för vpk-motionen genom att göra gällande att riktlinjerna förden fysiska riksplaneringen inte alls dög. Det våren mängd av andra åtgärder avförbudskaraktär som skulle inforas-och det är någonting som går utöver vad vivar överens om . Det kanske inte är något direktmotsatsförhållande, men yrkandena i vpk-motionen är alltså helt andra ochmycket längre gående än det uttalande om stöd för principerna i den fortsattafysiska riksplaneringen som jag citerade från anförande idecember. TORECLAESON (vpk) replik: Helt kort vill jag bara notera att KjellMattsson nu har erkänt att det som jag sade i debatten inte står imotsättning till innehållet i den vpk-motion som behandlas eller till det somLars-Ove sade. Jag noterar det med tacksamhet. () replik: Jag förstår inte riktigt var fårsin argumentering ifrån. Jag har bara konstaterat att vpk i dagställer en hel del yrkanden som de inte ställde , yrkanden sominte är förenliga med den fysiska riksplaneringen utan som innebär ett direktingrepp i de kommunala planeringsomgångar som vi nu har och i det system som vianvänder. Man menar alltså från vpk;s sida att det inte räckermed de riktlinjer som vi antog utan att de är verkningslösa ochatt man måste gå längre- det måste väl vara ett riktigt konstaterande, förannars förstår jag inte varför man väckt motionen. Planläggning och byggande m. m. TORECLAESON (vpk) replik: Det kan möjligen bero på att vi dag behandlaren annan fråga än vi gjorde . Då behandlade vi inte frågan omspekulation i fjällvärlden och andra fritidsområden här i landet och förslag omhur sådant skulle kunna motverkas. Det har vi behandlat här . I mitt inledningsanförande uttalade jag minförvåning och besvikelse över att inte ens numera tycks ansluta sigtill de krav som man stod bakom i folkomröstningskampanjen. För att möjliggöraett snabbt genomförande av den nya energipolitiken fanns det i den avvecklingsplansom linje 2 förde fram och som stod bakom en rad uttalanden meddirekt anknytning till de frågor vi behandlar , bl, a, det mycket konkretakravet att plan- och bygglagstiftningen skall anpassas till höjdahushållningskrav och till ett behov att snabbt få fram alternativauppvärmningsformer, i betänkandet säger man. i direktstrid med detta krav - och det står bakom: "Även enligtutskottets mening är det inte aktuellt" - inte aktuellt, alltså -"att tillföra det fortsatta beredningsarbetet" - med plan- ochbygglagen - "detaljregler" - som man alltså kallar den nyaenergipolitiken -'" om hur den ena eller den andra faktorn skall slåigenom som ett planeringskrav." När sedan en representant för folkpartietbegärde ordet trodde jag det var för att deklarera att man står fast vidfolkomröstningsresultatet och vid den linje som man stod för i folkomröstningskampanjen. Jag måste, herr talman, avsluta mitt inlägg i den härdebatten med att med stort beklagande konstatera att så inte tycks vara fallet.Då finns det ingen garanti för att de här kraven genomförs- med mindre än attvi får majoritet för dén socialdemokratiska reservationen här . Planläggning och byggande m. m. KERSTINEKMAN (fp): säger att hon är besviken påfolkpartiet, som inte stöder socialdemokraterna i de här energipolitiskafrågorna. Men, , det är väl egentligen vi som skallvara besvikna på socialdemokraterna. När det gäller energipolitiken harregeringen lagt fram en proposition som bygger på de utfästelser som vi gjordei linje 2 och som vi kämpade för. Det har inte hindrat socialdemokraterna frånatt motionera även mot den propositionen. Men detta kommer vi tillbaka till . Vi kan naturligtvis föra en debatt om del här i kammaren . menjag tror inte det skulle tjäna mycket till. Vad gäller dagens frågor har de krav som ställts imotionen redan tillgodosetts. Vi har ett arbete som pågår i många olika organ,och vi tror på det arbete som pågår. Att inte gör det ärnaturligtvis tråkigt, eftersom själv sitter med i en del av deorganen och arbetar där. Jag tror inte att det för debatten något vidare framåt ochinte heller att det gör kammarens ledamöter så mycket gladare, om vi fortsätterden här debatten längre och fortsätter den också. Vi har alltså enenergiproposition och vi har ett arbete som pågår i en mängd organ som ärtillsatta av riksdag och regering: vi har stadsförnyelsekommittén, vi harfritidsboendekommittén och vi arbetar med den fysiska riksplaneringen. Därfinns riktlinjer, och man arbetar där för att komma fram till regler som skallgöra att energipolitiken och det vi kämpade för i linje 2 skall förverkligas. BIRGITTADAHL (s): På den här punkten har fel. Det är ju så att vi har den här punkten i linje 2:savvecklingsplan av det sakskälet att det nu aktuella förslaget till plan- ochbygglag icke tillgodoser de krav vi måste ställa, om vi skall kunna klara attutveckla det nya energisystemet. Den proposition som regeringen har lagt fram i vår innebäri långa stycken ett fullföljande av linje 2, men icke på denna punkt. Här finnsdet inte ett enda sakligt förslag. Man hänvisar till kommande propositioneroch, för förberedelserna, bl, a, till energihushållningsdelegationen. Men denhar ännu icke med ett enda ord behandlat de här frågorna. Därför vet jag inte.herr talman, om argumentation här grundade sig på bristandekunskap - jag får hoppas det, därför att det andra alternativet ur sakligsynpunkt är sämre. Jag hoppas att den inte byggde på brist på vilja. Ni har fel, och ni har fortfarande chansen att erkännadet. Jag är angelägen om att vi skall kunna arbeta tillsammans för ettfullföljande av folkomröstningsresultatet på det här området också, men dåduger inte de förslag som föreligger - de räcker inte till. Då hjälper detinte med det arbete som pågår i andra utredningar, vilkas förslag inte blirfärdiga , när skall ta ställning till meradetaljerade förslag om energihushållning och till den nya . Det finns inga braförslag på det området , och därför behövs det riksdagsuttalande som vibegär. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 585 av m, Ar i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad, Sedan Lars-QveHagberg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkande 31 mpm, 1 och2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion 585 av m. fl, i motsvarande Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen, begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat, Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 302 Nej = 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Planläggning och byggande m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av Per m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med gyervägande ja besvarad, Sedan !begärt votering upplästes och gfidkändes följande voteringsproposition; @en som vill att kammaren bifaller civilutskgttetshemställan i betänkande 31 ffiom, 6röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation§n sv PerBergman m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklardgs fle,i'.t,alet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträT ning verkställdes votering med omröstningsapparat,penna omröstning gav följande resultat; Ja - 160 Nej - 159 Planläggning och byggande m. m. Mom. 7 och 8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 453 av m, fl, och 1498 av BonnieBernström och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkande 31 mom, 9röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 453 av m, fl, och 1498 avBonnie och , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 583 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkande 31 mom, 13röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 583 av , fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 302 Nej - 17 Mom. 14 och 15 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §3 Barnomsorg m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:46 med anledning av i propositionen 1979/80:100 gjordaframställningar inom verksamhetsområde såvitt gällerbarnomsorg m, m. jämte motioner. TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 1 (Bidrag till driften av förskolor och fritidshem)Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 8 () underpunkten D 3 (s. 81-83) såvitt här var i fråga föreslagit att delsanta inom upprättat förslag till lag om ändring i lagen omfinansiering av statsbidrag till förskole- och fritidshemsverksamhet, dels tillBidrag till driften av förskolor och frifidshem för /81 anvisaett förslagsanslag av 3 . 1 detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:282 av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 2) hemställts att till Särskilda insatser för förskolan() för /81 anvisade ett reservationsanslag av50 . 1. beträffandeanslag till särskilda insatser för förskolan att skulle avslåmotionen 1979/80:282 yrkandet 2, 2. beträffandesocialavgiftens storlek att med anledning av regeringens förslagskulle anta vid betänkandet som bilaga fogat förslag till lag om ändring ilagen (1976:381) om barnomsorg, 3. beträffandemedelsanvisningen att till Bidrag fill driften av förskolor ochfritidshem för /81 anvisade ett förslagsanslag av 3 430 000 000kr. Barnomsorg m. m. Reservation hade avgivits beträffande anslag tillsärskilda insatser för förskolan av , , , , , och (alla s)som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:282 yrkandet2 till Särskilda insatser för förskolan för /81 under femtehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . II protokoll1979/80:154-155 Nr 155_ Punkt 2 (Bidrag till hemspråksträning i förskolan) den Regeringen hade under punkten D 4(s. 83 och 84) föreslagit att ''" bidrag tillhemspråksträning i förskolan för /81 anvisa ett " förslagsanslag av . f 1 I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:497 av (vpk), vari hemställts 1. attriksdagen uttalade att det borde införas en skyldighet för kommunerna att ordna modersmålsträning (hemsprå.ksträning) för alla invandrarbarn i förskoleåldern, 2. att beslutadeatt anslaget under D 4 Bidrag till hemspråksträning i förskolan höjdes med . för att möjliggöra att samtliga invandrarbarn i förskolan, oavsett ålder, skulle kunna omfattas av verksamheten och att viss uppsö kande verksamhet bland invandrarbarn som ej fanns i samhällets barnom sorg kunde påbörjas. 1. beträffandefrågan om kommunernas skyldighet att ordna hemspråksträning att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:497 yrkandet 1, 2. beträffandemedelsanvisningen att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionen 1979/80:497 yrkandet 2 till Bidrag till hemspråksträning iförskolan för /81 anvisade ett förslagsanslag av . Det är ett mycket begränsatbarnomsorgsbetänkande som vi har att behandla . Barnomsorgens framtidautbyggnad och vissa kvalitetsfrågor inom barnomsorgen kommer att behandlas avriksdagen .