prot · G30985 · 1979-12-31 00:00:00 — Men svaret på C,-H, egentliga fråga till mig,om jag - som tror på ett decentraliserat näringsliv - kan acceptera detta, äratt min grundsyn är att vi måste med skärpt vaksamhet följa den härutvecklingen och att vi inte har anledning att acceptera fusioner för fusionerandetsegen skull eller som uttryck för finansiella operationer, utan att fusionernaskall ha ett klart motiv för att skapa en mer ändamålsenlig organisations- ochproduktionsstruktur i samhället. Det är allstä det motivet som måste komma iförgrunden i fortsättningen. (vpk): Det är bra att vi har en gemensam omtanke omde små företagen, . Jag tror att de alltid kommer att spela en storroll i svenskt näringsliv. Däremot tror jag det är nödvändigt att samhälletingriper mot destora maktkoncentrationerna. Det bör framför allt ske genom att de Nr 85 somarbetar i dessa företag tar över dem och att vi på det sätte; får en verklig den Viskallväl inte förlänga diskussionen idet oändliga-det finns också andra frågeställare- men jag vill avsluta med en fråga. Jag har observerat att herr q reeerinssåt-Åsling genom TidningarnasTelegrambyrå egentligen redan har svarat på färder med anled-min fråga påett bättre sätt än han har gjort här . Jag vill fråga: Är det ,7(W avElectrolux riktigt refererat i pressen, där det står att har sagtatt han kan förvärv av Gräne-tänka sig att sätta stopp för vidareföretagsfusioner, om den utvecklingen esbers fortsätter? Jag tror det skullevara intressant att fä inskrivet i-riksdagens protokoll att industriministernhar den uppfattningen. Och hur är det med regeringen i övrigt? Har den sammauppfattning? Här är det inte fråga om att förbjuda, utandet gäller att genom lagstiftning ange det klimat i vilket vi vill se svensktnäringsliv utvecklas. Min grundinställning är, som jag sade, att vi måstegrundligt granska fusionerna. De får inte bli ett självändamål eller bara ettuttryck för finansiella operationer, utan de måste ha ett rationellt motiv ochäven vara ur samhällets synpunkt acceptabla. Vad jag antytt i den åberopadeintervjun är det arbete med modernisering av lagstiftningen som pågår iregeringskansliet. (vpk): Men skulle inte industriministern vilja svaradirekt på min fråga: Kan industriministern tänka sig att stoppa fusioner isvensktnäringsliv genom ingripande frän regeringens sida? Och hur ställer sigden övriga delen av regeringen till den ståndpunkten? Jag försökte svara genom att säga attdet inte är fråga om att utfärda något totalförbud, utan att vad det gäller äratt genom en lagstiftning ge sådana förutsättningar för de organisatoriskaförändringarna i näringslivet att vi styr den här utvecklingen i den riktningsom vi anser befrämjar det svenska näringslivets konkurrensduglighet. (vpk): Jag vill göra den avslutande kommentaren attherr Åsling uttryckte sig betydligt klarare i TT-intervjun. Överläggningen var härmed avslutad. Otn produktion av konstgödsel i § 7 Omproduktion av konstgödsel i Industriministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 24januari anmälda fråga, 1979/80:284, dels () den 25 januarianmälda fråga, 1979/80:290, och anförde: har frågat mig, som honuttrycker det, om jag passivt ämnar åse det nya uttryck för kolonial utarmningav möjligheter till industriell utveckling som Boliden AB:sutbyggnad av konstgödselproduktion i utgör eller om regeringen kommeratt vidta åtgärder för att länets råvaror skall kunna nyttiggöras iförädlingsindustri inom länet. har frågat mig om det i detta lägefinns någon möjlighet att påverka förläggningen av produktion av konstgödsel såatt den placeras i . Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. I en interpellationsdebatt med den 3december 1979 redovisade jag utförligt hur Norrbottendelegationen i olikaomgångar undersökt möjligheterna att tillverka konstgödseli . F. n. undersöker och tillsammans hur de ändradeförutsättningarna i form av höjda oljepriser och nya processtekniska lösningarinverkar på möjligheterna att tillverka konstgödsel i länet. Utredningenberäknas vara färdig i början av detta år. Ett omfattande arbete har således lagts ned på att ta tillvara eventuella möjligheter att bygga ut gödselmedelsindustrin i Norrbotten.Jag kommer också att studera utfallet av den senaste utredningsfasen med stortintresse. Med anledning av fråga om möjligheterna attförlägga en produktion av konstgödsel till vill jag framhållaföljande. En principöverenskommelse har nätts mellan berörda parter om statensmedverkan i ett projekt för kraftvärmeproduktion, där överskottsgas från SSABLuleåverken kommer att användas som bränsle. Ett särskilt bolag har bildats förändamålet av och kommun gemensamt. Denna gas kan även användas somen av råvarorna- via produktion av ammoniak/urea - vid en eventuellkonstgödseltillverkning. En ammoniak/ureaproduktion i är emellertid ettprojekt med mycket osäker ekonomi. Mot denna bakgrund har jag förståelse föratt väljer att använda överskottsgasen för kraftvärmeproduktion. Dettaalternativ har visat sig vara mycket realistiskt från samhällssynpunkt och germöjligheter till god lönsamhet. Ett beslut av att bygga ett kraftvärmeverk är inteensamt avgörande för möjligheterna att pröva frågan om en eventuellfullgödselmedelfabrik i . En produktion av fullgödselmedel kan ocksåövervägas utifrån köp på världsmarknaden av sådana insatsvaror som inte medfördel kan tillverkas i . utgår i sin fråga från att apatit frånKiruna och koksverksgas från skulle vara aktuella som råvaror förtillverkning av gödselmedel i . Detta är emellertid fel. Supra kommerinte att bygga någon ny fullgödselfabrik i , För ungefär ett halvår sedanaviserade företagetatt en ny anläggning för tillverkning av salpetersyra kommer att uppföras iKöping som en äldre enhet läggs ned. Därmed skulle ävengödselmedelsproduktionen kunna utökas med i befintliga anläggningar.Det föreligger således ingen direkt utbytbarhet mellan Supras utbyggnadsplaneri och en eventuell satsning på konstgödsel i . En eventuellsatsning på en fullgödselfabrik i måste bedömas i sitt totalasammanhang av råvarutillgångar, marknadsförutsättningar och lönsamhet. Om produktion av konstgödsel i EIVORMARKLUND (vpk): Jag vill tacka industriministern för svaret.Jag skall inte hyckla genom att påstå att jag hade väntat mig att det skulleinnehålla så värst mycket mer än vad det gör. Viljan att använda de möjlighetersom man, åtminstone utifrån, ser för industriministern att påverka vad somhänder har inte varit särskilt påfallande . Jag nämner då baraSSAB och som två exempel. Men konkret till svaret och koksverksgasen. Det fanns ju iförsta omgången projekterat ett kraftvärmeverk för, om jag minns rätt, 50 MWhelproduktion, och det skulle ungefär ha motsvarat vad kommun harmöjligheter att avsätta i fråga om hetvatten. En produktion av denstorleksordning som man nu talarom kommer att innebära miljörisker, bl. a. pägrund av att det måste släppas ut hetvatten i Hertsöfjärden, vilket exempelvisfår till följd att isarna blir svagare. Jag tycker, bl. a. mot bakgrund av det ordbyte jag hade , att vi skulle ha förutsättningar att mötas i ettresonemang om hur koksverksgasen bäst skall användas, liksom om möjligheternaatt för erforderligt kraftvärmeverk använda t. ex. spillvärme och annat fränjärnverket i . Man borde inte, som jag ser det. behöva ta koksverksgaseni anspråk, i varje fall inte i den utsträckning som förutsätts i planerna ochäven trls Åslings svar. Industriministern säger mer eller mindre direkt att minfråga inte är så väldigt motiverad. Supras planer skulle inte vara såmärkvärdiga som jag har tolkat dem. Nyss hade ju och C.-H.Hermansson en stunds ordbyte om hur pressen återger saker och ting, och jagskulle naturligtvis kunna skylla på att massmedia har skildrat det här så, attBolidenägda Supra har beslutat att investera i en utvidgning av sinkonstgödselframställning. Detta har givetvis väckt den här reaktionen iNorrbotten, och det visas väl också av att jag inte är den enda frågeställarenfrån , Att jag ställde frågan berodde bl, a. på att jaguppfattade spörsmålet om en etablering av konstgödseltillverkning i Norrbottensom en alltigenom politisk fråga. Efter det att Supras planer hade publiceratsfanns det dessutom tidningsuttalanden av , som bedyradeatt strävan var att man skulle utnyttja råvarutillgångarna i Norrbottenoch att man hade analyserat möjligheterna att förändra apatitentill fosforsyra eller ytterligare till konstgödsel inom länet. Jaguppfattar alltså detta som en alltigenom politisk fråga. Om produktion av konstgödsel i Regeringen bör ha intresse av att också följa upp detsom Norrbottendelegationen har tagit fram. och det tycker jag inte att NilsÅslings svar riktigt ger besked om. svarade betydligt rakare den 3december , då det här ju betecknades som ett pilotprojekt förindustrialisering i . Jag ber att få tacka industriministern försvaret på frågan. Den ställdes ju med anledning av beslutet om Boliden AB:sförslag om att bygga ut sin tillverkning av gödselmedel vid i . Det har förekommit en hel del missförstånd och ensammankoppling av detta beslut och den utredning som Norrbottendelegationendiskuterat med och . Det är bra, tycker jag. att vi får ettklarläggande av vad som pågår. Men det är givet att jag som norrbottning blir oroad införuppgifter om att en produktion som innebär vidareförädling av enNorrbottenråvara återigen skulle ske utanför länets gränser. Industriministern säger att det inte föreligger någondirekt utbytbarhet mellan Supras utbyggnadsplaner i och en eventuellsatsning på konstgödsel i . Nog är det väl ändå helt klart att en ökad produktion, varden än förekommer i landet, påverkar marknadsförutsättningarna för en eventuellnypioduktion. Och det kan ju då bli till nackdel för , när denslutliga avvägningen mellan råvarutillgång, marknadsförutsättningar ochlönsamhet skall göras. Planerna på att använda koksverksgasen från sområvara vid en eventuell konstgödseltillverkning kan väl anses skrinlagda viddet här laget genom den överenskommelse som har träffats mellan och Luleåkommun. Studier har väl också visat att det skulle bli mycket svårt att fålönsamhet vid ett sådant projekt. Det skulle kräva stora investeringar.Dessutom skulle det kräva en ökad oljeanvändning, och det torde inte varasärskilt lämpligt i det läge som vi befinner oss i. Det som pågår vad gäller konstgödseltillverkning iNorrbotten är den utredning som och gör tillsammans och därplanerna går ut på att en delutredning skall vara klar . För är jag orolig för att detta att Supra ökar sin produktion kommeratt påverka möjligheterna till produktion i . Jag skulle vilja fråga hur industriministern ser på denproblematiken och om industriministern har någon uppfattning om hurmarknadsförutsättningarna är på kort sikt och längre fram. Som jag ser det har , EvaWinther och jag med den här debatten i alla fall klarat ut några missförståndom att investeringarna i på något sätt skulle påtagligt förändra bildenför planerna i . Så är alltså inte fallet. enrelativt marginell utökning av den produktion som redan sker där, medan ettprojekt i ju närmast får ses mot bakgrund av de marknadsförutsättningarsom föreligger mera allmänt. Inte minst världsmarknadens utveckling när detgäller gödselmedel måste vägas in i sammanhanget liksom den omständigheten i den här produktionen måste använda dyrbar energiråvara, dvs. Detillgängliga gasöverskotten vid är ju intecknade för andra ocksåangelägna ändamål. När jag karakteriserar det här som något av ett pilotprojektvill jag säga att bilden i viss män har förändrats i och med kraftvärmeverketstillkomst. Men på lång sikt skall man inte utesluta möjligheten av att förädlaapatiten i till gödselmedel, på ort och ställe eller inom länetsgränser. Som lönsamhetsbilden och marknadsläget ser ut är det emellertidett projekt på mycket lång sikt. Därför finns det ingen anledning att hysanågra förhoppningar om att ett sådant projekt skulle kunna realiseras under denärmaste tio åren. Om produktion av konstgödsel i Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Förutsättningarna för ett pilotprojekt haralltså i viss mån förändrats. Jag noterar ändå att nu säger att detinträffade inte utesluter förädling av apatiten i . Det betecknar jagsom mycket viktigt i sammanhanget. Vi har klargjort andra saker - låt ossäven klargöra detta. Apatittillgången hänger samman med tillgångar ifråga om jordartsmetaller, som i sin tur innebär nya möjligheter och nyaverksamhetsområden. Skulle apatiten slussas bort till någon annan del avlandet, skulle också den möjligheten att utveckla nya verksamhetsområden förLKAB försvinna. Det är viktigt att också detta klargörs. Jag vill också betona att mitt partidistrikt i Norrbottenredan när dessa uppgifter offentliggjordes mycket starkt uttalade attifråg;,varande planer inte fick betecknas som något slags dödförklaring av ettväldigt viktigt industriellt projekt i . Det noterar jag att ocksåNils Åsling instämmer i. Sedan till detta med ekonomin, SvenJohansson i har sagt att man så långt som man har ekonomiskaförutsättningar vill se till att förädling av råvarorna sker i Norrbotten.Enligt pressmeddelanden i våra länstidningar har talat om att manskulle kunna stöttavissa industriprojekt rent ekonomiskt just för attutvecklingen skulle ske i . Har desja uttalanden tillämplighet idetta sammanhang, ? EVAWINTHER (fp): Det är mycket viktigt att vi slår fast attapatiten inte skall skickas från för att användas i , vid den utredning som de nu gör tillsammans kommer fram till attdet inte går att få till stånd konstgödseltillverkning hoppqs jag att man kanfinna Om produktion av konstgödsel i någon annan möjlighet tillvidareförädling med apatiten som bas. Jag upplevde att var väldigtpessimistisk när det gällde Beträffande konstgödsel talade han om en tillverkningpå mycket lång sikt i så fall. Är det riktigt uppfattat att Åsling är oerhört pessimistisk påden punkten? Jag förutsätter att finns det en marknad, så kommer man att kunna användaoffertsystemet eller andra regionalpolitiska medel för att fä till stånd Låt mig, för att undvika missförstånd, förstsäga att Supra enligt uppgift inte skall ta råvara från för denutökning av driften som man planerar. tycker att jag låter pessimistisk beträffandemarknaden. Jag skulle hellre vilja göra anspråk på att vara realistisk. När detgäller utvecklingen inom den här produktgruppen är det uppenbart att man ifjärran länder med egna gas- och oljefyndigheter har sådana planer på expansionatt marknaden inte företer någon särskilt ljus bild. Eftersomenergirävaruinslaget i den här produkten är högt får man nog räkna med att detinte är särskilt lätt att uppnå lönsamhet för ett projekt i . Minbedömningäratt projektet i och försig är intressant, men vi får räkna med attdet tar läng tid innan marknaden är så anpassad att det kan genomföras. Låt mig sedan beträffande offertsystemet säga att detenligt riksdagsbeslutet är användbart i stödområdena 4, 5 och 6. Vi fördessutom en diskussion med om en speciellinsats i för att åstadkomma de 600 nya jobb som vi hartalat om. Det är offertsystemet som vi bygger den utmaningen på. Kan även andrarealistiska projekt mobiliseras, så kan offertsystemet självfallet tillämpasockså för dem. (vpk): Supra skall enligt uppgift inte ta någraråvaror från , säger industrirninistern. Det är väl bra då. Men detkanske inte är så underligt att man i har upplevt det så, med tankepå engagemang i hela den här frågan. Nog måste jag säga att jag trotsden här på sitt sätt klarläggande diskussionen ändå upplever agerandesom rätt märkligt. Man hade tydligen planerna för detta klara redan när manåtog sig uppdraget från Norrbottendelegationen att tillsammans med utredakonstgödseltillverkning i . När det gäller offertsystemet hoppas jag att LKAB.enkannerligen , tar del av det här och finner tröst i det. EVAWINTHER (fp): Jag vill bara avslutningsvis säga att jagfinner att Supras ökade produktion av konstgödsel ytterligare försämrarmarknadsförutsättningarna för en sådan tillverkning i . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Om verksamheten vid Vingesbacke gruva ochkulsinterverket i Om verksamheten vid Vingesbacke gruva och kulsinterverketi Industriministern ordet för att besvara i (s) anmäldafråga, 1979/80:295, och anförde: i Hoforshar frågat mig om jag är beredd att aktivt verka för att driften vidVingesbacke gruva och kulsinterverket i upprätthålls under innevarandeår. När driften vid gruvan iVingesbacke med tillhörande anläggningar efter en tids avställning togs upp pånytt berodde detta, enligt vad jag har erfarit, bl. a. på attägaren, , bedömde att den speciella malmkvalitet som bryts i gruvanskulle behövas vid tillverkningen av järnsvamp vid stålverket i enligten ny teknik, s. k. plasmateknolo- Företaget har därefter vidareutvecklat denna process,vilket har medfört att man är bunden till malm frånVingesbackegruvan. Eftersom malm från denna gruva inte heller kan konkurreramed konventionella malmkvaliteter från andra gruvor, finns enligt företagetinte förutsättningar för fortsatt drift. Företaget har erbjudit dem som arbetar vid gruvan medtillhörande anläggningar annan sysselsättning vid SKF:s övriga anläggningar iHofors. Företaget har därutöver anmält sin avsikt att i samverkan med kommunengöra sysselsättningsfrämjande åtgärder utanför det egna företaget. Mot denbakgrunden torde särskilda åtgärder för att förlänga driften vid Vingesbackegruvanmed tillhörande anläggningar inte vara påkallade. i (s): Jag tackar industriministern för svaret. Såsom framgår av min fråga kommer man nu att lägga nerdriften vid Vingesbackegruvan och kulsinterverket. KanersättningssyssTlsättning ej skapas inom kommunen, kommer det med all säkerhetatt ge återverkningar på kommunens befolkningsutveckling, som under ett flertalår varit mycket negativ. har befolkningen i kommun minskatmed 3 000 personer. var den kommun som procentuelltsett minskade mest bland alla kommuner i landet. Kommunen har under en följd av år gjort mycket storaansträngningar för att skapa nya sysselsättningar, men tyvärr haransträngningarna inte givit det 6 protokoll 1979/80:82-86 Orn verksamheten vid Vingesbacke gruva och kulsinterverketi resultatsom man hade hoppats pä. Skall man i någon mån lyckas med att ersätta dearbetstillfällen som faller bort genom nedläggningen av Vingesbackegruvanoch kulsinterverket, erfordras att man får någon form av statligt stöd. Tyvärrkan jag konstatera att industriministern inte är beredd att ge något stöd tillkommunen. Det beklagar jag mycket. Kommunens och de anställdas krav på att gruvdriften måstefortgå åtminstone måste enligt min mening ses också i ett vidareperspektiv. Ytterst är det en fråga om den svenska stålindustrins försörjningmed malm på och inte minst en fråga om den mellansvenskagruvindustrins framrid. Eftersom Vingesbackegruvttv ':i det mellansvenskagruvdistriktet, vore det enligt min åsikt helt naturligt att industriministernnu vidtog åtgärder för att bibehålla driften vid gruvan - åtminstone till dessden mellansvenska gruvberedningen har givit sin syn på den mellansvenskagruvindustrin. Enligt uppgift skall beredningen komma med ett förslag redan ivår. Jag kan tillägga att man har spårat iVingesbackegruvan. Också mot den bakgrunden borde det vara ytterst angelägetatt upprätthålla driften vid gruvan till dess man har fått klarhet iomfattningen av volframförekom-sten. Detta är också en riksangelägenhet,eftersom den inhemska brytningen av endast svarar mot avförbrukningen i landet. Jag vill här nämna att mineralpolitiska utredningen hargjort den bedömningen att det kan komma att uppstå framtidaförsörjningssvårigheter i landet när det gäller . Jag vill därför frågaindustriministern om han inte anser det oroande att gruva efter gruva läggs nerutan att det finns en totaj bedömning av den framtida försörjningen av såvälmalm som , t. ex. . I svaret säger industriministern att man inte behöver haden speciella kvalitet som bryts i Vingesbackegruvan. Där står uppgift motuppgift. Efter kontakter med experter inom plasmateknologin har de anställdauppgivit till mig att man mycket väl kan använda den malm som finns iVingesbackegruvan. Det kan alltså inte vara anledningen till nedläggningen,utan det måste vara, som jag ser det. andra kortsiktiga bedömningar som harmedfört nedläggningen. Jag kan ge i rätt i attvolframförsörj-ningen i landet är en angelägen fråga. När det gäller brytningav och andra i det aktuella gruvområdet har företaget meddelatoss att man för egen del inte avser att starta en sådan brytning.Industridepartementet har emellertid uppmanat företaget att söka kontakt medStatsgruvor och för att undersöka om dessa företag skulle haintresse av att uppta en sådan brytning. Jag vill i detta sammanhang säga att enligt vad SKF Steelhar upplyst oss om kommer det att ta upp till innan vattennivån i gruvanär sådan att en exploatering av andra mineralfyndigheter kan starta. OLLEWESTBERG i (s): Det är bra att man fortsätter att söka efter ,men jag tror att vi när man kommer fram till att det finns inte harnågra gruvarbetare kvar i . det varslades om att gruvanskulle slås igen var andra gruvföretag där och värvade gruvfolk. Vad jag kanförstå blir det svårt att få tag i yrkesutbildade gruvarbetare ifortsättningen, med den takt som gruvnedläggningarna sker i området. är helt dominerat av . I propositionen omspecialstålverken, som jag tror att den nuvarande industriministern stod för,hette det att hela den medelsarsenal som står till förfogande på delokaliseringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska områdena måste utnyttjasför att lösa sysselsättningsproblem. Särskilt angeläget är det attersättningssysselsättning så långt möjligt skapas på de berörda orterna, alltsåstålorterna, sade industriministern vidare. Jag vill nämna att föll det bort 4 600arbetstillfällen pä specialstålsindustriorterna. Det innebär en 15-procentigminskning, och situationen kommer att ytterligare förvärras när kanske etttusental arbetstillfällen försvinner under en mycket snar framtid. Jag skullevilja fråga industriministern: inte vad som sades i propositionen ioktober 1977 om att man bör gå in och ge ersättningssysselsättning påstålindustriorter? Om det planerade fjärrvärmesystemet i Självfallet gäller det omdömet alltjämt, ochen väsentlig del av de regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatsernahar ägnats åt att uppfylla den målsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. §9 Om det planerade fjärrvärmesystemet i Statsrådet erhöll ordet för att besvaraLilly Berganders (s) anmälda fråga, 1979/80:303, tillindustriministern, och anförde: har frågat industriministernom han kommer att låta utreda även alternativet förgasningsanläggning innandefinitivt beslut fattas om fjärrvärmesystem i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. är till beroende av oljaför uppvärmning. Det innebär en oljekonsumtion på ca ,till en kostnad av f. n. ca . Med hänsyn tillförsörjningssituationen och de höga kostnaderna framstår det som ytterstangeläget att minska oljeberoendet i värmeförsörjning. Det varmot denna bakgrund som regeringen under vären 1979 gav statens Om det planerade fjärrvärmesystemet i industriverki uppdrag att utreda värmeförsörjning. Sedan utredningenpresenterats fick industriverket i uppdrag att samråda med berörda kommuner ochföretag. Generaldirektör , som utsågs att leda detta samråd,väntas lämna en rapport till industriverket. Det i frågan nämnda förgasningsprojektet är intressant.Det innebär i korthet att tjocka restoljor och kol förgasas. Den framställdagasen kan användas som bränsle eller som råvara för metanolproduktion. Dessutomerhålles spillvärme från processen. Framtida bedömningar får avgöra om den framställda gasenskall användas som bränsle eller som råvara för metanolproduktion. Avvägningari dessa och andra näraliggande frågor görs inom den grupp bestående av NynäsPetroleum, . och Sydkraftsom f. n. utreder förgasningsprojektet. Om det pågående utvecklingsarbetet blirlyckat, torde det finnas utrymme för att introducera gasen .