prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — Som exempelkan nämnas att den norska motsvarigheten till LO har en kollektiv försäkringför sina medlemmar, i vilken ingår även hemförsäkring. Någon motsvarighet tilldetta finns som bekant inte i . Utöver dessa skillnader finns det ocksåolikheter i lagstiftningen rörande tillsynsmyndigheten, i . Jag har här särskilt velat betona hur utvecklingen i våranordiska länder skiljer sig åt när det gäller försäkringsverksamhet ochförsäkringsvillkor. Detta med tanke på vad som sägs i motionen 63, nämligen:"Vi har sålunda f. n. en nära nog fullständig nordisk rättsgemenskap pådetta viktiga fält." är detta en sanning med modifikation. I denrnån det går att tala om nordisk rättsgemenskap, så är det på en nivå som hörhemma i en gången fid. I motionens mer historiska avsnitt redovisas hurförsäkringslagstiftningen växte fram , men det framhålls ocksåatt nämnda lagstiftning i de nordiska länderna i stort settförblivit oförändrad. Det är inte enbart i som det råder en bristpå överensstämmelse mellan lag och verklighet. Motionen tjänar i detta avsnittsom ett starkt stöd för en reformering av lagstiftningen. Det talas där om altSverige i och med att denna proposition läggs fram lämnar den nordiskarättsgemenskapen. Jag kan inte dela denna uppfattning. Av vad jag harsagt framgår klart, att det pä detta område f. n. bedrivs ett intensivtutredningsarbete och att regelbundna kontakter mellan de nordiska länderna ägerrum. Jag skall avsluta delta avsnitt med att hänvisa till altvår nuvarande justitieminister den 1-den 2 november 1979 redovisat frågan vidett gemensamt möte mellan de fyra justitieministrarna och Nordiska rådetsjuridiska utskott. Sammanfattningen av denna redovisning överensstämmer medvad utskottet skriver i sitt betänkande, att del är stora och väsentliga delarav utredningsarbetet som återstår att behandla, alt detta arbete naturligtvisskall bedrivas i nordiskt samarbete samt alt det finns goda förutsättningar attkunna bibehålla den nordiska rättsgemenskapen när utredningsarbetet i sinhelhet är slutfört. Jag skall därefter gå över till att något kommenteramotionen 82. I denna motion av m. fl. yrkas att propositionenskall avslås. Motionärerna ifrågasätter lämpligheten av en delreform på dettaområde . Med anledning av det vill jag särskilt framhålla att redan idirektiven till utredningskommittén angavs att kommittén skulle lägga framdelförslag. kan vi alltså konstatera att utredningen har följt sinadirektiv. Folkpartiregeringens överväganden ledde också till att man lade framen proposition för . konstaterade för sin del att detförelåg ett behov av ändrade regler på konsumentförsäkringsområdet. I dagskriver lagutskottets majoritet att det finns ett uppenbart behov av sådanaändrade regler. Nr 56 Dessutom säger utskottet att detföreligger elt klart uttalat behov av en Tisdagenden lagstiftning som stärkerkonsumenternas ställning gentemot försäkringsbo- 18december 1979 lagen och att lagstiftningen bör moderniseras, har i sitt tidigare inlägg här sagt att vi gott kunde vänta några är för attdå få en samlad lösning. På den punkten måste jag anmäla en annan uppfattning. Min uppfattning är att detta ärende totalt är sä stort,att det är nödvändigt att lägga fram förslag till delreformer. Skulle vi väntaett antal är, skulle det få konsekvenser för konsumenterna som inte vorelyckliga. Jag konstaterar också alt de storalöntagarorganisationerna tillstyrker förslaget om att det nu skall genomförasen delreform i . Jag vill tilliigga att även om företrädare haravgivit ett särskilt yttrande, så ifrågasätter de inte behovet av en ändradlagstiftning, vilket jag här noterar som positivt. är ensamma i sinuppfattning att propositionen bör avslås, I motionen 82 talas det dessutom mycket omkostnadsaspekterna, att premiehöjningarna nu skulle bli så stora genom attdenna nya konsumentförsäkringslag införs, att det skulle få svåra socialakonsekvenser. Det är naturligtvis en svår uppgift att exakt beräknakostnaderna i fortsältningeri. Det är även en svår uppgift förförsäkringsbolagen. Men jag vill påminna om alt det har bedrivits ett närasamarbete mellan departementets företrädare och försäkringsbolagensföreträdare när propositionen har utarbetats. Vad man kommer fram till när man studerar detta lagförslagär att det är praxis sorn nu inarbetas i lagen, Lagen kommer i takt rnedutvecklingen. Det är svårt att förstå att en sådan relativt blygsam reformskall få så stora ekonomiska konsekvenser på premierna som man vill göragällande i motionen 82, Jag tror det finns all anledning att här se tiden an och inte förstora upp de svårigheter som man tycker sig se. När jag hör motiveringar får jag ibland ettintryck av alt han har förlorat sig i detaljer, att han inte längre ser denstora frågan i detta lagförslag, nämligen all stärka konsumenternas ställning.Min uppfattning är att det är bra att nu kan besluta i denna fråga. Jag vill tillägga att utredningsarbetet i den svenskakommittén fortsätter. Nästa betänkande från kommittén kommer säkerligen attomfatta personförsäkringar, och inom en rimlig tid skall vi kunna behandla defrågorna här i . Med hänvisning tillvad jag här har sagt ber jag all få yrka bifall fill utskottets hemställan. JOAKIMOLLEN (m) replik: Låt mig till en början säga att det var braalt utskottets ordförande sä utförligt uppehöll sig vid det nordiskarättssamarbetet. Det får väl ändå tas som ett uttryck för intresse för densaken. Att vi sedan har olika uppfattningar om i vilken utsträckning det ärrimligt och bra att i det här sammanhangetbevara den nordiska rättslikheten är en annan sak. Sedan, herr talman, får det kanske bli slut på berömmet,från mig åtminstone. säger att jag förlorar mig i detaljer.Men är det en detalj om det här förslaget - genom ökat slarvutrymme, genomminskade möjligheter att beivra försäkringsbedrägerier - medför att de fårpremieökningar på 10 eller 20 eller kanske ? Departememntet säger ,men försäkringsbolagen säger . Är det en detalj för försäkringstagarna? Ärdet nordiska rättssamarbetet en detalj? Är det en detalj när vi moderater sägeratt det är viktigt att inte hålla på att ändra lagar och otid, så attkonsumenterna, som ju måste kunna få en rimlig chans att veta vad de har förrättigheter och vad de inte har för rättigheter, får möjlighet att följalagstiftningsarbetet på det här området? Är det bara detaljer? När utskottets ordförande här talar om hur nödvändigt detär att reformera lagen framhåller han att den nuvarande försäkringsavtalslagenär gammal. Javisst, det säger alla, men vi håller ju också på att reformerahela det här området. Jag vill gärna än en gång understryka att vi moderateranser det angeläget att reformera sådana rättsområden i ett sammanhang just avrättssäkerhetsskäl. Vi vet att det i den praktiska tillämpningen leder tillsvårigheter, inte bara för juristerna, domstolarna osv,, utan för människorna,när man får nya regler och skall anpassa sitt handlande till att ändradeförhållanden gäller. Dessutom är det på det viset - och det sägs klart avutskottet - att det inte föreligger några påtagliga missförhållanden påområdet. Man kan verkligen mot den bakgrunden undra om det inte vore skäl attvänta ett tag till med att reformera det här området. Att man en gång i någradirektiv har skrivit in att man skall reformera det kan inte rimligtvis varadetsamma som att skall vara bunden vid att också genomföra reformen,när man ser vilket förslag som är lagt. Får jag bara, herr talman, avsluta anförandet med attställa tre frågor till : 1, Kan LennartAndersson närmare redogöra för de omfattande kontakter som enligt vad hansäger har förevarit mellan försäkringsinspektionen och departementet vidframräknandet av premiehöjningarna? 2, Kan LennartAndersson garantera att det inte blir fråga om större premiehöjningar än maximalt10 %? 3, Är LennartAndersson beredd att ta ansvaret - han berörde inte den frågan med ett enda ord- för att detta kan leda till att ytterligare försäkringstagare - och sannoliktinte de rikaste - ser sig föranlåtna att helt upphöra med att teckna nödvändigaförsäkringar? LENNARTANDERSSON (s) replik: säger att det inte finns någrapåtagliga missförhållanden . Då måste jag tydligen konstatera att JoakimOllen har missat hela den pressdebatt som har pågått under det här året om hursvårt det är för konsumenterna att skaffa sig överblick över försäkringsom- 3 protokoll 1979/80:56-57 rådet ochavgöra vilka försäkringar som är bäst i varje enskild situation och vilka bolagsom kan erbjuda de bästa försäkringarna. Den allmänna debatten om konsumenternas svåra situationledde också fram till att vi fick en motion om denna fråga alt behandlahär i . Det lagförslag som vi nu behandlar innehåller också en punktom bolagens information till konsumenterna för att ge dessa en bättre överblicköver försäkringsområdet. Av tidsskäl skall jag stanna här när det gäller dennasak. Sedan fortsätter att tala om att premiernakommer att öka så kraftigt. Vi har från utskottets sida konstaterat att de kalkylersom föreligger naturligtvis inte är i detalj underbyggda. Men inte hellerförsäkringsbolagen har vid hearings i utskotlet kunnat påvisa att de harkalkyler sorn är i detalj underbyggda. Det var därför jag tillät mig konstateraatt det är svårt även för försäkringsbolagen att beräkna kostnaderna. Vi måstehålla i minnet att försäkringspremierna visserligenstigit myckel kraftigt men att detta beror på en rad andra faktorer. Det är defaktorerna vi skall hjälpas åt att bekämpa, nämligen försäkringsbedrägerierosv. Det är där vi måste sätta in vårt huvudsakliga arbete i fortsättningen.Jag har fortfarande mycket svåri: att tro att själva införandet avkonsumentförsäkringslagen skall behöva medföra så kraftiga premiehöjningar somJoakim Ollen talar om. Här har departementets företrädare ochförsäkringsbolagen litet olika uppfattningar. Det finns all anledning att följautvecklingen på detta område. Men jag tror inte att vi på något sättbehöver måla i svarta färger och misstänkliggöra, utan jag ser fortfarande denhär lagen som en tillgång för konsumenterna. JOAKIMOLLEN (m) replik: slår i ett par avseenden inom inte vidöppna dörrar så dock dörrar som står rätt kraftigt på glänt, när hanhänvisar till den pressdebatt som förts. Jag har sagt att den - och det trorjag att vi är ganska överens om - har gällt möjligheterna förförsäkringstagarna att göra sina rättigheter gällande. Det är en fråga sompraktiskt taget inte alls berörs av den nu föreslagna lagen. Däremot harlagutskottet tidigare berört den frågan, exempelvis i samband med behandlingenav ett förslag om rådgivningsbyråer för försäkringstagare. Den fråganbehandlade vi under föregående , bl. a. på grundval av ensocialdemokratisk motion, nämligen en motion av . I det avseendet ger den nu föreslagna lagen inga nämnvärdaförbättringar, I fråga om informationen gäller samma sak. Där kan mangöra förbättringar - och det har jag sagt att man bör göra - men det bör ske isamband med en total översyn av försäkringsavtalsområdet. Sedan åter till frågan om kostnaderna - dessa är ju i dethär sammanhanget väsentliga. Det är alldeles uppenbart att om man skall räknaom ökade risker direkt i högre , så måste ett ökat slarvutrymme, något som obestridligenblir följden av det här lagförslaget, leda till högre . Likaså är detuppenbart att minskade möjligheter att beivra försäkringsbedrägerier ledertill högre kostnader. Enligt min uppfattning är detta "förmåner" sominte kommer den genomsnittlige konsumenten till godo. Däremot får han eller honvidkännas högre . Enligt min uppfattning har man inomdepartementet gått alldeles för lätt förbi frågan om de kostnadsmässigaeffekterna av det här förslaget. Jag vill återigen fråga om till några beräkningar som vi inte känner till och som styrkeruppgifterna från departementet. Såvitt jag vet har man frånförsäkringsinspektionens sida inte gjort några sådana här beräkningar påuppdrag av departementet, och det är allvarligt. vill jag än en gång säga att jag tycker att detär rimligt att utskottet säger något klart om de försäkringstagare som kanske iframtiden inte blir försäkringstagare av det skälet att de inte anser sig haråd att teckna försäkringar. Är inte detta ensocial följd av det här förslaget som vi borde ha anledning att ta allvarligtpå? LENNARTANDERSSON (s) replik: säger gång på gång att vi bordevänta med den här reformen och se tiden an tills vi kan få göra enreformering av hela försäkringsavtalslagen pä en gång. Han säger attvi inte skall hålla på och ändra lagarna alltför ofta, för det kan få svårakonsekvenser för medborgarna ur rättssäkerhetssynpunkt. Men emellanåt, när vihar haft mycket stora lagförslag att behandla, hör man litet annorlundatongångar. Det frågas då om detta har varit den allra bästa lösningen. På det här området, som är rätt komplicerat och mycketomfattande, tror jag att den rätta vägen är att ta olika delförslag i ställetför att vänta och få ett mycket omfångsrikt nytt lagförslag. Skulle vigå på den senare vägen, skulle det troligen bli mycket svårare att informeramedborgarna om innehållet i det nya förslaget. Även ur informationssynpunkt trorjag att det ligger mycket i att vi på detta område bör genomföra ett antaldelreformer. Det är min uppfattning att vi i sak inte behöver förloranågonting. I stället tror jag att vi kan vinna erfarenheter och om några ärkomma fram till en slutlig lösning som alla kan omfatta. Vi är eniga om att det verkligen finns ett mycket stortreformbehov på detta område. Felet är inte att vi lägger fram delförslag. Feletär egentligen att dessa förslag inte kommit fram än nu -1979, Utvecklingen på det här området har varit så oerhört snabb att lagen harblivit helt ofidsenlig, och behovet av en modernisering av denna lag harförelegat mycket . Det är därför som jag hälsar med tillfredsställelse attförslaget nu äntligen finns på bord. När det gäller premierna sade jag inte något omförsäkringsinspektionen. Vad jag sade i mitt inledningsanförande var att detunder utarbetandet av proposifionen har förekommit samarbete mellandepartementet och försäkringsbolagens företrädare. Jag hävdar fortfarande attvi inte skall hålla på och Det finns så mycket positivt i det här lagförslaget, och det är detsom vi skall ta vara på. I folkpartiregeringens proposition 1979/80:9och i lagutskottets betänkande 1979/80:18 föreslås att försäkringsavtalslagenpå ett viktigt område skall ersättas av en särskild konsumentförsäkringslag.Förhållandet mellan försäkringsbolagen och försäkringstagarna regleras, somflera talare har sagt, f. n, försäkringsavtalslag. Det är således enöver lagstiftning, som delvis moderniseras påkonsumentförsäkringsområdet. Vi anser inom att detta är ennödvändig och viktig reform, Lagen syftar till att ge konsumenterna en starkareställning gentemot försäkringsbolagen, Försäkringsbolagen är i ett starkt överläge i förhållandetill konsumenterna. Detta gäller både vid tecknandet av försäkringarna och vidskaderegleringen. På en hel del punkter har försäkringsbolagenmonopolställning, och någon verklig konkurrens förekommer knappast mellanbolagen. Ofta kommer t, ex, premiehöjningen från samtliga bolag vid samma tidpunktoch med i kronor räknat liknande höjningar av försäkringssumman. Konsumenter iallmänhet har också sällan direkt sakkunskap, vare sig vid försäkringstecknandeteller vid skaderegleringen. Däremot har försäkringsbolagen stora resurser attsätta in. Konsumentförsäkringslagen bUr tillämplig på de vanligasteskadeförsäkringarna, som tecknas av konsumenterna för privatändamål, nämligenhemförsäkringar, villaförsäkringar, fritidshusförsäkringar, reseförsäkringar,motorfordons- och båtförsäkringar. Konsumentförsäkringslagen innehållerreglerom bl. a. information till konsumenterna, rätten att teckna försäkring,förnyelse av försäkringen, premiebetalning, möjligheterna att sätta nedförsäkringsersättningen när den försäkrade inte har uppfyllt sina förpliktelseroch om skadereglering. Den nya lagen är till största delen tvingande motförsäkringsbolagen. Försäkringsbolagen är nu också tvingade att på egetinitiativ informera konsumenten om vad försäkringen omfattar och vad denkostar. Informationen skall vara upplagd på ett sätt som gör det möjligt förkonsumenten att välja rätt typ av försäkring. Vid uppkommen skada och omförsäkringsbolaget vägrar att betala den ersättning som begärs vid denskadereglering som följer är försäkringsbolagen tvungna att upplysa denförsäkrade om de överklagningismöjligheter som finns. Tvisten kan prövas t. ex.i allmänna reklamafionsnämnden eller vid någon av försäkringsbranschens egnanämnder. En konsument får också rätt att teckna och även behålla enförsäkring och blir inte hänvisad till bolagens ensidiga beslut i frågan utankan då få frågan prövad i domstol. Försäkringen blir också automatiskt förnyadom den inle sägs upp eller försäkringstagaren tecknar en annan försäkring i ettannat bolag. Försäkringstagarenhar alltid minst en månad på sig att betala premien för enförsäkring som förnyas. Ett dröjsmål medför alltså inte att man förlorarförsäkringsskyddet. Först sedan en uppsägning sänts till försäkringstagaren och14 dagar har gått därefter utan att betalning har kommit upphör försäkringen.Försäkringstagaren får alltså alltid två underrättelser innanförsäkringsskyddet faller bort. I undantagsfall kan fristen för att betala premien blilängre. Om allvarlig sjukdom eller liknande händelse inträffar upphävs inteförsäkringen i allmänhet förrän hindret har bortfallit. Försäkringstagaren är skyldig att lämna riktiga uppgifteroch upplysningar till bolaget när avtal ingås samt att följa uppställdasäkerhetsföreskrifter t. ex. om låsning av dörrar m, m. Om man som försäkringstagare inte uppfyller sinaförpliktelser kan försäkringsersättningen sättas ned. En nyanserad regel med enskälighetsbedömning ingår numera. I allmänhet skall endast grövre oaktsamhetleda till minskning av ersättningen, men kraven på aktsamhet skall kunnaställas högre vid speciella typer av försäkring. Hänsyn måste tas inte bara till ett bra försäkringsskyddutan givetvis också fill möjligheten att förebygga skador och hålla nerepremierna. Skaderegleringen skall göras skyndsamt, och ersättningenutbetalas i regel senast en manad efter det att skadeanmälan gjorts ochutredningen är klar. granskning av skälighelen iförsäkringsvillkoren skall intensifieras. Den nya lagstiftningen föreslås trädai kraft . Så några kommentarer till anförande. Manskulle kanske kunna tro att talar för många konsumenter. Menutredningsförslaget har varit föremål för en bred remissbehandling, och dethar tillstyrkts av försäkringsinspektionen, , ,i , konsumenttjänstutredningen, , TCO, ,. , som väl är enJoakim Ollen närstående organisation, och , Detär alltså mycket breda konsumentintressen bakom det utredningsförslag somligger till grund för propositionen. När det gäller kostnadsaspekterna delar jag inte JoakimOllens uppfattning alt propositionens förslag måste bli så oerhört fördyrande.Jag tror att det är mycket viktigt att försäkringsbolagen får lära sig attkonkurrera om försäkringstagarna. Det tror jag inte att de har gjort i någonnämnvärd grad -har man monopol så har man monopol. Jag tycker nog att JoakimOllen inte talar för de svaga utan verkligen för de starka, dvs. Min sammanfattande bedömning, säger propositionsskrivarenSven , är att ett genomförande av förslaget kan leda fill en visspremiehöjning men att denna bör bli så begränsad att den knappast kommer attresultera i något bortfall av försäkringar eller annars få några allvarligareföljder. - Det är givet att vi måste följa utvecklingen på detta områdenoggrant, men jag tror att försäkringsbolagens farhågor är betydligt Jag har i stora drag redogjort för deviktiga förändringar när det gäller konsumentförsäkringar som föreslås ipropositionen och sorn lagutskottet i sitt betänkande sluter upp bakom.Reservanterna vill däremot med hänsyn till det nordiska samarbetet och även avandra skäl inte ha en delreform på försäkringsområdet. Om utskottets majoritet hade -följt den linjen, hadekonsumenterna fått vänta mycket längre på en reform. Försäkringstagarna är densvagare parten, och en lag kan inte ge försäkringstagarna ett brakonsumentskydd. Därför anser jag det tillfredsställande att utskottet harsamlat en betryggande majoritet i sin skrivning, vilken i alla delar, endastmed en smärre justering i 41 §, bygger pä den proposition som folkpartiregeringenlagt fram. Jag yrkar mot denna bakgrund bifall tilllagutskottets hemställan i dess betänkande 1979/80:18 i alla delar, vilketinnebär avslag på motionerna 1979/80:63 och 1979/80:82, I dettaanförande instämde (), () replik: Med anledning av några vänliga ord som vardirekt riktade till mig skall jag bara be att få erinra om attbåda de fackliga organisationer som är berörda på detta område, nämligenFörsäk-ringsanställdas förbund och , Uksom ettmycket stort antal andra remissinstanser i rätt skarpa ordalag tar avstånd frändenna delreform. Jag vill också ta upp ytterligare en sak. att vi moderater när vi går emot denna lag gör det i de starkas, inte ide svagas intresse. Är de premiehöjningar som jag har talat om och de av migredovisade minskade möjligheterna att få mera preciserade försäkringareft intresse för de svaga? Kan verkligen påstå att dettaligger i de svagas intresse? vill jag, eftersom jag inte fick svar frånlagutskottets ordförande, ställa följande frågor till en representant för detparti som på regeringsplanet hade ansvar för propositionen: Kan MargotHåkansson för det första garantera att det inte blir mer än maximalt 10 %premiehöjningar? Kan för det andra ta ansvar för detytterligare bortfall av försäkringstagare, sannolikt bland de sämst ställda ivärt samhälle, som propositionens förslag kan leda till? () replik; Vi har väl ganska olika syn på dessa frågor,och vi kan kanske inte komma varandra så mycket närmare i denna debatt. Men jagvill ändå säga att jag, när säger att man inte skall ändra lagar ionödan, inte rikfigt vet vilket tidsperspektiv han har. Lagen är gammaloch behöver verkligen moderniseras. När det gäller resonemanget om de starka och de svaga isamhället tycker jag ändå att de fackliga instanser som har gått emotpropositionens förslag i hög grad är parter i målet. Det är naturiigtvis väldigt bra för försäkringsbolagen attha ett monopol. Givetvis är det lätt för dem att skriva försäkringar närförsäkringstagarna inte har möjlighet att informera sig ordentligt och inte lagfästa rätten på sin sida. Det sägs att försäkringsbolagen har tillämpat mycketmildare regler än vad som står i försäkringsavtalslagen, och då är det jurimligt att lagfästa dessa regler. Som försäkringstagare år man utlämnad fillförsäkringsbolagens godtycke. frågade mig om jag kunde garantera att detinte skulle bli några premiehöjningar. Givetvis kan jag inte det. men jagtycker att vi skall vara ytterst vaksamma så att försäkringsbolagen inte tardenna konsumentförsäkringslag till intäkt för att höja försäkringarna med engång. Det låg enligt min mening faktiskt ganska mycket av undertoner i denhearing som vi hade i lagutskottet när det gällde försäkringsbolagensställningstagande på den här punkten. Det är givetvis också viktigt att försäkringsbolagenkonkurrerar om kunderna. Därmed kommer jag in på den andra frågan som JoakimOllen ställde till mig, nämligen om kundbortfallet. De som nämndes var ettmycket osäkert tal. Man hade inte gjort någon ordentlig undersökning, utan detvar bara vad försäkringsbolagen sade. Men om det är som inte tecknarförsäkringar, dä behöver faktiskt försäkringsbolagen gå ut med en mycket bättreinformation om riskerna med att inte teckna försäkringar. Kanske får de ocksåkonkurrera prismässigt. De får måhända räkna med litet mindre vinster menbättre information till försäkringstagarna. INGERLINDQUIST (m): Förslaget om konsumentförsäkringslagaktualiserar flera lagstiftningsfrågor.