prot · G30919 · 1979-12-31 00:00:00 — Men eflersom löftenkan ifrågasättas så vill jag peka på vad som har gjorts för att stärka de boendes intressen. Vad som genomförts bör ändåinte kunna ifrågasättas. Vihar infört en bostadsförvaltningslag som hindrar fastighetsägare aU misskötasina fastigheter. Förvärvslagen har utvidgats till att gälla hela landet för auhindra fastighetshajarna atf köpa hyresfastigheter. i Sverigehar hyresgästerna fött en laglig rätt till förhandlingar med fastighetsägarnaom hyror och andra boendeförhållanden. Regeringens beviljande av statligaförvärvslån har möjliggjort omvandling av flera tusen hyreslägenheter tillbostadsrätter, och därmed så har boendeinflytandet ökat för dessa hyresgäster.Miljardlånet till underhåll innebar att fastighetsägarnas hyreshöjningskrav påmellan 12 och kunde dämpas till en faktisk höjning på mellan 4och . Genomett bestämt uppträdande gentemot oljebolagen har flera miljarder sparats tilloljekonsumenterna. För alla är det nu uppenbart atl nya hyreshöjningskrav pågrund av oljeprisutvecklingen måste mötas med energibesparande åtgärder. Förflerfamiljshusen har nya förmånliga möjligheter nu öppnats för att finansieraenkla åtgärder med stor besparingseffekt. Exempelvis kan man nu fö bidrag föratt sätta in tätningslister i fönster. Vidändringarna av den s. k. garanterade räntan har relationerna mellande olika upplåtelseformerna ändrats till förmån för flerbostadshusen. För attminska hyrorna i nybyggda bostäder har extra höjningar av de statliga lånen ochdärmed höjningar av räntesubventionerna genomförts utöver vad som motiveras avprisutvecklingen. Villaskatterna höjdes från 2 till 3 96 i en strävanatl upprätthålla den eftersträvade jämställdheten mellan upplåtelse-formerna. Resursernatill förbäUring av boendemiljöerna har mer än fördubblats och börjar nu geglädjande resultat, både i form av fysiskt bättre miljöer och i form av en ökadgemenskap mellan de boende. Jag har träffat glädjestrålande hyresgäster som harberättat om vilka förändringar de har genomfört i sina bostadsområden. Detta är ett axplock av genomförda reformer som börjar tillämpas utei verkligheten hos de boende. Och skall vi gå vidare. Ihöst skall behandla folkpartiregeringens förslag om bostadsbeskattningen.Fastighetspekulationen kommer att ytterligare stävjas, om vårt förslag omslopande av den omedelbara avdragsrätten för underhåll genomförs. De relativafördelarna med s. k. strimlade lån försvinner, om vårt förslag antas. ligger ett förslag fill bostadsanvisningslag. Den syftar till attstärka de svagas ställning på bostadsmarknaden och ge bostadsförmedlingarnabättre möjligheteratt förmedla lägenheter. En PM om prisövervakning påbostadsområdet är ute på remiss. På andra väsentliga områden förbereds förslagsom skall öka boendedemokratin och valfriheten, minska de ekonomiskaorättvisorna och förbättra boendemiljöerna. Låt mig bara nämna några. Vimåste bättre ta till vara den befintliga bebyggelsen - rivningsraseriet måslehejdas. Omdaningen av den äldre bebyggelsen måste ske på dess egna villkor ochinte som med dispenser från nybyggnadsvillkor. Stadsförny-elseulredningenarbetar med detta. Då menar jag inflytande för de enskilda individerna, så att dereellt kan påverka sitt eget boende. Bostadsräffsutred-ningen ochunderhållsfondsutredningen arbetar med detta. Närdemokrafi i boendet som intekanaliseras genom institutioner och ombudsmän är en nödvändighet för atfmänniskorna skall fö en bättre överblick över sin egen situation och lättarekunna hitta fram till sina grannar i en fruktbar gemenskap. Inflationenär den största boven i dramat kring den ekonomiska orättvisan i boendel. Därförbör man, förutom att som genom den ekonomiska politiken hållainflationen på mattan, söka göra bostadsfinansieringen och -beskattningenoberoende av inflationens härjningar. Utredningen om en real beskattning ochfinansiering sysslar med detta. Orättvisor i boendel och i samhället i övrigt utgör ett hot motvärdegemenskapen i samhället. Detta hol måste vi göra allt för att undanröja. Underdelta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. LENNARTNILSSON (s) replik: Först vill jag beklaga atl bostadsminislern inle vill pratabostadspolitik utan hänvisar till en interpellationsdebatt. Det verkarganska egendomligt att man anmäler sig till en debatt i egenskap avbostadsminister - del utgår Jag ifrån - och sedan inte vill diskuterabostadspolitik. Jag skall bara göra någrakommentarer. Bostadsbyggandethar ökat med 18 96, sade bostadsminislern. Vilka siffror utgår man då från? Vibeslutade här i om byggande av 65 000 lägenheter. Bosladssiyrelsensprognos pekade på 61 000. I går sade man att det kommer att sättas i gång 57000 lägenheter . Är det 18 96 på 65 000, på 57 000, eller vad handlar detom? Detvikliga måsle ändå vara alt människor, många ungdomar, inte minsl istorstadsregionen här i , upplever att det saknas bosläder. Delhandlar Ju om att man måste se till att människor har möjligheter att få enbostad. Sedansäger bostadsminislern alt hyrorna är låga. Jag vet inte vilka människorbostadsministern umgås med eller pratar med, men alla dem som jag kommer ikontakt med ute i bostadsområdena har uppfattningen alt hyran har rusat ihöjden, och de säger att de snart inte har råd längre. Det är klart att man kangörajämförelser mellan olika länder, men det handlar ändå om hur människorupplever det och har del i vårt land. "Verklighetenär komplicerad", säger bostadsminislern. "Människor känner inte igensig." Jag undrar vem det egentligen är som inte känner igen sig. Allamänniskor man pratar med, framför allt naturligtvis i de stora flerfamiljshusområdena,känner att det blir dyrare och dyrare. Bostadsministern säger då atlinflationen är boven, och det håller Jag med om. Och bara det är ett bevis förall den borgerliga politiken på detta område har misslyckats. Därför bär stort ansvar för atl klara dessa problem för människor som bor framför allti flerfamiljshusområdena. Jag tycker också att det var en olycklig debatt undervalrörelsen. Jag tror inte att de stora problemen finns i villaområdena, förmänniskorna som bor där. Problemen finns ute i fierfamiljshusområdena, och delär där vi måste gripa lag i verkligheten. Människor anser inle att hyrorna ärlåga. De kommer inle glädjesirålande fram fill mig när Jag är ute och pratarmed hyresgästerna i bostadsområdena, utan de frågar: Vad skall man göra åtdetta problem? Vad gör regeringen där uppe? Del finns inget svar. Jag ville bara bespara kammaren tidsföriuster genom att hänvisa till enomfattande debatt om bostadsbyggandet som vi kommeratt ha måndagen den 5november, eftersom elt flertal interpellationer har ställts lill mig. Del äronödigt att vi tar den debatten två gånger. Vadjag sade var atl bostadsinvesteringarna hade ökat , och detär naturiigtvis i förhållande innan, 1977. ligger vi påen något högre nivå. Det är bara det konstaterandet Jag vill göra 5 protokoll 1979/80:19-20 närdet gäller påståendet atl bostadsbyggandet har minskat. Men jag återkommer tilldet, och då kan vi ha en rejäl debatt och gå igenom alla faktorer när defgäller bostadsbyggandet. gjorde ungefär del som jag sade att en del gör, nämligen betonar vissapåståenden och vissa faktorer när det gäller bostadspolitiken. Jag ville medmitt anförande nyansera det. har de som hävdar de olika påståendenaegentligen lika rätt. Problemet är att man oftast betonar bara den ena sidan avdet hela. Detär så aU hyrorna i är låga i förhållande lill andra länder. Jag ärsamtidigt fullt medveten om att detta inte är någon större tröst för dem somskall betala hyrorna. Jag sade också att hyrorna var låga i förhållande tillden verkliga kostnaden. Det är nämligen så att nästan hälften av hyrannär det gäller en nybyggd bostad betalas av staten i form av bidrag. Ca 1 300kr. betalar staten för varje nybyggd trerumslägenhel. Man kanalltså mot den bakgrunden säga att hyrorna är låga i förhållande till denverkliga kostnaden. MenJag sade atl det fanns andra påståenden som också är riktiga, t. ex.påståendet atf hyrorna ökar snabbt. Vi har gjort insatser för att minska denökningstakten. Vi gick exempelvis in med miljardlånet. Det innebar atthyresgästerna i stället för en hyreshöjning på fick en höjning påmellan 4 och 5 96 . Därefterhar - och del är ingen omedveten om - oljepriserna kraftigt höjts. I delavseendet har Jag velat peka på det faktum att folkpartiregeringen stod emotoljebolagens kraftigt påhejade yrkanden om höjda priser, och därmed sparade viåtminstone ett par miljarder till det svenska folkhushållet. Vi gjorde detgenom att inte tillåta en ohejdad prisutveckling. Det råd vi fick från samtligaoppositionspartier i var emellertid: Gå med på oljeföretagenskrav så att vi klarar lagersituationen! Vi gjorde inte det, utan vi övervägdeoch granskade mycket noga oljebolagens krav på prishöjningar. Därmed sparade visom sagt ca till det svenska folkhushållet. Hade vi integått emot oljebolagens krav, hade hyreshöjningarna nu varit ännu kraftigare änvad de är. Menvi kommer inte alt kunna bortse från oljeprishöjningarna, och vi kommer inteheller att kunna subventionera bort dem på något sätt. Alla vi människor här iSverige kommer au få bära bördan av de ökade oljepriserna. I det läget är detviktigt att man vidtar åtgärder som minskar oljeförbrukningen. Det är ettöverievandevillkor för oss i många avseenden - beträffande miljön ochbrandsäkerheten och, inle minst, beträffande ekonomin. Jaghar velat peka på att vi under detta år har förbättrat möjligheterna attgenomföra energibesparande åtgärder. Framför allt gäller del sådana åtgärdersom är enkla, som går lätt att genomföra och som framför allt på kort sikt geren större besparingseffekt. Det viktigaste är , herr talman, att vi snabbtvidtar just sådana åtgärder, så att vi kan minska hyreshöjningstakten. Här harhyresgästerna nu fåll ett vapen i handen genom den nya hyresförhandlingslagen.De har en laglig räu all förhandla med fastighetsägarna, och det gäller då inlebara hyrorna utan också övriga boendevillkor. De kan alltså ställa krav påfastighetsägarna atl dessa utnyttjar de förbättrade möjligheterna all sparaolja i fastigheterna. LENNARTNILSSON (s) replik: Jag tycker alt det är litet egendomligt att säga att man skall sparatid för kammaren och skjuta på debatten om den här frågan lill elt annaltillfälle. Om det är så, då hade det naturiigtvis varit mest lämpligt att inlealls anmäla sig lill debatten. Men jag utgår ifrån atl när man i denallmänpolitiska debatten har ell block som skall handla om bosläder, så bordeman också kunna diskutera detta och få svar på de frågor man ställer. Det fårman tydligen inte, utan det hänvisas till en debatt som skall komma.Naturiigtvis finns det anledning från vårt håll atl återkomma i den debatten,när den hålls. Såtill frågan om oljan och oljeprisutvecklingen. Del är ju elt faktum att isamband med atl man prisstoppade oljan vid något tillfälle-Jag minns inte närdet var - handlade det om villaoljan, vilkel ledde lill all man ladekostnaderna och prishöjningarna på den andra typen av eldningsolja, som manlevererar framför allt till fierfamiljshusområdena. gjorde alt del komhöjningar den vägen i stället. Mankan naturligtvis hålla på och diskutera om vissa påståenden osv. Men Jag utgårändå från den verklighet som vi lever i. Man kan med statistik bevisa vad somhelst här i livet, men statistik är ofta främmande för människor som lever ochverkar ute i dessa områden. Man upplever hyran som ett problem, inte minst medtanke på att bostadsbidragen släpar efter, vilket Ju innebär att barnfamiljernafår en allt större del all bära när det gäller hyreshöjningarna. O.K.- underhållslånen som infördes ledde till att man kunde bromsahyresutvecklingen. Men del är ändå så att skall detla betalas på någotsätt - det är att skjuta på problemen i dessa sammanhang. Människorupplever alltså del här med hyran som ett problem; det är helt klart. Sedan kanbostadsministern tala om statistik och göra Jämförelser inlernationelit, men demänniskor Jag talar med tycker inte atl hyran är låg. När det gäller oljeprisökningarna är det ju så atl såväl villaoljan somde tunga oljorna är prisstoppade, och båda slagen av olja var det från börjanockså. släpptes priset fritt på den tunga oljan, menganska snart återinfördes pristaket. förs debatten ute på fältet som omdel aldrig hade varit något pristak eller prisslopp på den tunga oljan. Det äralltså inte sant, utan endast en under någon varm sommarmånadvar denna olja inte prisstoppad. Det innebär atl man med fog kan hävda att detbestämda uppträdande som vi visat gentemot oljebolagens krav de facto innebäralt hyreshöjningarna nu inte blir sä höga som de eljest skulle ha blivit. När det gällerbostadsbidragen och fierbarnsfamiljerna är det så att bostadsbidragenrealt sett har förbättrats för Just flerbarnsfamiljerna. De kommer också attytteriigare förbättras nu . Vi höjer de övre hyresgränserna med ca 1896. Och del sker och har skett framför allt förbättringar när det gäller detstatliga bostadsbidraget, som Ju egentligen är ett inkomstprövat barnbidrag ochdär kraftiga förbättringar harskett. Det är därför inte rätt att säga attbostadsbidragen för flerbarnsfamiljerna skulle ha blivit sämre. Tvärtom har deblivit bättre. Så några ord om detta hurmänniskor upplever sin situation. Jagär helt medveten om, och del sade jag också i miu inledningsanförande, atl vihar orättvisor i boendet och att många människor de facto ser den situationenute i sill eget boende. Men det gäller ändå infe alla. Det finns väldigt mångamänniskor i - oavsett om de bor i villor, med bostadsrätt eller ihyreshus - som är mycket nöjda med sitt boende, och de känner inte igen sig,när man bara klankar och när man bara visar på de nackdelarsom vi faktiskt har.Del ärett problem, när man skall diskutera med människor, att de infe kännerigen sig. Det finns också många människor som är nöjda med sitt boende! Andrevice talmannen anmälde att anhållit aft til protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Jag har liksom ytterligare några - alltför få - ledamöter av dennakammare kunnat lyssna till en debatt om bostäder som ändå blev av mellanLennart och bostadsministern. klagar, lågmält menbittert, över en del som han betecknar som elände på bostadsmarknaden. Det ärkostnaderna, det är-om jag förstod honom rätt-bristen på bostäder, och del ären del annal. Jag skall bara göra några få kommentarer till detta. är väl ändå medveten om att bostadsbyggandet och bostadsmarknadenfortfarande är det mest genomreglerade området i vårt samhälle. Det är ensocialistisk politik som har skapat dessa regleringar! Och den politiken hadeväl ändå, om jag har förstått det rätl, fill syfte atl göra bostädernabilligare och överkomliga för envar. Delvar väl också under den socialdemokratiska regeringens sista år sombostadsbyggandet blev så mycket mindre . Del var då som det därverkliga raset inträffade. Från en nyproduktion på ca 100 000 lägenheter omåret sjönk antalet ned mot 50 000. Man kan beskriva det som enförfärligt snabb hissfärd nedåt. Jag skulle närmast vilja beteckna del som ettunder att den borgeriiga trepartiregeringen - när den fick ta över den härproblematiken bland många andra - så snabbt bromsade upp produktionsminskningenoch fick bostadsbyggandet att åter öka. Sedanär del många andra faktorer som spelat in. Det är inte obekant för LennartNilsson och inte heller för kammarens övriga ledamöter att vi hade ell mycketstort överskott på lägenheter. Det överskottet fanns framför allt i debostadsområden som var formade efter det socialistiska mönstret - stora betonggetion,präglade av koncentration. Det var inle lätt för de kommuner som stod där medresterna av det socialdemokratiska s. k. miljonprogrammet att ta över deekonomiska konsekvenserna. Och vi skall ha förståelse för att så många kommunerverkligen tog det försiktigt med nyproduktionen av lägenheter när de väl hadesett de ekonomiska konsekvenserna av en överproduktion. Densnabba minskningen medförde också konsekvenser när det gäller tillgången på arbetskraftnär sedan den borgerliga majoriteten skulle försöka anpassa produktionen tillefterfrågan. Men det är , herr talman, att notera att bostadsbyggandet är pårätt väg. Det hindrar inte att vi kan ha önskningar, och vi har från moderathåll framfört önskemål om ökat bostadsbyggande. Vi ser målsättningen 70 000 nyabostäder som rimlig. Dethär kommer emellertid att belysas närmare av min partikamrat inästa anförande. I regeringsdeklarationen finns det bland många angelägna frågor ettavsnitt om markpolitiken. Det är naturligt och självklart att delta finns med iden nya regeringens uttalade målsättningar. Och det är bra all texten har enganska pregnant utformning. Iregeringsdeklarationen klargörs således att markpolitiken skall geförutsättningar för en socialt inriktad bostadspolitik, att markspekulationskall motverkas och att den fysiska riksplaneringen av mark skall ske i formersom säkerställer såväl angelägna samhällsintressen som den enskildesrättstrygghet. Vidarefastslår regeringsdeklarationen att mark för bostadsändamål skall kunnaupplåtas både med äganderätt och med tomträtt. är något helt nytt i enregeringsdeklaration. Och del är verkligen tacknämligt att denna nyamålinriktning med ägarlägenheter har kommit på pränt. Detla skall emellertidRolf tala mera om i sitt anförande. Ävenfritidsbebyggelsen finns med i regeringsdeklarationen. Där konstateras attbehovet av en sådan skall tillgodoses inom ramen för god hushållning med markoch vatten. Låt oss lägga märke till den myckel bestämda formuleringen.Fritidsbebyggelsen skaU tillgodoses. Ätt det skall ske inom ramen för godhushållning med markresurserna är givet. Bostads-och byggnadspolitiken i vårt land kännetecknas av mängder av lagar,författningar och regleringar, som lill en myckel slor del är onödiga och förmånga framstår som direkt medborgarfientliga. De utgör inte bara en djungel avkrångligheter och byråkrati, de reser också hinder för medborgarnas önskemåloch möjligheler att få bygga och bo. Och detla hinder har man ställt upp motbåde del permanenta boendet och fritidsboendet. Närdel gäller fritidsboendet har situationen efter hand blivit allt kärvare föralla de människor, alla de hundratusentals familjer i vårt land, som vill byggafritidshus. Inom vissa områden - och ganska stora sådana - har det varit och ärfortfarande praktiskt laget omöjligt att få ett byggnadslov. Men även i landeti stort är restriktionerna myckel omfattande och innebär-eftersom defortfarande gäller - att massor av medborgare, vanliga familjer, har hindrats isina försök all få bygga en stuga för fritiden. Visst är en begränsning i byggnadsrätten befogadinom vissa områden i landet. Förulsällningarna för en utökad fritidsbebyggelsepå väst- och sydkusten och i stora delar av är begränsade.Men det befängda är alt den fysiska riksplaneringen har lagt hinder i vägen förfritidsbebyggelse även i områden som mycket väl bör kunna avsättas för sådangagnelig rekreation som enskilt ägda fritidshus innebär. Dessaandra lämpliga områden för fritidsbebyggelse finns inte bara i inlandet - iSvealand och i landskap som och , för all nämna någraexempel - de finns också i de stora landsbygdsområden som finns bara någoneller innanför själva kusten i , i , iSydsverige. Det finns fortfarande också gott om utrymme för enskildfritidsbebyggelse i och uppåt Roslagen. Jaghar, herr talman, haft möjlighet att på ort och ställe ingående studeraförutsättningarna för fritidsbebyggelse i bl. a. inland. Jag hartalat med företrädare för kommuner, som är mycket attraktiva för fritidsboendeoch där myndigheterna mer eller mindre helt har stoppat fortsatt byggnation.Men dessa kommunala företrädare, däribland en kommunstyrelseordförande, harbestämt hävdat att det i praktiken - om man alltså bortser från bestämmelsernai den fysiska riksplaneringen - inle föreligger några fysiska hinder för au iförsta hand fördubbla antalet fritidshus i dessa kommuner. Detframgår också alldeles klart att det inle heller finns några sakliga skäl somhindrar en betydligt större utökning av frilidsbyggandet även i dessa verkligtattraktiva områden där det finns ett inland som är så glest bebyggt atl delnärmast är att betrakta som ödemarker. Givetvismåste all bebyggelse ske i planmässiga former. Det gäller både industrier ochtätorter, permanentboende och fritidsboende. Men planmässigheten får inte varadetsamma som hinder. Planmässigheten skall närmast vara till gagn förmänniskorna och leda till att deras önskemål och behov kan tillgodoses. Ochdessa behov finns förvisso också i fråga om fritidsboende. Vimoderater vill au medborgarna skall ha valfrihet; valfrihet bl. a. i boendet,valfrihet när det gäller att utnyttja sin fritid. Vimotsätter oss varje form av styrning i kollektivistiska riktningar sombegränsar valfriheten. Del är riktigt atl samhället ställer upp för atttillgodose kravet påett röriigl friluftsliv. Det är rikligt atl vi som arbetari politiken ser till att medborgare som efterfrågar andra former avfritidsboende än det enskilt ägda fritidshuset också ges den möjligheten.Stugbyar för uthyrningsverksamhet har sin plats i samhället, ochhotellanläggningar ger också en efterfrågad form av fritidsboende. Påsenare år har det också uppstått en form av andelsägande i fritidshus ochlägenheter för rekreation. Jag konstaterar alt deua är en alldeles utmärkt formav fritidsboende, och del har visat sig att efterfrågan är mycket stor påsådana andelsstugor. Tack vare små kontantinsatser och rimliga lånevillkor ärandelsstugorna och andelslägenheierna överkomliga för envar. mycket stor efterfrågan på enskilt ägande kvarstår. Gjordagallupundersökningar ger vid handen att av alla svenska familjersom ännu inte lyckats skaffa sig fritidshus önskar skaffa sig ett sådant. Deflesta vill helst ha del enskilt beläget, alltså inte i tätbebyggelsens form.De flesta människor i vårt land bor ju tillräckligt sammanpackade i sittvanliga boende i tätorter och storstadsområden. Dettainnebär ett mycket stort behov. Det finns i landet drygt 600 000fritidshus. Tyvärr har ökningen avstannat i ; nyproduktionen är väldigtlåg och många fritidshus övergår till permanentbosläder. För alttillfredsställa den efterfrågan som finns torde del behövas uppemot ettpar miljoner nya fritidshus. Vimoderater har i handlingsprogram och riksdagsmotioner framhållit målsättningenatt medborgarnas efterfrågan på fritidshus skall tillgodoses. Detta är fulltmöjligt . Förutsättningarna finns när det gäller markresurser. Vi harglädjen alt bo i ett land som inte bara är vackert ulan också vidsträckt.Marken räcker mycket väl till för att uppfylla detta medborgarnas berättigade krav. Denekonomiska sidan är givelvis också väsentlig, och den bör rimligtvis ocksåkunna arrangeras till människornas bästa, först och främst genom ell ökatsparande. Ett fritidshus är ett attraktivt sparmål. Vi moderater föreslår ettsärskilt bostadssparande som också skall omfatta fritidshusbyggande och köp avfritidshus. Särskilda bosparkonton, upplagda efter samma modell somskattesparkonton, bör därför införas. Menpriserna på fritidshus är ju höga, säger någon. Ja, i de attraktiva områdena ärde höga, mycket höga t. o. m. Men det säger sig självt att priset på eneftertraktad vara stiger när tillgången är begränsad, och särskilt när varan ärslut. Det är den situation som föreligger inom många områden i vårt land närdet gäller fritidshusen. Ordnar man det i stället så au tillgången svarar molefterfrågan, blir det inga överpriser. Då är det marknadsmekanismen som styrprissättningen - och det gör den till medborgarnas bästa. Medandra ord: En politik på deUa område som tar sikte på att behovet "avfritidsbebyggelse skall tillgodoses", för all citeraregeringsförklaringen, kommer automatiskt att innebära atl prissättningen blirrimlig och atl husen därmed blir överkomliga för vanliga medborgare i vårt landi ännu större utsträckning. Jag vill också i korthet peka på den efterfrågan som råder på stugorför uthyrning.