prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Så över till de förslag sotn kommunisternaväcker med anledning av regeringens proposition. Istället för sänkta marginalskatteroch lättnader i form av indexreglering föreslär vpk att mornseffekten pålivsmedel slopas och att en skattereduktion om . för inkomster mellan30 000 och . införs med en utplåning före och efter. Det skulle ge enprofil som gynnar människor i vanliga inkomstlägen i stället för detn som redanhar det väl förspänt. Ett sådant förslag innebär skattelättnader i förhållandetill regeringens förslag enligt följande: En inkomsttagare som år ensamslående och har en inkomst på40 . erhåller skattelindring om ca . enligt vpk men bara 400 kr.enligt r-egeringen. Vid en inkomst av . ger båda förslagen ungefärsamma skaltelindring. Vid en inkomst på . blir del däremot enligtvpk;s förslag en skattelindring på . Regeringens förslag innebär alltså en klar förbättring för dem medhöga inkomster. Den som har en inkomst på . får enligt vpk:s förslagen skattehöjning med ca , medan regeringens förslag innebär enminskning med . Ungefär samma jämförelse kan man göra för ennormalfamilj rned två barn där båda makarna har inkomst. Vid en familjeinkomstpå . sänks skatten enligt vpk:s förslag med . men med bara 600kr. enligt regeringens förslag. Vid en inkomst pä . höjs skattenenligt vpk;s förslag med . men sanks med . Så stora är skillnaderna i kronor mellan vpk:s och regeringensförslag. Den form av skattepolitik som förs av regeringen ar, som jag tidigarehar sagt, oacceptabel. Jag vill slutligen bara ställa en fråga tillbudgetminislern, sorn ju är uppsatt på talarlistan. När kommer regeringen medett förslag orn en generalklausul rnot skatteflykt och skattefusk? Riksdagenhar ju tidigare fattat beslut orn att regeringen skall lägga fram en sådan,rnen den frågan bara förhalas. Det senaste beskedet i frågan kom i samband medförteckningen om väntade regeringspropositioner, som avlämnades i början avdetta . Där angavs att en proposition i frågan skulle läggas fram idecember, men sä har inte blivit fallet. Jag upprepar frågan: Var år förslagettill generalklausul, och varför vågar inte regeringen lägga fram det? Är detkanske ekonomiministern som säger ifrån? De frågor som vi, förutom dem jag har berört, tar upp ivår motion kommer senare att behandlas av , Jag skall sluta med alt för kammaren föredra enreservation såsom den skulle ha kunnat se ut om kommunisternatillåtits representation i utskotten efter vanliga demokratiska regler. Denskulle lyda enligt följande: "En genomgripande skattereform är nödvändig. Desenaste årens skattepolitik har i verkligheten inneburit att en ökad del avskattebördan lagts på lönearbetarna. Bolag och förmögenhetsägare svarar för enallt Fortsatt reformering av inkomstskatten, rn. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. rn. mindre delav de samlade skatterna. Detta i kombination med direkta och indirektasubventioner i miljardbelopp till bolagen har gjort att fördelningen avskattebördan är klart orättfärdig. Skattepolitik är klasspolitik. Lönearbetarna måste sökapåverka statsapparaten och dess handlande, så att skattepolitiken kan bli ettled i en fördelningspolitik för utjämning av inkomst- ochförmögenhetsskillnaderna. Skatteinslrument bör även utnyttjas i miljöpolitikenoch i den allmänna närings- och regionalpolitiken. Grundlinjen i skattepolitiken måste enligt vpk;s meningvara kamp för minskade skattebördor på lönearbetarna, barnfamiljerna,pensionärerna -ökade skatter för stora förmögenheter, bolagsvinster,spekulationsvinsler. måste stat, landsting och kommuner säkrasnödvändiga inkomster för en aktiv social reformverksamhet, utbyggdkultursektor, planerad regionalpolitik och intensiv miljövård. I första handgäller följande: Kamp mot dehöga indirekta skatterna och särskilt mot mervärdeskatten, som fördyrar allavaror, I första hand måste moms på maten bort. Staten måsteöverta kostnaderna för viktiga delar av kommunernas och landstingens verksamhet(enhetliga bostadstillägg till pensionärerna, skol-koslnaderna, kostnaderna förbarnstugorna och huvuddelen av sjukvården). Snabbare utbetalning av kommunernasskattemedel. En progressiv stats-kommunal enhetsskatt genomförs. Kostnadernaför den grundläggande sociala, medicinska och kulturella omvårdnaden täcks inomdel samlade statliga skattesystemet. Därutöver inom vissa gränser fribeskattningsrätt för kommuner och landsting. Progressionen i skattesystemet får icke försvagasulan måste tvärtom skärpas genom åtgärder som innebär att höga inkomster, kapitalvinster och Stora förmögenheter till fullo underkastas beskattning. Hela det nuvarande avdragssystemet måste göras om och de flesta avdrag helt slopas. Ränteav draget måste begränsas. Rätlen till underskottsavdrag begränsas. Befogade avdrag sker från skatten i stället för som från inkomsten. Beskattning avkapital och kapitalvinster måste kraftigt skärpas. Skattepolitiken måsteanvändas som ett medvetet instrument för att utjämna förmögenhetsfördelningen,den årliga förmögenhetsskatten skärpas och 80-85-procenlsregeln avskaffas.Beskattningen av stora arv och gåvor skärps, Sorn grundval för beskattningen avs. k. realisationsvinster måste gälla dels alt hela realisationsvinsten skallbeskattas, dels all beskattningen skall vara av minst samma skärpa sombeskattningen av arbetsinkomster, Den direktabeskattningen av bolagens vinster måste skärpas. Bolagsskatten bör görasprogressiv och nuvarande avskrivningsregler förändras. Ett system avproduktionsskatter bör införas, beräknade i förhållande till företagensomsättning, råvaru- och energiförbrukning och inte som nuvarandearbetsgivaravgifter enbart i förhållande till löneutgifterna. Ett sådantskattesystem bör användas också för miljöpolitiska och allmänt närings- ochregionalpolitiska syften. Beskattningen bör differentieras rned hänsyn tillproduktionens nytta. Skatteflykt ochskattefusk måste hårt bekämpas. genom elträttvisare skattesystem, vilket icke som gynnar höginkomstla- Nr 58 garna redan i själva sin konstruktion. Del direkta skattefusket bekämpas Onsdaeen den genom en skärpt lagstiftning och ökade personella resurser till laxerings- m Hpcember 1979 myndigheterna, 7, Stat, landsting och kommuner måste tillförsäkrastillräckliga inkomster Fortsatt reforme-för en utbyggnad av den sociala ochkulturella omvårdnaden, för en effektiv inkomst-närings- och regionalpolitik och för omfattandemiljövårdsarbeten. Nya skatten m m inkomstkällor måste öppnas, t. ex. genomnationalisering och kommunalisering av vinstgivande förelag. Byråkrati ochslöseri, bl. a. på det militära området, måste bekämpas och utgifterna därmedminskas." 1 stället för de av regeringen föreslagna förändringarnaav skattepolitiken, vilka på ett otillbörligt sätt gynnar de högreinkomsttagarna, föreslår vpk de riktlinjer och förändringar som är upptagna imotionen 1979/80:130 och motionen 1978/79:307 och som också framgår av delsärskilda yrkande som delats ut i kammaren och som innebär en skärpning avskatten pä kapitalinkomster, gåvor och arv, en höjning av bolagsskatten, ettslopande av 80-85-procentsregeln och en ökning av förmögenhetsbeskattningen.Dessutom tillkommer de redan nämnda förändringarna. Jag yrkar bifall till motionerna 1978/79:307 och1979/80:130 i tillämpliga delar och till det särskilda yrkande som förelagtsriksdagen och som har följande lydelse: Beträffande moms på mat att med bifall tillmotion 1979/80:130 yrkande 5 antar följande lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom förordnas alt 8 S lagen(1968:430) om mervärdeskatt skall ha nedan angivna lydelse. 8§ Från skatteplikt undantages 1) skepp för............ är avsedd. 15) livsmedel som avses i 1 § livsmedelslagen (1971:511). Denna lag träder i kraft den 1januari 1980. Närmare bestämmelser om ikraftträdandet meddelas av regeringen. (Se vidare anvisningarna.) Beträffande extra skattereduktion m. m. att bifaller motion 1979/80:130 yrkande 6 Fortsatt reformering av inkomstskatten, rn. 7.Beträffande skärpt bolagsskatt och skärpt skatt på förmögenhet, arv och gåva a) med bifall till motion 1979/80:130 yrkande 7 antarföljande lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 2mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. 10 § 2. mom. Den statligainkomstskatten utgör: a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernassäkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen, svenska aktie fonder, svenska försäkringsanstalter som icke äro aktiebolag samt sådana utländska juridiska personer som ej beskattas enligt 1 mom,: av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skatten icke skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra........ femton procent av denbeskattningsbara inkoms ten. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering, b) med bifall till motion 1979/80:130 yrkande 8 antarföljande lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1mom. lagen (1947:577) otn statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivnalydelse. Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person,oskifl dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) otn statliginkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra; när den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : tvä procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten, sotnöverstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 275 000 men icke / för och avåterstoden; 400 000 men icke för och av återstoden; 2 000 för och av återstoden. 1 000 000men icke för och av Nr 58 återstoden; den Denna lag träder i kraft den 1januari 1980 och tillämpas första gåirgen vid Fortsatt reforme- taxering, ,.,-,,g ,, inkomst- skatten, m. m. c) medbifall till motion 1979/80:1.30 yrkande 9 antar följande lag omupphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa Härigenom föreskrivs all lagen(1970; 172) orn begränsning av skall i vissa fall skall upphöra att gälla vidutgången av . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om 1979års taxering och om eftertaxering för och . d) med anledning av motion 1979/80:130 yrkande 10 hosregeringen begiir att förslag föreläggs riksdtigen under innevarande som innebär all skallen på arv och gåvor höjs med i genomsnitt . STIGJOSEFSON (c): I den proposition onr fortsatt reformeringtiv inkomstskallen som nu behandlar och sorn i huvudsak tillstyrktsav utskottets majoritet föreslås marginalskattesänkningar för inkomster mellan35 000 och . Den största sänkningen, , genomförsi skikten mellan , och , vilka är de skikt där flertaletheltidsarbetande befinner sig. Vidare föreslås i propositionen ett marginalskattetak,vilket innebär alt ingen rned inkomst , sktill behöva betalahögre marginalskatt än . Vidare föreslås att grundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs . och att grundavdraget vid denstatliga beskattningen slopas. För folkpensionärerna höjs del extra avdraget, vilketinnebär skattefrihet för pensionärsinkomster . förensamstående och till . för äkta makar. Deklarationspliklsgränsen höjstill motsvarande belopp. När har titt behandla regeringensproposition om fortsatt reformering av inkomstskatten sä innebär denna enfortsättning på den linje som den borgerligir trepartiregeringen inledde genombeslutet . Sorn huvudprincip i denna gtiller oförändrad skatt vidoförändrad retrlinkornsl. Med andra ord: infltilionen skall inte automatisktskärpa sktrlleuitaget. Jag förstår inte socialdemokraterna, sorn tror sig kunnainbilla svenska folket att indexregleringen är en sktitlesänkning, närverkligheten är att skatteuttaget i 2"=; den 19 deceinber 1979 Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. rn. Vi har en totalt motsatt uppfiittning här, och jag tror inte attdet går att finna någon gemensam linje. Under 1960-talel och fram t. o. m, 1975 skeddeskatteomläggningar och skattesänkningar som i regel medförde en mindre sänkningav den direkta skatten än den höjning som inflationen medfört. Dettatillsammans med i stort sett oförändrade skiktgränser hade med tiden medförtatt allt fler och i stort sett alla hade kommit att hamna inom deskiklgränser där de högsta marginalskatterna togs ut. Glädjande nog har socialdemokraterna accepterat enförändring av skiktgränserna, även om de inte accepterar indexregleringen. Ävenbeträffande margintilskallen har socialdemokraterna nu i sin partimotion krävten sänkning av dessa. Kanhända är inte motsättningarna så stora somsocialdemokraterna framhåller. I varje fall tyder ultahindel i den socialdemokratiskapartirnotionen på alt socialdemokraterna alltmer närmar sig den linje somföreträds av regeringen. När socialdemokraterna riktar en våldsam kritik motskattesystemet i sin helhet så riktar man denna kritik i stor utsträckning motdem själva. Socialdemokraterna, som salt med regeringsmakten,lyckades inte under dessa år skapa det perfekta skattesystemet. Och inte helleri dag är socialdemokraterna beredda alt presentera elt skattesystem som skulleuppfylla de krav som ställts. Liksom flertalet andra industriländer har under desenaste åren genomgått en kris, vars motsvarighet vi inte haft sedan1930-talel. All i delta läge tala om en hårdare beskattning av företagen ochföretagarna ter sig ganska obegripligt. Inte ens statliga förelag, med deresurser som står btikom dessa, har kunnat möta situationen utan storasvårigheter. Att från den utgångspunkten tala om att vi nu måste återställarättvisa förefaller i högsta grad egendomligt. Socialdemokraternas försök att här skapa nrolsättningarmellan egenföre-tagare - småföretagare - och löntagare innebär ett försök attskapa splittring utan sakskäl. De åtgärder sorn vidtagits av de borgerligaregeringarna för småföretagarna har syftat till attåstadkomma en inkomstbeskattning sorn är något mera likvärdig med löntagarnasoch storföretagens. Socialdemokraterna ställer nu krav på införande av enallmän produktionsskatt, trots att man är medveten orn den negativa verkansorn nya arbetsgivaravgifter har för näringslivet, för exporten och förkonrmuner-na. En förutsättning för att vårt lands ekonomiska situationskall förbättras är ju dels alt näringslivet utvecklas och att produktionen kanöka, dels alt detta sker med en prisnivå som är konkurrenskraftig. Att i deltaläge medvetet försvåra konkurrenskraften både på hemmamarknaden och vid exportär verkligen inle all förbättra förutsättningarna för vårt lands ekonomi. Socialdemokraterna har i sin motion anfört sex punkter somgrund för en skaltereform. Den första punkten innebär att skatteuttagel börförskjutas från direkt till indirekt skatt. Ser vi på skalteförslagen från deborgerliga regeringarna,så finner vi att det har varit en sådan trend, och jag kan inle se att det härföreligger så oerhört hårda motsättningar. I varje fall har utvecklingen gått iden riktning socialdemokraterna nu kräver. När det gäller införande av allmän produktionsskatt ärfrågan, sorn jag var inne på, hur man skall se på konkurrensen medutlandet och konkurrensen på hemmamarknaden. Del måste vara ett intresse, anservi, alt man utformar skattesystemet så alt man skapar goda förutsättningar förvårt näringsliv i konkurrensen med utlandet. är ett industriland medstort beroende av exportmöjligheterna, och vi kan inte vara med och utforma ettskattesystem som försämrar våra konkurrensmöjligheter på världsmarknaden ochäven försämrar förutsättningarna på hemmamarknaden. I fråga om inkomstskatterna och marginalskatterna är detglädjande att socialdemokraterna är inne på samma linje som vi, nämligen måste sänka dessa. Som jag sade harju sådana sänkningar skettunder , trots att socialdemokraterna kritiserat de vidtagnaåtgärderna ganska hårt. Beträffande avdragsreglerna har begärt enutredning, och det finns väl inte heller i delta avseende så storameningsmotsättningar. har både när det gäller förlustavdraget och närdel gäller avdragsreglerna begärt att en översyn skall göras i enlighet med1972 års skalteutrednings förslag. Därför har vi att avvakta vad utredningenkommer fram till. I sak har vi varit överens om att man skall vidta åtgärder pådetta område. Det pågår också en utredning om realisationsvinstbeskattning.Jag skall gärna ta upp denna fråga och den kritik som riktade närhan talade om kapital, spekulation och skärpt realisationsvinstbeskattning.Redan för mer än ett år sedan skrevs direktiven, och en utredning tillsattesangående beskattning av räntor och kapitalvinster. Jag anser att man i denutredningen lar upp i stort sett de problem sorn avsåg i sintolkning av vad socialdemokraterna menar med en översyn av realisationsvinstbeskattningen. Också när del gäller åtgärder rnot skalleflykt ochförbättrad skattekontroll har i sak oftast under de senaste årenvarit enig. Enhälliga beslut om åtgärder i denna riktning har förordals. Beträffande generalklausulen har en proposition aviserats.Jag skall inte säga mer pä den punkten. Frågan har ställts tillbudgetministern, och han får själv svara utförligare. De problem som socialdemokraterna har tagit upp anser jagatt det borde gå att finna lösningar på. Motsättningarna är inte så stora somman får intryck av när man läser den socialdemokratiska partirnotionen. 1 propositionen föreslås också, sorn jag sade, enmarginalskatlespärr vid 80 resp. . Trots alt socialdemokraterna i sinmotion yrkat på åtgärder för att minska marginalskatten och sänkainkomstskatten är de inte beredda att stödja elt förslag som ger den enskildeinkomsttagaren rätt all behålla 20 resp. . av den sist intjänadehundralappen. Visst hadedet varit bättre om kommunalskatt och statsskatt aldrig hade Fortsatt reformering av inkomstskatten, rn. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. kunnatuppgå till mer än 80 resp. . Men har vi en självstyrelse, ochtrots en ganska väl utbyggd skatteuljärniiing skiljer det ändå iutdebitering olika komnruner emellan. Inget parti har i dagens läge varitberett att sänka skatteuttagel så att det i alla kommuner kunnat begränsas tillden nivå som föreslagits som marginalskatlespärr. har också effekterna av de högamarginalskatterna i viss utsträckning eliminerats genom att vidlöneförhandlingarna en rätt betydande hänsyn tagits till resultatet efterskatt. Niir så sker, medför en hög marginalskatt endast en allmtinkostnadsökning för niiringslivet och för den offentliga sektorn, och jag menarall delta tvingar till åtgärder för att minska marginalskatten. Även omdet förslag som föreligger inte är fullkomligt, anser jag att del iir ennödvändig och riktig åtgärd i rätt riktning. Läser man den socialdemokrtiliskamotionen, finner man att socialdemokraterna är inne på samma linje. I motionen från vpk begärs utredning om rätten till avdragför underskott i förvärvskälla, ränteavdrag osv. Liknande synpunkter harframförts i motioner från socialdemokraterna. Utskottet har tidigare behandlatdessa frågor och, sotn jag sade, därvid uttalat alt en särskild utredningi enlighet med skatteutrednings förslag bör tillsättas för att prövaavdragsreglerna vid beskattningen. Det är samma sak när det gäller attförhindra elt icke avsett utnyttjande av underskoltsavdragen. har ihöst begärt alt en allmän och förutsättningslös utredning skall tillsättas föratt utreda dessa frågor i enlighet med vad skatleulredning föreslog. Utformningen av skattereglerna är en fråga som röner stortintresse och som berör de allra flesta. Krav på ett nytt skattesystemframkommer ofta och bestämt frän olika hall. Faktum är alt under hela1970-talet har beskalt-ningssystemel varit föremål för myckel omfattandeutredningar utan alt man har lyckats få fram det perfekta skattesystemet. Ändringar har skett med anledning av vad som framkommit iutredningsarbetet, på vissa områden ganska genomgripande sådana. En översyrrutförs ständigt såväl i utredningar som av regeringen, och detta är nödvändigt.Förhållandena förändras, och utnyttjandet av skattereglerna växlar. Syftet rneddessa pågående översyner är ju hela liden alt skapa elt rättvist och hållbartskattesystem. angrep oss i för att ha ändratinställning i skattefrågorna . Jag vill då betona alt i centernsmotion var fördelningssynpunkten en punkt bland flera. Där underströksockså nrycket starkt att beslutet om skatteomläggning och skattesänkning skullefattas som beslutet om hur man skulle finansiera skattesänkningen.Del andra tungt vägande skälet var att beslutet skulle läggas så näraiivtalsuppgörelsen som möjligt. När de andra partiernti i slutet av valrörelsenmer och mer konkret utformade sina skalteförslag och också finansieringsformer,gjordes denna överenskommelse mellan mittenpärtierna. Vi kände oss då, tnedanledning av alt dé andra partierna och även socialdemokraterna presenteradesina finansieringsformer, tvungna alt göra detsamma. enligt minuppfattning är inte vårt ställningstagande nu något avsteg från det uttalandesorn vi gjorde . Som jag har sagt har vi totalt skildauppfattningar när del gäller frågan om indexreglering. Ser vi påskatteomläggningen med utgångspunkt i de direkta skattesänkningar och deändringar i skatteskalan som föreslås, finner vi all det faktiskt inteföreligger så förfärligt stora skillnader mellan de ändringar i skatteskalansom socialdemokraterna föreslog och de som föreslås avden nuvarande regeringen. Skillnaden får vi fram när vi tar rnedindexregleringen, och där har vi som sagt rakt motsatta uppfattningar. Jagskall inte gå in på exempel från tabeller, eftersom vi där inte blir överens.Tabellerna bygger ju på utgångsläget. Jag vill bara hänvisa ochandra i kammaren till de två tabeller som i proposition 58 finns på sidorna 58och 59. Där ges en helt annan bild av hur beskattningen under de senaste årenhar utvecklats för olika inkomstgrupper. Jag tror att vi får mer behållning avalt studera det faktiska förhållande sorn läggs fram i de tabeller som finns påhär nämnda sidor. Därför skall jag gå förbi detta. Det är riktigt att det också finns andra grupper i vårtsamhälle än de med den högsta inkomsten som drabbas av höga marginalskatter.Delta har tidigare påtalats från sida, bl, a. i vår motion . Iaugusti månad tillsattes en utredning som har fåll i uppdrag alt utreda dessaproblem. Till kan jagsäga alt denna utredning också skall se övermarginalskatteeffekterna i mellangrupperna och försöka lösa problemen fördessa grupper. riktade kritik mot de allehanda avdrag somfinns i skattesystemet. Mig veierligl har inte några nya avdrag kommit tillunder senare år. Det skulle därför vara intressant om här villeprecisera vilka nya avdrag som det är han är kritisk mot. Ränteavdragen ochförlustavdragen har vi redan talat om. Ett uttalande som gjordeanser jag vara ytterst värdefullt. Det var hans uttalande allsocialdemokraterna är beredda alt använda varje öre som kommer in genom minskadeavdrag till sänkning av marginalskallen, också för de högre inkomsttagarna. Jagtror att del är värdefullt att ha detta uttalande sorn grund för fortsattresonemang kring skattefrågorna. Pä det sättet kan vi kanske undvika alltförstora motsättningar i dessa frågor. Det framgick klart av anförande all hananser att det inkomstbortfall som sker genom indexregleringen skall finansierasrned högre direkta skatter. Det innebär i så fall att inflationen automatisktökar skatteuttaget. Det är det som vi har reagerat mot, och det är anledningentill alt vi följer upp beslutet om indexregleringen, kritik mot indexregleringen omfattade ocksådet indexsystem som vi har som grund för denna reglering - närmastkonsumentprisindex, rensat från vissa inslag. Jag kan dela all det, med hänsyn till de förhållanden vi haft med oljan under1970-talet , finns anledning alt se över delta index ochkanske göra vissa förändringar, så att de saker som vi anser att vi inte harmöjlighet alt Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. tv. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. åstadkommaen kompensation för helt eller delvis rensas ut. Beträffande de två sista punkterna sorn om kapilalbesktrltning, spekulation och skärptinflationsvinslbeskaltning, har jag sagt att man håller på allutreda dessa frågor.