prot · G309162 · 1979-12-31 00:00:00 — om vår egen verksamhet-den s. k. . Dereformer som blev resultat av utredningen är av mycket begränsad räckvidd. Vivar helt klara över att de åtgärder som vidtagits var att betrakta somdelreformer utan anspråk på atl utgöra en mer långsiktig lösning. Vad vi vann var att arbetsmetoderna har blivit betydligtmer utåtriktade, bl. a. genom de kontakter som inletts med utskotten. Men jagtror att de flesta av oss som sysslar med de här uppgifterna - trots deförändringar som har skett - anser att revisionens arbetsmöjligheter inte harblivit tillräckligt analyserade. Det är också klart att resurserna är alldeles försmå med hänsyn till de ökade anspråken. Oeh anspråken på egenrevisionsverksamhet måste öka. I finansutskottets belänkande erinras om att regeringennyligen tillsalt en utredning rörande vissa grundlagsfrågor men att revisioneninte lagils upp i utredningsdirekfiven. Med detta låter sig finansutskottetnöja. Enligt min mening vore en utvidgning av detta utredningsarbete heltnaturligt för att nå en helhetsbild av dessa frågor i rätt sammanhang. framhöll revisorerna att starka principiellaskäl talar för att revisionen av statsförvaltningen - som sker i;en delvästländer - helt borde inordnas under del anslagsbeviljande parlamentetsorganisation. Del vore ett lämpligt fillfälle att få även dessa frågor prövadei det utredningsarbete som skall sättas i gång. Slutsatsen av vad som skett är attriksdagen nöjt sig med delreformer beträffande den statligaredovisningsrevisionens organisation. Detta har skett mot bakgrunden av ökadesamhällsåtaganden på de flesta områden. Det är en allmän mening inom revisionen attdessa frågor väl motiverar en genomgripande analys av den nya utredning somskall behandla vissa grundlagsfrågor. har i sitt ganska allmänthållna utlåtande givit uttryck för förståelse och allmän välvilja i de frågorsom revisorerna aktualiserat. Jag har för dagen inget yrkande mot ett enhälligtfinansutskott, men det blir med all sannolikhet anledning att återkomma. Idetta anförande instämde (). ERICENLUND (fp): betänkande nr 41 om denstatliga revisionsverksamheten är enhälligt. Där behandlas flera delvis skildafrågor. har i mofion 218 och i sitt inlägg här i kammaren nysstagit upp mer principiella förslag rörande revision av den statligaverksamheten. Vad han anfört gäller så pass omfattande konstitutionellaförändringar att det enligt utskottets mening bör behandlas i annat sammanhang. har inhämtat yttrande från bland andrariksdagens revisorer. Utskottet instämmer i sitt betänkande i flera av demotiveringar som förts fram för en ändrad ordning för revision av den statligaverksamheten. Men vi understryker vikten av att regeringen har ett under siglydande verk, , som fortlöpande följer och utvärderar verksamheteninom de delar av statsförvaltningen som regeringen ansvarar Nr 162 Vierinrar också om att revisorers arbetsformer ändrades Onsdaeen den genombeslut vid förra . Utskottet anser att om dessa förändringar 4 :: igon skullevisa sig otillräckliga eller olämpliga, bör frågan tas upp till förnyad P'"ön'ng- Den statliga revi- I fråga om redovisningsrevisionen har finansutskottet inhämtatyttranden sionsverksamheten från andra utskott. Vad gäller försvaret följervi försvarsutskottels enhälliga yttrande, och vad gäller revision avaffärsverken följer vi trafikutskottets och näringsutskoltets likaledesenhälliga yttranden. De förslag som läggs fram i proposilonen har kommit framefter den översyn av den statliga revisionsverksamheten som utförts avriksrevisionsverket. Remissyttranden över RRV:s framställning fill regeringenredovisas i proposifionen. understryker den viktiga principen att allrevision bör vara oberoende av den granskade verksamheten. Detta stämmer välöverens med revisorers uppfattning, som också förts fram av SturePalm. Då uppstår frågan om de förändringar inom ramen för nuvarandeorganisation vilka förordas i propositionen kan anses tillräckliga för atttillgodose detta krav. I propositionen föreslås vissa förändringar som syftarlill att stärka revisionens ställning och oberoende. För det första skalltjänsten som chef för revisionskontorel tillsättas av RRV efter samråd medvärdmyndigheten. Detta är en förbättring i förhållande till nuvarande ordning,som innebär att myndigheten utser chefen för revisionskontoret. För det andra skall chefen för revisionskontoretfastställa revisionsplan för resp. myndighet. Den befogenheten tillkommer f. n.myndighetschefen. För det tredje skall medel för revisionsverksamhetensärskiljas från andra medel i myndighetens anslagsframställningar och i regleringsbrev. De här förändringarna, som finansutskottet anser riktiga,sker alltså inom ramen för nuvarande organisation. a. med hänsyn till attverksamheten inom denna organisation nått full omfattning först på senare årtillstyrker finansutskottet förslaget i propositionen. Utskottet tillägger emellertid - och det vill jag gärnaunderstryka - att om erfarenheter längre fram skulle visa att revisionensmöjligheter till en oberoende granskning inte kan tillgodoses enligtstatsmakternas intentioner, så får frågan om revisionens organisation ochhuvudmannaskap tas upp på nyU. Jag yrkar bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande 39. Låt oss vara glada över det som finns attvara glad över, nämligen att utskottet ändå uttalar sig positivt om vikten aven oberoende revision och trots allt ger uttryck för elt visst intresse för attöverväga de mera långsiktiga principiella frågor som jag har tagit upp i minmotion. Men närutskottets talesman säger att den principiella frågan bör tas upp i 25 ett annatsammanhang måste jag fråga honom: I vilket sammanhang? Har mofionen remitteratstill fel utskott? I så fall är det beklagansvärt. Eller vad menar utskottet medatt frågan bör tas upp i ett annat sammanhang? Utskottet pekar på att det finnsen utredning som sysslar med näraliggande Den statliga revi- frågor, vilketSture var inne på, men som icke fått direktiv att ta upp densionsverksamheten frågan. Med den logik som åtminstone ibland brukar präglautskottens betänkanden vore det naturligt att utskottet begärde alt dennautredning skulle få tilläggsdirektiv med innebörden att den skall titta på justdenna fråga. Men till den slutsatsen kommer man inte. Tvärtom låter man signöja med atl konstatera att frågan är väldigt intressant, men att den skall bliföremal för utredning - och därmed är allt bra. En liknande logisk kullerbytta gör utskottet, herr talman,när det gäller den mera kortsiktiga frågan om hur den statligaredovisningsrevisionen skall organiseras. Där konstaterar man med pukor ochtrumpeter att det är viktigt med en oberoende revision, men däreftertillstyrker man ett förslag som innebär att det inte blir någon förändring avden beroende revision sorn vi f. n. har. Jag har litet svårtatt följa logiken i finansutskottets betänkande, men vi får väl anledning attåterkomma till denna fråga. ERICENLUND (fp): Frågan om kontrollmakt haraktualiserats i många sammanhang och kommer säkerligen alt göra det vid flerakommande fillfällen. Vad gäller redovisningsrevisionen vill jag säga tillJoakim Ollen att det, då organisatoriska förändringar har vidtagits och deliksom i detta fall har varit i funktion , är ganskavanligt att man är försiktig med att vidta nya omfattande förändringar.Finansutskottet anser emellertid inte att de beslut som skall fattas innebärnågon slutstafion vad gäller den statliga redovisningsrevisionen. Det gör inteheller budgetministern. Tvärtom säger han i propositionen att ansträngningarbör göras för att höja standarden på redovisningsrevisionen. Han säger ocksåatt en samlad redovisning av effekterna av åtgärderna bör lämnas om några årsom underlag för en ny prövning. Då kan ju, vilket utskottet också harunderstrukit, både frågan om huvudmannaskapet och frågan om organisationen iövrigt bli föremål för prövning. Jag vill helt kortfattat säga att det är rättanmärkningsvärt att utskottet nöjer sig med att konstatera: "En omläggningi den riktning som förordas i motionen skulle innebära en ändradkonstitutionell ordning och därmed ha vittgående verkningar i den svenska statsförvaltningen.Regeringen har tillsatt en utredning rörande vissa grundlagsfrågor. Dehär aktuella frågorna har dock inte tagils upp i direktiven lillulredningen." Sedan är det punkt och slut. Detta är ändå ett ganskaplatt konstaterande. Nr 162 när vi nu har velat ställa den här frågan under debatt. Överläggningen var härmed avslulad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels mofion 2066 av m. fl. i molsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande 41 mom. 6röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2066 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 16 1979/80:43angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utskottets hemställan bifölls. § 8 Näringspolitiken m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:43 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avservissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde samt motioner omnäringspolitik m. m. I proposition 1979/80:100 bil. 17(industridepartementet) hade under angivna punkter föreslagits följande: B 1.Statens industriverk: Förvaltningskostnader (s. 29-32) atl tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader för /81 anvisadeett förslagsanslag av . Näringspolitiken m. m. : Utredningar m. m. (s. 32-35)att till : Utredningar m. m. för budgetåret1980/81 anvisade ett reservationsanslag av . Branschfrämjande åtgärder (s. 38-43) att till Branschfrämjande åtgärder /81 anvisade ett reservationsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid strukturgaranliertill förelag inom vissa industribranscher (s. 43-45) att skulle a) bemyndigaregeringen att under /81 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknal tidigare utställda garantier innebaråtaganden om högst , b) till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. (s.50-53) att till Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. för /81 anvisade ett reservationsanslag av . Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder (s.53-56) att till Medelstillskott till regionala utvecklingsfonderför /81 anvisade ett reservationsanslag av . Täckande av förluster ianledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder (s. 56) att till Täckande av förluster i anledning avgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder för /81 anvisadeetl förslagsanslag av . Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån m. m. (s. 56-58) att skulle 1. godkänna vad föredragandestatsrådet hade anfört om användningen av statliga garanfier i enlighet med förordningen (1978:507) om industrigaran tilån i samband med bankgaranti, a) medge att /81 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) omindustrigarantilån och för lån till turisthotell beviljades med sammanlagthögst , b) till Täckandeav förluster i anledning av statliga industrigarantilån m. m. för budgetåret1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Styrelsen för teknisk ulveckling: Teknisk forskningoch utveckling (s. 242-261) atl skulle 5. godkänna vadföredragande statsrådet hade förordat om att träffa avtal om kollektiv tekniskforskning, 6. bemyndigaregeringen att under /81, i enlighet med vad föredragandestatsrådet hade anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stödtill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m, m, som, inberäknallöpande avtal och beslut, innebar åtaganden om högst , under vartoch ett av budgetåren 1981/82-1984/85, 7. till Styrelsenför teknisk utveckling; Teknisk forskning och utveckling för /81anvisa etl reservationsanslag av . Näringspolitiken m. m. Styrelsen för tekniskutveckling: Drift av forskningsstationer (s. 261) att till Styrelsen för teknisk utveckling: Driftav forskningsstationer för /81 anvisade ett förslagsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning (s. 262)alt skulle 1. bemyndiga regeringen att under /81 fattabeslut om beställning av utrustning för, inberäknat redan beställd utrustning, högst . under /82 och högst . under /83, 2. till Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning /81 anvisa ett reservationsanslag av . Stöd fill industriellt utvecklingsarbete (s. 312 f.)att medgav att stöd från Fonden för industriellt utvecklingsarbetefick lämnas som lån eller bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet ienlighet med vad föredragande statsrådet hade förordat. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:249av (), 1979/80:309 av och (båda fp), 1979/80:310av m. fl. (s). 1979/80:333 av (), vari hemställtsatt skulle b) hos regeringenbegära förslag om statligt stöd till s. k. utvecklingsföretag i enlighet medvad som anförts i motionen, c) besluta om ensärskild låneform för nystartade företag efter västtysk modell, 1979/80:395 av och (båda c). Näringspolitiken m. rn. 1979/80:557 av (), 1979/80:558 av (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om atterforderliga anslag beviljades och planer utarbetades för att i de statligaverken och företagen i igångsätta verksamhet i syfte att stimuleradiskussioner om och planering för länets framtid, 1979/80:561 av (e), 1979/80:698av (), 1979/80:953av m. fl. (m), 1979/80:959av m. fl. (s), 1979/80:961av m. fl. (c), 1979/80:1015av () såvitt gällde yrkande 2, 1979/80:1023 av m. (s) såviu gällde hemställan aU beslutade a) att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande behovet avindustripolitisk planering, b) att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärderför att främja en positiv utveckling för den utrustnings-tillverkandeindustrin, c) att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandelöntagarkonsulter, d) att tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader för /81 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , e) att tillStatens industriverk: Utredningar m. m. för /81 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 1 000 000 kr.förhöjt reservationsanslag av , f) att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en verksamhet vidstatens industriverk för insamUng och analys av information om ekonomiskaförhållanden i andra länder, g) att tillStatens industriverk; Insamling av internationell information under fjortondehuvudtiteln för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1000 000kr., 9. att som sin mening ge regeringen till känna vad som imofionen anförts om behovet av ett organiserat samarbete mellan styrelsen för teknisk utveckling (STU) och struktur- och utvecklingsfonden, 10. att5 . anvisades för stöd till enskilda uppfinnare, 13. alt som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om inrättandet av särskilda utvecklingsbolag inom områdenaenergi, miljövård oeh transportsystem. 12, att begära atl regeringen inrättadesärskilda utvecklingsbolag inom Nr 162områdena medicinsk teknik samt undervisningshjälpmedel i enlighet med den vad som anförts imotionen, 4 jypj iQgQ 13, atl till Grundkapital församhällsägda utvecklingsbolag inom områ- denamedicinsk teknik och undervisningshjälpmedel (induslridepartemen- Näringspolitiken tet) för /81 anvisa ett investeringsanslag av10 , atl som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om medel förprojektfinansiering i anslutning till de samhällsägda utvecklingsbolagensverksamhet, att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredningen rörandeaffärsverkens och myndigheternas verkstäder, att inrätta ensärskild struktur- oeh utvecklingsfond i enlighet med vad som anförts imofionen, att tillStruktur- och utvecklingsfonden (industridepartementet) för /81anvisa ett investeringsanslag av 1 , alt gefullmäktige i riksgäldskonloret i uppdrag alt utfärda en statlig garanti om . till struktur- oeh utvecklingsfonden, alt begära atlregeringen framlade förslag lill ändringar i reglementet angående allmännapensionsfonden i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna förallmänna pensionsfondens verksamhet, att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeverksamheten vid de regionala utvecklingsfonderna (delvis), att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhetmed samhällsägda handelshus, atl som sinmening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts om en översyn avunderleverantörernas situation, att begära attregeringen tog initiativ till faetoringverksamhet vid de regionalautvecklingsfonderna i enlighet med vad som anförts i motionen, 30. att begära att regeringen utredde möjligheterna attunderlätta före- tagsöverlätelser och generationsskiften i enlighet med vad som anförts i motionen, 1979/80:1400 av m. fl. (s) såvitt gälldehemställan att skulle som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av basnäringar som förutsättning förlångsiktigt tryggad sysselsättning (yrkande 1 delvis). 1979/80:1402av (vpk) såviu gällde hemställan 1. attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om en utvecklingsplan för förädlings-och tillverkningsindustri i samhällelig ägo inom län, 3. alt hosregeringen skulle anhålla om tillsättande av en arbetsgruppi med uppgift att upprätta en utvecklingsplan för länetsindustri i enlighet med vad som anförts i motionen. Näringspolitiken m. m. 1979/80:1408av (), 1979/80:1413av m. fl. (s) såvitt avsåg yrkande 2, 1979/80:1420av och (båda m), 1979/80:1422 av m.fl. (s), vari hemställts att skulle anhålla hos regeringen atlutvärdering gjordes av hur tidigare fattade beslut angående glasindustrins dimensioneringföljdes av glasindustrin och att regeringen vidtog de åtgärder som en sådanutvärdering kunde komma alt föranleda, 1979/80:1430 av m. (c), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om utredningav förutsättningar och former för regionala/lokala invesleringsbolag enligt vadi motionen redovisats, 1979/80:1431 av m. fl. (c,m,fp), 1979/80:1440 av (),vari hemställts att skulle anhålla att regeringen undersökteförutsättningarna för ett bibehållande av den glasindustrin, 1979/80:1443 av m.fl. (s) såvitt gällde hemställan att skulle som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av Norrbottensbasnäringar som förutsättning för tryggad sysselsättning (delvis), som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordnadeforsknings- och utvecklingsinsatser för långsiktig förstärkning av Norrbottensnäringsliv, som sin meningge regeringen lill känna vad i motionen anförts om utredning rörandeförsörjningen med kapital för nya utvecklingsinvesteringar i Norrbottensnäringsliv, 1979/80:1454 av m. (s), vari hemställts atl hos regeringen begärde åtgärder för att bevarade mindre glasbruken i syfte att vidareutveckla den konstnärliga kvaliteten ochhantverkstraditionen. 1979/80:1546 av () såvitt nu var i fråga(yrkandena 2, 4 och 1979/80:1770 av m.fl. (s), varihemställts att som sin mening gav regeringen till känna vad som imotionen anförts om riktlinjer för IUC:s (stiftelsen i övre ) framlida verksamhet, organisation ochfinansiering genom ett regionalpolitiskt anslag i statsbudgeten, 1979/80:1772 av Per m.fl. (s), varihemställts aU hos regeringen begärde en skyndsam utredning av småföretagensi ställning som underleverantörer m. m., i syfte att bevara oeh utveckladessa företag, 1979/80:1773av m. fl. (s), 1979/80:1779 av och (båda s), vari hemställts att skulle 1. avregeringen begära att en samlad plan och förslag till åtgärder för den glasindustrin redovisades inför , 2. somsin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts om struklurplaneringen inom den glasinduslrin, 1979/80:1785 av (vpk) såvittgällde hemställan att hos regeringen skulle anhålla om förslag plan för industri och sysselsättning i Norduppland grundad påNordupplandsgruppens rapport (yrkande 1), 1979/80:1788av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen begärde utarbetande av ett program förindustriell förnyelse under 1980-lalet med sikte på att tillskapa 100 000industriarbeten i enlighet med vad som anförts i motionen, och 1979/80:1874av m. fl. (m). beträffande åtgärder för denutrustningstillverkande industrin att skulle avslå motion1979/80:1023 yrkandet 2, beträffande löntagarkonsulteratt skulle avslå mofion 1979/ 80:1023 yrkandet 3, beträffande industripolitiskplanering att skulle avslå mofion 1979/80:1023 yrkandet 1, beträffande ett program för 100000 nya industriarbeten att skulle avslå motion 1979/80:1788, beträffande anslag till statensindustriverk för förvaltningskostnader att med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten B 1 och med avslag pä motion1979/80:1023 yrkandet 4 till ; Förvaltningskostnader /81 anvisade ett förslagsanslag av , beträffande anslag till statensindustriverk för utredningar m. m. att med bifall till proposition1979/80:100 bil. 17 punkten B 2 och med avslag på motion 1979/80:1023 yrkandet5 till ; Utredningar m. m. för /81 anvisadeetl reservationsanslag av , 3Riksdagens protokoll 1979/80:162-163 Nr 162 7. beträffande insamling avinternationell information vid statens industri- Onsdaeen den " ' skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandena 6 och 7, 4 inni1980 8. beträffande struktur- oehutvecklingsfond att skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandena 9 och 18-20, Nä nQsnnlitiken " beträffande samhällsägdanationella utvecklingsbolag inom områdena energi,miljövård och transportsystem att skulle avslå motion 1979/80:1023yrkandet 13, beträffandesamhällsägda nationella utvecklingsbolag inom områdena undervisningshjälpmedeloch medicinsk teknik att skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandena14 och 15, beträffandeprojektfinansiering i anslutning lill samhällsägda utvecklingsbolagsverksamhet atl skulle avslå motion 1979/80:1023 yrkandet 16, beträffandelokaliseringen av ett nationellt utvecklingsbolag för energiteknik attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1015 yrkandet 2, beträffandeanslag till styrelsen för teknisk utveckling rn. m. alt med bifalltill proposition 1979/80:100 bil. 17 punkterna F 1-F3 skulle godkänna vadsom i propositionen anförs rörande avtal om kollektiv teknisk forskning, bemyndigaregeringen att under /81, i enlighet med vad som anförts ipropositionen, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd tillteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m. som, inberäknatlöpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst . under vartoch eu av budgetåren 1981/82-1984/85, till Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /81anvisa ett reservationsanslag av , d) fill Styrelsen för tekniskutveckling: Drift av forskningsstationer för /81 anvisa ett förslagsanslag av , e) bemyndiga regeringen altunder /81 fatta beslut om beställning av utrustning för, inberäknat redan beställd utrustning, högst . under /82 och högst . under /83, f) till Styrelsen förteknisk utveckling: Utrustning för /81 anvisa etl reservationsanslag av , beträffandestöd till industriellt utvecklingsarbete att med bifall fillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten F 19 medgav alt stöd från Fonden förindustriellt utvecklingsarbete fick lämnas som lån eller bidrag med villkorligåterbetalningsskyldighet i enlighet med vad som angetts i propositionen, beträffandeutredning om uppfinnarverksamhet alt skulle avslå mofion 1979/80:395,