prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2012 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:35med anledning av propositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde 1979/80:36 medanledning av propositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde 1979/80:37 medanledning av propositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för budgetaret 1979/80 såvitt avser Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 12 Arvs- och gåvobeskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:43 med anledning av motioner rörande arvs- ochgävobeskattningen. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:610av m. fl. (m), 1979/80:1109 av m.fl. (vpk), vari såvitt nuvar i fråga (yrkande 10) hemställts att hos regeringen begärde attförslag förelades som innebar att skatten på arv och gåvor höjdesrned i genomsnitt , samt 1979/80:1588 av och (båda s). 1.beträffande andelar i bostadsrättsföreningar motionen1979/80:610, motionen1979/80:1588. 2. beträffande skatteskalor m. m. att skulle avslå mofionen 1979/80:1109 yrkandet10. (vpk): Arvs- och gåvo- Arvs- och gåvobeskattningen iir ett iiv deområden på vilka beskattningen en genomgripande skattereform måste ske. Vpk hari en siimlad motion till årets riksdag lagt förslag som totalt sett innebär enverklig omfördelning av skattebördorna i samhället. Den inriktning som finnsi skiittesystemet missgynnar det stora flertalet av vanliga inkomsttagare tillförmån för dem med höga arbetsinkomster eller dem som lever efter den nyasvenska modellen, nämligen på spekulation och kiipitiilinkomster. Vi upplever hur underskottet i statsbudgeten ökaroch hur de mörka profetiorna från regeringen utmynnar i kraftigiiinskriinkningar i de offentliga utgifterna. Dessa besparingar, som regeringenvarslar om. kommer att innebära ytterligare omfördelningar, och dessa drabbarjust dem som har det sämst ställt i samhället. Den borgerligii politikenfortsiitter i samma gamla hjulspår. Så är också fallet när det giiller oviljan att verkligenangripa de stora arven och gåvorna. Visserligen barden borgerligiiinfliitionspolitiken medfört vissa skärpningar , då de nuvarandeskatteskalorna för arvs- och gåvobeskattningen fastställdes, men vi ser ändådessa som otillräckliga. Det är också därför som vpk föreslår att dessaskatteskalor skarpes med .50%. Bland dem sorn gynnas av den borgerligii skattepolitikenförekommer omfattande överföringar just ur skattesynpunkt. Olika bedömningargörs rnen alla med syftet att på ett eller annat sätt undandra sigbeskiittning. Det finns ett betydande inslag av detta närdet gäller exempelvisden värdetillväxt som sker inom fastighetsbeståndet och som sedan i många fallöverförs vid s. k. generationsskiften. Vi har upplevt den kritik som friimförts underavtalsrörelsen för iilt löneökningarna skulle komma att innebära ytterligarebudgetunderskott. Men som dennii hårda och oförsonliga attityd frånregeringen och SAF pågår tillåts underskottet öka ytterligare, därför att detinte finns intresse hos regeringen att beskatta dem som verkligen har medeliilt beskatta. Vpk föreslår i den här motionen alltså en ökning av arvs-och gåvobeskattningen med 50 7o. Det är en del i den genomgripandeskattereform som har blivit urplockad ur den stora motionen. Jag vrkar bifall till motion 1109. KNUTWACHTMEISTER (m); koininunisterna går i motion1109 till frontalangrepp mot hela värt skattesystem. Man vill höja befintligaskatter och skapa nya skatteobjekt, man vill minska avdragen och i vissa fallhelt När det gäller skiitteii på arv och gåvorkräver man. utan någon som helst analys avverkningariiii en höjning med i genomsnitt . har behandlat liknande förslagoch då liksom nu framhållit att det utrymme för skiirpningar som förut ansettsföreligga mer än väl intecknats. De nuvarande skiitleskalornii är . och genom denfortgående inflationen har en väsentlig skärpning skett under det gångnadecenniet. Det har faktiskt också erkiint i sitt anförande.Enligt min uppfattning är smärtgränsen uppnådd, och en skilttehöjning enligtvpk-förslaget med inte ter sig direkt ansvarslös. Sjiilvfalletkominer detta att medföra en iivsevärd minskning av sparbenägenheten. Människorförbrukar hellre sina tillgångar än iiccepterar en konfiskiitorisk beskattningvid ett arvsfall. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemstiillan och avslag på motionen 1109. yrkande 10. När det sedan gäller min egen motion 610 medförslag om att andel i bostadsrättsförening i fråga om arvs- och gåvobeskattningi likhet med vad som gäller för småhus skall värderas efter taxeringsvärdet ochinte efter saluvärdet är utskottets skrivning i stort sett välvillig. I och medatt man erkänner de påtalade nackdelarna med nuvarande regler och förutsätter attregeringen har sin uppmärksamhet riktad på problemet, har jag inget yrkande idenna fråga. TOMMYFRANZÉN (vpk): sade att våra förslag ornarvs- och gävobeskattning framlagts helt utan någon analys. är det inte alls. Vi har mycket noga analyserat verkligheten och funnit atthär finns skäl att angripa just de stora arven och gåvorna. Det är där depengar finns som vissa människor har skaffat sig på andriis bekostnad. Att den moderata smärtgränsen är uppnådd ined nuvarandeskatteskalor i fråga om arvs- och gåvobeskattningen förvåniir mig inte alls.Jag trodde den lag avsevärt lägre. , Enligt viid man kan tafasta på i den moderata skattepolitiken borde denna smärtgräns på mångaområden, i varje fall när det gäller vad man kan dra ut av valrörelsen, varauppnådd . Trots detta har det visat sig att ävenmoderaterna kan finna vissa svårigheter att genomföra sina opportunistiskavalslogan när det gäller skattepolitiken. När vi gör analyser både beträffande iirvs- ochgåvobeskattiiingen och när det gäller beskattningen i detta samhälle såsomhelhet, gör vi det utifrån den vetskapen och den ståndpunkten att del är dekiipitalstarka grupperna som undandrar sig beskattning i väldigt storutsträckning och som måste klämmas åt. Det får inte fortsättii på det sättetatt miinniskor i de låga inkomstskikten, de vanliga arbetande människorna, helatiden skall belastas med skatter. Vi måste se till alt den frikostighet somfinns gentemot människormed höga inkomster och kiipitalinkomster tas bort och iitt nian får ' ' en sådan beskiittning som egentligen borde iigii rum. KNUTWACHTMEISTER (m): Den aiiiilyssom Toininy Fninzén tiiliir otniiiirdet giiller iirvs- Arvs- och såvo-(. )ch gåvobeskaliningen är begränsiidtill fvra rader i vpk:s motion. Jag beskattninscn citerar: ""Skärpningen av förmögenhetsskiitleii och arvs-och gåvobeskiittningen är motiverad inte minst med hänsyn till den enorniiivärdetillväxt som skett inom fastighetsbeståndet. Del är siirskilt iingeliigetiilt denna värdetill\'ilxt beskattas vid"generiitionsskiften","" Det var inte mycket till analys ochdefinitivt inte ett ord till iuiiilys av de samhällsekonomiska konsekvenserna,om riksdiigen skulle bifalla försliiget om en skärpning . Jag kiin taett exempel från den nuvariinde skatteskalan. Den högsta procentsatsen är 72.Höjer niiiii skiill man lägga till 36. Det blir108 %. Jag tror inte iitt ens tycker att det är rimligt iitt enbeskattning skall vara högre än . TOMMYFRANZÉN (vpk): När man skriver motioner lägger niiiii inteut all analys. Vår analys bygger, som kanske vet. på heltandra principer iin de som är gällande för den kapitalistiskii markniidshushållningen.Det ligger naturligtvis till grund för vår iinalys när vi gör bedömningen avvilka i detta samhälle som skall betalii skatt till skilhiiid från dem som gör det. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1109 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 43 mom. 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1109 av m.fl. i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 307 Nej - 17 Stöd till glesbyg den för vissa ener gikostnader § 3 *öd till glesbygden för vissaenergikostnader 1979/80:47 med anledning av propositionen 1979/80:109 om stöd till glesbygdenför vissa energikostnader såvitt propositionen hänvisats till 1979/80:42med anledning av propositionen 1979/80:109 om stöd till glesbygdenför vissa energikostnader, i vad avser sänkning av ortstillägg för vissaoljeprodukter, jämte motioner, betänkande 47 och näringsutskottetsbetänkande 42 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande båda dessabetänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. Regeringen (budgetdepartementet)hade i proposition 1979/80:109 bil, 1 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen(1973:601), I propositionen hade bl, a,föreslagits att den ärliga fordonsskatten för personbil, som ägdes av den somvar bosatt i kommun inom stödområde 5 eller 6, skulle sänkas med , perår. De nya bestämmelserna föreslogs gälla vid uppbörd ellersenare, I delta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1979/80:1943 av () och (). 1979/80:1944av m, fl, (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 2)hemställts att med godkännande av propositionens förslag i denna deltills nytt förslag utarbetats hos regeringen skulle anhålla om nytt förslagfill kompensation för glesbygden för de höjda energiskatterna i enlighet med imotionen angivna riktlinjer. 1979/80:1945 av m, fl, (s). dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna 1979/80:153av m. fl. (c), 1979/80:205 av StenSvensson m. fl. (m), 1979/80:337 av TageAdolfsson (m), 1979/80:785 av FilipJohansson (c), 1979/80:1084 av StinaEliasson och (båda c), 1979/80:1087 av ErikHovhammar (m), 1979/80:1103 av ErikOlsson m. fl. (m), 1979/80:1539av m. fl. (c)såvitt nu var i fråga (yrkande 1)-denna motionhade remitterats till näringsutskottet och sedermera i denna del överlämnatstill skatteutskottet, 1979/80:1580 av MärtaFredriksson och (båda c) samt 1979/80:1587 av TorkelLindahl (fp). Stödtill glesbygden för vissa energikostnader 1. beträffande regionalbensinskattekompensation a. aftriksdagen med avslag på motionerna 1979/80:1943, 1979/80:1944 yrkande 2 och 1979/80:1945 och med bifall till propositionen 1979/80:109 i denna del skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), b. att skulleavslå mofionen 1979/80:153, beträffande regionala frågor iövrigt att skulle avslå motionen 1979/80:1103, beträffandedrivmedelsbeskattningen att skulle avslå a. mofionen 1979/80:337, b. motionen1979/80:1084, c. mofionen1979/80:1087, d. motionen 1979/80:1539yrkandet 1, e. motionen1979/80:1587, beträffande handikappadesbilförmåner att skulle avslå mofionen 1979/80:205, beträffande veteranbilar attriksdagen skulle avslå mofionen 1979/ 80:1580, beträffandebensinskatteresfitution till vissa vinterfiskare att skulle avslåmofionen 1979/80:785. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av . ,i , , , och (alla s). Iproposition 1979/80:109 bil, 2 () hade föreslagits (s. 21)att skulle 1, antaförslag fill lag med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m. 2. tillBidrag till vissa oljetransporter i glesbygd för /81 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 4Riksdagens protokoll 1979/80:148-149 Stöd till glesbygden för vissa energikostnader I detta sammanhang hade behandlats dels den med anledning av propositionen väckta motionen1979/80; 1944 av m, fl, (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkande 1) hemställts att med avslag på propositionen 1979/80:109,vad gällde utjämning av ortstillägg, som sin mening gav regeringen till kännaatt i samband rned högstprisreglering av oljeprodukter tillägg fill högstprisetmed s, k, zon- och ortstillägg icke fick göras, dels den vid 1979/80 ärs väckta motionen 1979/80:1453 av RuneÅngström m, fl, (fp). Utskottet hemställde att skulle 1, med bifall fill proposition 1979/80:109 och med avslagpå motion 1979/80:1944 yrkande 1 anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag med bemyndigande om sänkning avortstillägg för vissa oljeprodukter, m, m,, till Bidragtill vissa oljetransporter i glesbygd för /81 under elftehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag ay ,, 2, finnamotion 1979/80; 1453 icke föranleda någon åtgärd. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av , , , , , och (alla s). BOFORSLUND (s): Vid vart och ett av de båda betänkanden somnu behandlas har fogats ett särskilt yttrande, och det får ses som enkonsekvens av vårt tidigare ställningstagande när det gällde olje- ochbensinskattehöjningen. Man kan tycka att bensinskattehöjningen redan är genomfördoch att vi nu inte längre skall orda om den saken, utan att vi i stället skallförsöka mildra dess konsekvenser. Så enkelt är det emellertid inte. Det hade varit logiskt att ta upp den frågan samtidigtsorn man behandlade frågan om skattehöjningarna, men det avstod man ifrån, Istället försöker man nu dels hävda att man uppfyller sina löften omkompensation, dels ge sken av att man vidtagit verkligt riktade regionalpolitiskaåtgärder. Jag tycker att förslaget är ett hån mot glesbygden. Kompensationen,som man så vackert utlovade, blev bensin. Redan när förslaget om höjd bensinskatt föreladesriksdagen sade vi att det skulle bli omöjligt att hitta någon rättvis lösningpä frågan om kompensation, och våra aningar har besannats. skallkompensationen knytas till stödområdesindelningen. Det är en enkel men mycketdålig lösning, som inte minst innebär stora gränsdragningsproblem. Stödområdenaär inte på något sätt avgränsade för sådana åtgärder utan för helt andraändamål. Jag tycker att skrivelsen från kommun tillskatteutskottet understryker det beräftigade i vår kritik. Vi kan ge en radytteriigare exempel på hur orättvist propositionens förslag är. Om de borgeriiga partierna hade följtoppositionens förslag och avstått från att höja bensinskatten - en höjning somnu används till att sänka skatten för de högre inkomsttagarna - hadeföreliggande förslag inte behövt läggas fram, och de skulle framför allt inteha försvårat avtalsrörelsen, Men eftersom våra möjligheter att konstruera ettbättre förslag är begränsade genom det beslut som den borgerliga majoritetentidigare fattat, har vi inskränkt oss till att foga ett särskilt yttrande tillde föreliggande betänkandena. Stöd till glesbygden för vissa energikostnader SVENHENRICSSON (vpk): Jag skall börja med att beröra förslaget omen utjämning av oljepriserna. Frågan om en utjämning av oljepriserna mellan olikageografiska områden är ett gammalt krav, som restes redan i mitten av1940-talet, Det upplevs med rätta som märkligt att de olje- ochdrivmedelskonsumenter som rimligen förbrukar mera olja, därför att de bor i dedelar av landet som har strängt klimat och där transporterna blir långa, skallbetala ett högre pris för olja och bensin än andra. Detta gäller i hög gradNorrland, Från tunga remissinstanser har oftast framförts tanken skulle gå in för en total utjämning. anförföljande i sitt remissyttrande till utredningen av ortstillägg (Ds H1979:3); "Förbundet anser att konsumenter av olika oljeproduktersolidariskt skall bära kostnaderna för transporter inom landet av respektiveoljeprodukt och förordar därför en fullständig utjämning av orts- ochzontilläggen," Jag vill i det sammanhanget inte undandra kammaren enkommentar av mera folkligt slag, som någon gjorde: Då det går bra aft ha sammapris på spriten över hela landet, borde det också vara möjligt med oljan. Vpk menar att det här är fråga om att visa god vilja frånstatens sida. Det är enligt vpk:s förslag fullt möjligt att inom ramen förgällande lagstiftning fastställa det hög.stpris som skall gälla i hela landetför olja och oljeprodukter. Självklart kan i detta sammanhang förhandlingar medoljeleverantörerna ske på vanligt sätt. Utskottets kommentar till vpk-motionens förslag om totalutjämning innebär i korthet att man i stället förordar - här vill jag användamig av ett ordval som återfinns i socialdemokraternas särskilda yttrande - enmycket begränsad reform. Enligt socialdemokraterna skall riian nöja sig med enreduktion av de högsta ortstilläggen. Vpk menar att tiden nu är inne för enfullständig utjämning, inte minst av solidaritetsskäl. På grund av de ständigt stigande oljepriserna tenderar f,ö. ortstilläggen att få marginell betydelse. utgjorde högstaortstillägget - vilket framhålles i ett remissyttrande från hovrätten för NedreNorrland - av Stöd tUl glesbygden för vissa energikostnader oljepriset,som då var ,/m. Kammarens ledamöter har kanske glömt hur billig oljan isjälva verket var , Men då utgjorde faktiskt frakttillägget enbetydande del av oljekostnaden, utgjorde högsta ortsfilläggetendast av oljepriset, som då var ,/m\ är oljepriset ännuhögre. Desto större anledning finns det därför att nu helt utjämna oljepriset ilandet, eftersom frågan är av marginell natur, I socialdemokraternas särskilda yttrande säger man:"kommer de konsumenter som bor på avstånd från oljehaninarnaatt på ett påtagligt sätt belastas med särskilda transportkostnader,"Efter en sådan värdering av förslaget hade man rimligen kunnat vänta sig enreservation från oppositionen till förmån för en total utjämning. Jag tyckeratt oppositionens talesman talade mycket bra här från talarstolen. Jag hadedärför väntat mig att ett sådant resonemang rimligen skulle ha kunnat utmynna ien reservation i utskottet, men blev det bara ett särskilt yttrande. Vad gäller den föreslagna skattekompensationenmed , till vissa bilägare i glesbygderna har det tydligen förelegat vissasvårigheter när det gällt att finna en helt rättvis form för kompensation avden höjda bensinskatten. Det är helt klart att det inom en storkornmun kanföreligga väsentliga skillnader i behovet av att nyttja bil. Det är förståeligtatt kommun, som i sig innefattar en betydande landsbygd ochglesbygd, opponerar sig mot detta i form av en skrivelse, i vilken vi f, ö, kaninstämma. Det finns grundad anledning att göra en ny översyn av hela frågan, iall synnerhet som kompensationen inte skall vara av tillfällig natur. Vi hardärför när det gäller frågan om skattekompensationen ansett oss kunna godtagautskottets förslag på denna punkt i avvaktan på den av oss föreslagna nyaöversynen av frågan. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill motion 1979/ 80:1944, INGEMARHALLENIUS (c): Jag vill inledningsvis konstatera att det ärett enigt skatteutskott som står bakom betänkandet. Socialdemokraterna haringen reservation, utan endast ett särskilt yttrande. De energiskattehöjningar som beslutades i slutet avdeceinber 1979 hade till syfte att stimulera till ett ökat energisparande. Detstöd som föreslås innebär en kompensation för glesbygden för den del avskattehöjningen som belöper sig på skillnaden i den genomsnittligaförbrukningen. Det är i första hand personbilstrafiken i glesbygden som börkompenseras för de höjda energiskatterna. Sänkningen av fordonsskatten utgör120 kr, och gäller för stödområdena 5 och 6, Kompensationen gäller betydligtmer än de nämnde. Här skall nämligen den extra 25-öringenkompenseras och det motsvarar bensin. De genomsnittliga årligakörsträckorna med personbilar i dessa områden är längre än för samtligapersonbilar i landet, De kan enligt utredningen beräknas fill ca 200 mil.Längre avstånd till tätorter, arbetsplatser m, m, och sämre möjligheter tillkollektivtrafik är ju orsak till Utskottet framhåller att det föreslagnakompensationssystemet kan anses vara förhållandevis enkelt att administrera.Det är ju mycket viktigt att sådana här åtgärder är enkla att administrera ochinte leder till ökad byråkrati. Därför tillstyrker också utskottet attkompensationen skall utgå i stödområdena 5 och 6 och ger sig inte in på en meradetaljutformad kompensation. Vissa gränsdragningsproblem följer alltid medåtgärder av detta slag. Jag yrkar bifall till skatteutskottetshemställan i betänkande 47 och näringsutskottets hemställan i betänkande 42, Stöd tiU glesbygden för vissa energikostnader (vpk); Utskottets talesman medgav att det uppkommervissa gränsdragningsproblem genom detta förslag. Verkligheten har bekräftat attdet finns kommuner som inte kommer att åtnjuta detta stöd. Det gäller områdensom är belägna precis på andra sidan gränsen för de kommuner som kommer iåtnjutande av stödet. Det är alltså en snedhet i förslaget som mycket väl kundeha rättats till genom att utskottsmajoriteten sagt så här: Vi kan godta dettat, v., men vi skall se över det och komma med korrigeringsförslag. Det var detvi syftade till med vår motion. Därför skulle jag än en gång vilja yrka bifalltill den. BO (): Jag vill helt kort säga till en utredning har jobbat med oljeprisreduceringen, och regeringen har varitskyldig att lägga fram förslag till oljeprisreduceringar oavsett om man hadelagt fram propositionen eller inte. har tidigare uttalat sig för denhär inriktningen. Vi motsatte oss olje- och bensinskattehöjningen därför attden skulle skapa orättvisor och användas framför allt för att sänka skatten förhöginkomsttagare. Jag tycker att den s. k. skatterabatten - förslaget om 500kr. till låginkomsttagarna i regeringens skattepaket, vilket fortfarande gäller- är bevis nog för att vår kritik var riktig när vi motsatte oss bensin- ocholjeskattehöjningen. Till vill jag säga att vilketsystem man än väljer blir det alltid gränsdragningsproblem. Det går inte attutforma så detaljerade regler som då skulle behövas och samfidigt få enförhållandevis enkel administration. Jag har ingen anledning, BoForslund, att här gå in i en allmän skattedebatt. Höjningen av energiskatten ihöstas genomfördes just i energisparande syfte. Energisparandet var huvudsakenmed denna höjning. Överläggningenvar härmed avslutad. Stöd till glesbygden för vissa energikostnader Mom . 1 a Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion 1944 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanSven begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 47 mom. 1a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranledsav bifall fill motion 1944 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSven begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 314 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1944 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanSven begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 42 mom, 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej.