prot · G309138 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är egendomligt att de borgerliga utskottsledamöternafrån har nöjt sig med att frarntiden blir osäker för dennautbildning i och inte vill göra något aktivt . Visserligen har vifått ett tillkännagivande, men det står ingenting i betänkandet om närhögskolan får denna utbildning. Högskolan har arbetat hårt för att få den tillstånd och anser att den har ekonomiska resurser för att sätta i gång den. ordförande mycket riktigt sade är sakligt sett kommunmycket väl meriterad för att få denna utbildningslinje. Jönköpingshögskoleregion blirden enda som inte får någon juridisk utbildning av dettaslag, och det ser vi som en brist och en orättvisa, Överiäggningen var härmed avslutad. Punkt 1 Mom. 1-11 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt.140 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av rn. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande27 punkt 1 mom. 12 och 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Anslag utbildning för tekniska vrken, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 157 Nej - 153 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 378 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkande27 punkt 2 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 378 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1979/80:28med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller vissa gemensammafrågor för grundläggande högskoleutbildning samt anslag till lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser, m. m.. jämte motioner. Nr 138 Punkt 1 j , im,,. Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. mentet)under rubriken frågor (s. 360-375 och 386-399) ,,.. , bl. a. behandlat frågor om grundläggandehögskoleutbildning av allmän Grundläggande &.,&&& & ... , , , , , karaktär samt såvitt nu var i frågaföreslagit att högskoleutbildning & & & 1. godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande finansiering av reformer inomgrundläggande högskoleutbildning genom omprioriteringar av redan befintligverksamhet, 2. godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande tillämpningen av studieorganisationen, 3. godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande planering av enstaka kurser i syfte attbättre kunna tillgodose behovet av fortbildning och vidareutbildning, 4. godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande planering av utbildningsutbud och taktför utbyggnad på olika högskoleorter, 6. godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande riktlinjer för den fortsatta höjningenav resursstandarden inom det tidigare utbildningsområdet med fritt tillträde ihögskolan, 7. bemyndigaregeringen att besluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. ienlighet med vad som förordats i propositionen. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:520 av in. (s), vari såvitt nu vari fråga yrkats I. att beslutadege regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringen av den grundläggande högskoleutbildningen , att riksdagenbeslutade som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om resurstillskott budgetåren 1981/82 och 1982/83 till anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser, 1979/80:527 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari såvitt nu var i fråga yrkats 1. att riksdagenuttalade sig för att de målsättningar som angetts i motionen skulle utgöragrundvalen för den högre utbildningens utformning och inriktning, 2. att riksdagenhos regeringen hemställde om åtgärder för att påtagligt förbättraprognosinstrumenten för arbetskraftsbehovet i vad gällde utbildningsyrkenainom högskoleområdet liksom resurserna för yrkesvägledning, 3. att riksdagenhos regeringen hemställde om förslag a) om åtgärder som syftade till att bredda möjligheternaatt delta i särskilda kurser inom högskoleområdet, c) att förbättra invandrarnas möjligheter tillhögskolestudier bl. a: genom att införa kurser på de stora invandrarspråken, 142 d) om avskaffande av betygen inomhögskolan. e) innebärandeatt alla styrelser inom högskolan - under regionstyrelse- Nr 138 nivå - skulle utses av dem som var verksamma inomhögskolan i en Onsdaeen den gemensamvalkorporation enligt principen en människa - en röst, y |.|.|.|j jyfo f) omupphävande av lagen om elektorsförsamlingar och att dessa ersattes _ med allmänna direkta val i en valkorporation tilllinjenämnder, Grundläs"ande g) om avskaffande av kårobligatoriet i enlighet med vadsom anförts i hösskoleutbildnins motionen, 1979/80:657 av m, fl, (m), 1979/80:662av m, fl, (s). 1979/80:894av m, fl. (s. c), 1979/80:1274av m. fl. (s), 1979/80:1277av m. fl. (s) och 1979/80:1697av m. fl. (s) såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenbeträffande den högre utbildningens utformning och inriktning skulle avslåmotionen 1979/80:527 yrkandet 1. 2. att riksdagenbeträffande upphävande av lagen om elektorsförsamling skulle avslå motionen1979/80:527 yrkandet 3 f, 3. att riksdagenbeträffande gemensam valkorporation skulle avslå motionen 1979/80:527 yrkandet3 e. 4. att riksdagenbeträffande kårobligatoriet skulle avslå motionen 1979/ 80:527 yrkandet , 5. att riksdagenbeträffande särskilda kurser skulle avslå motionen 1979/80:527 yrkandet 3 a, 6. att riksdagenbeträffande högskolestudier på invandrarspråken skulle avslå motionen1979/80:527 yrkandet 3 c, 7. att riksdagenbeträffande betygen skulle avslå motionen 1979/80:527 yrkandet 3 d. 8. att riksdagenbeträffande prognosinstrumenten skulle avslå motionen 1979/80:527 yrkandet 2 idenna del, 9. att riksdagenbeträffande resurserna för yrkesvägledning skulle avslå motionen 1979/80:527yrkandet 2 i denna del, 10. att riksdagengodkände vad som i propositionen 1979/80:100 förordats om tillämpningen avstudieorganisationen, 11. att riksdagengodkände vad som i propositionen 1979/80:100 förordats om planering av enstakakurser i syfte att tillgodose behovet av fortbildning och vidareutbildning, 12. att riksdagenbeträffande finansiering av reformer genom omprioritering av befintligverksamhet med avslag på motionen 1979/80:520 yrkandet 1 godkände vad somförordats i propositionen 1979/80:100, 13. att riksdagenbeträffande planering av utbildningsutbud och takt för utbyggnad med anledningav propositionen 1979/80; 100 samt med avslag på motionerna 1979/80:662 och1979/80:1274 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört. Nr 138 14. att beträffanderiktlinjer för den fortsatta höjningen av Onsd-ioen den resursstandarden inom det tidigare utbildningsområdet med fritttillträde 7 m-ii 980 medavslag på motionen 1979/80:520 yrkandet 11 och motionen 1979/80:1697 i denna del godkände de riktlinjer som förordats i propositionen 1979/ 15. att riksdagenbemyndigade regeringen att besluta om omföringar mellan anslag i enlighet medvad som förordats i propositionen 1979/ 80:100, 16. att riksdagenbeträffande en särskild högskoleenhet i skulle avslå motionen1979/80:657, 17. att riksdagenbeträffande situationen för högskolan i och anslagstilldelning tillsmå högskolor skulle avslå motionen 1979/80:894 yrkandena 1 och 2, 18. att riksdagenbeträffande anslagstilldelning m. m. till högskolor inom stödområden skulleavslå motionen 1979/80:894 yrkandet 3. 19. att riksdagenbeträffande allmänna utbildningspolitiska insatser i skulle avslåmotionen 1979/80:1277. Reservation hade avgivits av BengtWiklund, , , , . (alla s) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa att beträffande riktlinjer för den fortsattahöjningen av resursstandarden inom det tidigare utbildningsområdet med fritttillträde med avslag på propositionen 1979/80:100 samt motionen 1979/80:1697 idenna del och med bifall till motionen 1979/80:520 yrkandet 11 som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Vi socialdemokrater i utbildningsutskottethar reserverat oss pä en punkt i betänkande 28, som behandlas. Vår reservation innebär att vi inte kan accepteraregeringens förslag till fördelning av medel till lokala och individuellalinjer och enstaka kurser för budgetåren 1981/82 och 1982/83. Motivet för attvi inte kan det är i korthet följande: Enligt vår mening är det två ting som behöver beaktas närman skall fördela resurserna under det här anslaget. Jag anger dem utaninbördes rangordning. För det första behövs resurstillskott för att successivtåterställa kvaliteten inom det tidigare fria området. Det kräver främstresurser till de fyra största universiteten, som ju drabbades värst av det friaområdet. För det andra behövs resurstillskott för att bygga uppytterligare utbildning på utbyggnadsorterna. Dettainnebär i viss mån en konflikt och en skärpt konkurrens mellan å ena sidan destörre universiteten och ä andra sidan de mindre högskoleorterna. Vi anseross från socialdemokratiskt håll inte kunna acceptera regeringens nu 144 planerade resursavvägning för budgetåren 1981/82 och 1982/83. missgynnar enligt vår mening utbyggnadsorterna. Därförvill vi att regeringen för dessa budgetår skall återkomma till medett nytt förslag, som bättre beaktar de mindre högskolornas behov. Den vanliga konkurrensen mellan olika ändamål har i dethär fallet ytterligare förstärkts av det olycksaliga beslutet om det s. k. friaområdet. Det var därför bra att det fria området avskaffades, och det är braatt det inte återinförs. Det antar jag att vi får tacka för. Vi hade jutrott att också och skulle ha ändrat uppfattning närerfarenheten lärt dem vad det fria området ställt till med. Tystheten ibudgetpropositionen i det avseendet skulle kunnat tala för det. Men i ettpressmeddelande från utbildningsministern i en annan fråga talar han orn atthan fortfarande har kvar sin gamla uppfattning. Det beklagar vi för vår del,och vi hoppas att han inte heller får gehör för att återinföra detfria området. Med detta korta anförande ber jag att få yrkabifall till reservationen vid utbildningsutskottets betänkande nr 28 underpunkt 1, och i övrigt bifall till utskottets hemställan. RAULBLUCHER (vpk): Frågorna om den högre utbildningens mål ochinnehåll är, liksom frågan om urvalet av studerande, klassfrågor. Klasskampen ivårt samhälle har pågått alltsedan en organiserad arbetarrörelse började framträda.I dag belyses klasskampen på allt flera områden. Det finns ett samband mellanarbetsköparnas offensiv med den antidemokratiska lockouten som vapen, denmedvetna ekonomiska omfördelningspolitiken från den höger-styrda regeringenssida och de senaste årens målmedvetna underordnande av den högre utbildningenunder kapitalets intressen. När det gäller utbildningen vid våra universitet ochhögskolor är kapitalägarnas och arbetsköparnas mål att få en skräddarsydd,foglig arbetskraft att sätta in på alla styrande, kontrollerande ochideologiprodu-cerande avsnitt av det privatkapitalistiska samhället.Effektiviseringen av utbildningen går framför allt ut över det kritiska och iegentlig mening vetenskapliga innehållet och prioriterar en fragmentarisk,avskärmad och för det s. k. näringslivet anpassad kunskap. Så upplever också, herr talman, många av dagens studenterden verklighet de möter inom högskolan - detta trots att den egendomsägande ochstyrande klassens ungdomar, som förr, är överrepresenterade påarbetarungdo-mens bekostnad inom högskolorna. Här har laborerats med reformersom innebär ändrade antagningsbestämmelser-förenings- och arbetslivsmeriter komtill och skall nu åter bli obetydliga- men arbetarklassens ungdom hållsfortfarande utanför universiteten. Undersökning på undersökning har bekräftatatt ungdom från arbetarhem utgör högst av de studerande vid universitetoch högskolor. Det krångliga och ekonomiskt diskriminerande studiestödssystemethar också bidragit till att befästa borgarklassens övertag i rekryteringen tillden utbildning som skall fostra och upplysa morgondagens administratörer,lärare, jurister, teknologer, informatörer, präster och den borgerligaekonomins apologeter inom staten och företagen. 10 protokoll 1979/80:137-138 Nr 138 tiska systemet utbildar sina egnauttolkare, försvarare och förvaltare. Onsd-itJen den " sociala snedrekryteringen till studier vid universitet ochhögskolor är 7 m-ri1Q80 ett oomtvistligt faktisktförhållande. Förett par veckorsedan genomdrev den borgerliga majoriteten förändringar i antagningsbestäminelserna, som Criindlnoonndp ytterligare kommer att förstärka denna snedrekrytering. högskoleutbildnins ° '" pengar och var alltså en "reform" som var möjlig för svångremsregeringen.Den politiska viljan att slå vakt om den borgerliga dominansenär inte att ta miste på. Förbättringar av de studerandes ekonomiskavillkor skulle däremot kosta pengar. är det ju inte så att den borgerliga regeringen väjerför att skapa underskott i statens finanser, bara underskottet uppstår genomatt miljarderna omfördelas så att de gynnar privata bolag ochhöginkomsttagare. Ett studiesocialt system med studielön, som skulle gynnastuderande från den arbetande klassen och motverka snedrekryteringen, kanalltså inte genomföras med nuvarande parlamentariska majoritetsförhållanden. kommunisterna har i en annan motionupprepat kravet på införande av studielön, en ekonomisk reform som vi anserofrånkomlig om man menar allvar med att vilja bryta snedrekryteringen. I motion 527 har vi ställt en rad krav för att förverkligaen demokratisering av högskolan och för att ändra den högre utbildningensutformning och inriktning. Det som har genomförts inom högskolans område genom desenaste reformerna är en ökad styrning och kontroll av den högre utbildningen.Det är en styrning och kontroll i den härskande klassens intresse. En ökadideologisk övervakning är en angelägenhet för dem som har den ekonomiskamakten. Staten har också i ökad utsträckning blivit en garant för att det i dagförhärskande ekonomiska systemet skall bestå. Staten dirigerar högskolornasanpassning till det s. k. näringslivet. Det är i ett samlat perspektiv, där klassintressena stårmot varandra och där en samhällsomvandling är målet, som förslagen i motion 527skall ses. Vi menar alltså att utbildningen måste ges ett annat innehåll än denhar och kunna tillfredsställa de krav som växer fram i ett avåterkommande kriser kännetecknat samhälle - en utbildning som tar sig an dekrav som uppstår i nedläggningshotade företag och där den s. k.strukturomvandlingen slår hårt. Vi vill att högskolornas utbildning skall varanyttig för samhället som helhet och inte för privata makthavare. Vi anser attvårt land behöver utbildning och forskning för en alternativ produktion,en utbildning och forskning som kan ställas i varvsarbetarnas tjänst, som kanstödja de anställda inom tekoindustrin, stålindustrin och skogsindustrin ochsom kan utveckla kunskaper om vidareförädling inom olika industrigrenar. Det ärvad vi menar med kravet på en utbildning och forskning i arbetarklassenstjänst. Det känns kontaktlöst och ensligt att i denna omfattande fråga talainför nästan tomma bänkar utan att ens ha kunnat lägga fram principiellaståndpunkter i utskottet, utan att ha haft en chans att påverka 146 innehållet i betänkandet. Det kännssom om det vore en avgrund mellan hur viresonerar inom den del av arbetarrörelsen som kommunis- Nr 138 terna företräder i kammaren och de kortfattadeavstyrkanden som återfinns Onsdaeen den -7 j: jggg Vi tänkerpä ett sätt. medan man i utskottet har vant sig vid ett annat sätt attbehandla de här frågorna. En enda liten ljusglimt finns i oförståelsens Grundlässande mörker, och den gäller kravet på att högskolestudier skall kunnabedrivas på i hösskoleutbildnins första hand de stora invandrarspråken. Därkan man i varje fall se en ansats till att tänka i samma banor som vi motionärergör. Jag noterar detta med dämpad tillfredsställelse, men vidhåller ändå vårtyrkande i motion 527. Jag inser att den nu pågående behandlingen avutbildningsutskottets betänkande nr 28 inte lämnar utrymme för en grundlig ochomfattande idédebatt om den högre utbildningens inriktning och innehåll ellerom snedrekryteringen till högre utbildning - hur angelägen en sådan debatt änskulle vara. Med det anförda har jag dock motiverat varför vpk vidhåller redantidigare framförda krav på det här området, trots att - som utskottet uttryckerdet hela - "nya omständigheter inte inträffat". Det är nämligen detsorn är det sorgliga i det hela - att inga nya omständigheter inträffar sålänge utbildningen huvudsakligen står i mäktiga privata intressens tjänst. Med det anförda yrkarjag bifall till motion 527 av m. fl. i dess helhet. JÖRGENULLENHAG (fp): Det betänkande som kammaren nu diskuterargäller bl. a. vissa gemensamma frågor för grundläggande högskoleutbildning. Påviktiga punkter visar betänkandet att det råder enighet mellanregeringspartierna och socialdemokraterna. I enighet konstateras att det kärva statsfinansiella lägetenligt utskottets uppfattning kräver restriktivitet också vid planeringen avutbildningen inom högskolan. Utskottet menar, liksom föredragande statsrådet,att möjligheterna att lägga ned linjer på en eller flera orter måste prövasför att skapa utrymme för reformer. En utgångspunkt för planeringen av dengrundläggande högskoleutbildningen måste vara att reformer i allt väsentligtmåste finansieras genom omprövning av befintlig verksamhet. Vi har också enats om att göra en del klarlägganden, bl.a. till vägledning för regionstyrelserna. Utskottet konstaterar att riksdagenstidigare beslut om utbyggnadsorter står fast. Däremot bör regionstyrelserna isitt fortsatta arbete vara fria att bedöma den lämpliga utbyggnadstakten mellanutbyggnadsorterna. Detta innebär en nyhet jämfört med den ordning vi hittillshar haft. Den socialdemokratiska reservationen berör riktlinjer förden fortsatta höjningen av resursstandarden inom det tidigareutbildningsområdet med fritt tillträde. Om detta finns följande att säga. Vid föregående beslöt att detdittillsvarande fria tillträdet till vissa utbildningar skulle upphöra.Utskottet uttalade då att formerna för medelsanvisningen till de utbildningarsom fanns inom det fria Nr 138 området gjort att utbildningenskvalitet urholkats, eftersom anslagen per Onsdapenden årsstudieplats successivt minskat.Med tanke på det statsfinansiella läget, 7 rmi 1980 sade utskottet, var det intemöjligt att hämta in den nivåsänkningen under ett En ökning av medelsanvisningen borde därför göras under de Criindtäcpnndp närmaste budgetåren för attsuccessivt återställa utbildningens kvalitet. hösskoleutbildnins Utskottetbedömde det som nödvändigt att - i förhållande till läget budgetåret1978/79 - minska det totala antalet årsstudieplatser inom det dittillsvarandefria området. under föregående beslöt att delssänka planeringsramen för ekonornlinjen, som alltså fanns inom det friaområdet, dels minska antalet årsstudieplatser för enstaka kurser, dels anvisaytterligare 1 milj. kr. - detta i syfte att höja standarden inom det tidigarefria området. I den budgetproposition som behandlats framhålls attstandarden per årsstudieplats i fortsättningen bör höjas genom resurspåslag ochinte genom att planeringsramarna sänks. I enlighet med tidigarebeslut föreslås därför att höjningen av resursstandarden skall genomförassuccessivt under tre budgetår och att sammanlagt milj. kr.skall tillföras det tidigare fria området. Det här långsiktiga perspektivet går man nu emot i densocialdemokratiska reservationen. Det är fel, säger man frånsocialdemokraternas sida. att resurspåslagen för budgetåren 1981/82 och 1982/83skall fördelas enbart till de fyra stora universiteten. Detta ställningstagande från socialdemokraterna ärförvånande. Det man gör i budgetpropositionen är ju helt enkelt att effektueraden beställning som har gjort och som socialdemokraterna varmed om. Det är ju just vid universiteten i , , ochGöteborg som vi haft en sådan tillströmning inom det fria området att enkompensation nu bör ske. Jag vill direkt fråga : Varför går nifrån socialdemokraterna emot ett korrekt effektuerande av en beställning somni själva har varit med om att göra? Vpk återkommer i motion 527 till frågor som man tidigarehar tagit upp motionsvägen. har alldeles berört den motionen.I betänkandet behandlas den på s. 3-6. Det är alltså inte någon kortfattad,styvmoderlig behandling vi har ägnat motionen. Det finns ingen anledning förmig att här ta upp alla de punkter som berörs i vpk-motionen. Jag hänvisar vadgäller motiveringarna till vad utskottet har skrivit i betänkandet. Men någrafrågor vill jag, herr talman, ändå ta upp. En målsättning med högskolereformen, säger man ivpk-motionen, var att öka styrningen och kontrollen av den högre utbildningen. En ökad ideologisk övervakning av utbildningens innehåll har blivit en angelägenhet för statsmakterna, heter det. Dettaär ju-milt uttryckt-rent nonsens. frågade jag i en ideologiskt präglad kammardebatt en företrädare för vpk om man från vpk;s sida kunde ge något enda exempel på den ideologiska övervakning av utbildningen som man talade om i sin motion. Jag fick inget 148 svar den gången och vill därför till ställa samma fråga: Kan RaulBlucher ge något enda exempel på den ideologiska övervakning som Nr 138 vpk talar om? På ettannat ställe i vpk-motionen påstås att de studerandes val av fria n igon kurser harersatts av fasta studiegångar, som skall ha en klar "yrkes- och arbetsmarknadsinriktning"anpassad efter storfinansens intressen. ningenstyckas upp, säger man, så att "helhetsperspektivet gårföriorat". Också detär helt grundlösa påståenden. Det är som har fattat beslut omvilka allmänna utbildningslinjer som skall finnas. sedanutbildningsplaner, som ger ramarna för utbildningslinjerna. tilltidigare fattas därefter viktiga beslut om utbildningens innehåll lokalt. Dennavidgade lokala frihet är ett av de viktigaste inslagen i reformen. linjenämndernahar alltså företrädare för verksamheten - lärare, studerande och andra- majoritet. Min fråga på denna punkt till vpk blir därför: Tror ni verkligenatt lärare och studerande i linjenämnderna anpassar sina beslut Jag har försökt bidra till den kontakt som . Jag tror att många ute på högskolorna är intresserade av vpk :ssvar på de två konkreta frågor som jag här har ställt. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. () replik: sade att det var underligtatt vi gick emot en effektuering av det riksdagbeslut som vi hade varit med omatt fatta tidigare. är det inte riktigt så att vi går emot det beslutet. OmJörgen läser vår motion och reservation noggrannare än skallhan finna att vi för det första säger att regeringen skall återkomma med ettförslag till . För det andra säger vi att även utbyggnadsorternasbehov av medel bör tillgodoses. Vi anser således inte att universiteten inte skall försesmed medel i fortsättningen för att återhämta sig efter att ha genomlidit den s.k. fria områdesperioden. Men vi anser att fördelningen av medel mellan å enasidan de mindre högskolorna och å andra sidan universiteten bör vara en annanän den regeringen nu föreslär för de tre budgetåren. Regeringens förslag för detre budgetåren låser enligt vår mening fast resurstilldelningen för de stora universitetenoch ger dem för mycket relativt sett. Vi vill få till stånden annan avvägning ifråga om fördelningen av medel. Det är innebörden i vårt förslag. Dennanyansskillnad borde måhända ha observerat. (vpk) replik;