prot · G30932 · 1979-12-31 00:00:00 — Det aktuella skalleförslaget utgår från de principer som riksdagenbeslutade om så sent som i samband med beslutet rörandeenergipolitikens framlida utformning. Vihar för rätl sedan tillsalt en utredning med uppgift att se överenergibeskattningen. Jag tycker att vi bör vänta pä den kommitténs betänkande,i synnerhet som kommittén bör arbeta snabbi för att kunna ta ställning lill omvi bör göra några mer omfattande förändringar av gällande beskattningsprinciper. PERWESTERBERG (m): Jag kan förstå budgetministerns tankegångar, men jag tycker ändå altdet gäller en mycket angelägen åtgärd föratt fä vä.sentligi förbättrademiljöförhållanden i framför allt storstädernas innerområden, en åtgärd somskulle innebära myckel ringa kostnader, kunna genomföras snabbi och dessutomöka försörjningstryggheten. Jagtror att vi även i framliden kommer alt få en ökad skattebelastning påbensinen. I princip skall gasolskatten utgöras av av bensinskatten.Om man tidigarelade en ökning av gapet mellan skatterna på dessa drivmedelunder en övergångsperiod fram lill nästa bensinskattehöjning, skulle man kunnafä förbättrade försörjnings- och miljöeffekter , i stället för atlbehöva vänta fiera år. Jag har stor förståelse för de motiv som Per nämner -framför allt energisparande och miljöskydd. Men som jag sade i mitt förrainlägg har energiskatlekommittén i uppdrag alt arbeta snabbt. Därför hoppas jagatt det inte skall dröja innan ånyo kan pröva om man skalländra gällande beskattningsprinciper. PERWESTERBERG (m): Jag ber alt fä lacka för det senaste uttalandet av budgelminislern.Jag hoppas att energiskatlekommittén kommer alt arbeta snabbt för alt Sverigeskall kunna utnyttja dessa möjligheter att la del av de ökade LPG-resurser somi dag finns i världen, innan de tas i anspråk av annan nation. Överläggningenvar härmed avslutad. § 10 Om 1979 årstaxeringsarbete BudgetministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 18oktober anmälda interpellation, 1979/80:26, och anförde: har frågat mig dels om jag vill ge enredogörelse för läget beträffande taxeringsarbele, dels om jag vill ge besked om huruvidautsändandet av debetsedlar och återbetalning av överskjutande preliminär skattkan ske i normal tid, dels vilka åtgärder regeringen avser att vidta för alteventuella brister taxeringsarbete inte får negativa följder för deskattskyldiga resp. underlaget för den ekonomiska politiken, dels slutligenvilka åtgärder regeringen är beredd alt vidta för att garantera att RS-syslemeti framliden skall fungera på det sätt som åsyftats. Riksdagenbeslutade är 1975 om en ny taxeringsorganisalion i första instans och ett nyttADB-system för beskattningen, den s. k. RS-reformen. Enligt de ursprungligaplanerna skulle det nya systemet ha tillämpats första gängen vid 1978 årstaxering. På trepartiregeringens förslag uppsköts emellertid starten ett är.Den nya ordningen för taxeringsarbetet tillämpas således första gängen vidårets taxering. Den innebär genomgripande förändringar av laxeringsarbetet iflera avseenden. Taxeringsperioden förlängs, och tjänslemannagranskninginförs"generellt. Taxeringsnämndernas beslutsunderlag förbättras bl. a.genom att tjänstemännen får möjlighet alt i samband meddeklaralionsgranskningen göra s. k. laxeringsbesök hos den skatlskyldige ellerutföra revision av deklarationsunderlagel. Ett omfattande ADB-slöd införs tillstöd för deklarationsgranskningen. har påpekat torde del vara ofrånkomligt alt en sådanomfattande nyordning av laxeringsarbetet som RS-reformen innebär måste medföravissa inkörningsproblem. Mer än 6 miljoner deklarationer skall behandlas i nyarutiner, bl. a. med stöd av det nya ADB-syslemet. Även skatteuiräkningen skallske med hjälp av delta nya ADB-system. Vadgäller läget beträffande taxeringsarbele finns del ännu inte etttillräckligt underlag för atl göra någon helhetsbedömning av hur den nyalaxeringsorganisationen har fungerat . Taxeringsarbelet avslutadessom bekant försl i och med utgången av oktober månad. Del kan emellertidkonstateras att det har varit svårigheter i omställningen till de nyaadministrativa och tekniska systemen. Hanteringen av deklarationerna i de nyarutinerna har sålunda lagit än beräknat. Dessutom medförde en den centrala datorn hos atl deklaralionsmaterialet inte komut lill granskarna i början av taxeringsperioden sä snabbi som man hade räknatmed. Dessa omständigheter har bl. a. lett till all man inte hunnit att iplanerad utsträckning kombinera deklaralionsgranskningen med taxeringsbesökoch taxeringsrevisioner. Jag vill dock betona atl sådana kontroller ändå harföretagits i betydande omfattning. Den förlängda taxeringsperioden och detökade inslaget av tjänstemannagranskning har således medfört att en större delav deklarationerna än har underkastats en mera ingående kontroll. Manhar också haft större möjligheter atl utreda de laxeringsfrägor som haruppkommit i samband med granskningen och ge dem en riktig lösning redan iförsta instans. Vadsedan gäller frågan om utsändandet av slutskattesedlarna och återbetalningen avöverskjutande skatt kommer detta, enligt vad Jag har inhämtat, att skesuccessivt . Såvitt nu kan bedömas kommer arbetethärmed atl vara avslutat . inom den lid somanges i uppbördslagen. Närdet slutligen gäller frägorna om åtgärder från regeringens sida vill Jagframhålla följande. Självfallet måste en så stor och genomgripande förändringsom RS-reformen följas upp med en noggrann utvärdering. Inom budgetdepartementethar redan påbörjats en utvärdering av erfarenheterna från årets taxering. Detfinnsemellertid som jag har sagt ännu ingen samlad bild av hur den nyalaxeringsorganisationen har fungerat. Del går därför inte att i dagslägelavgöra om del behövs några ytterligare åtgärder frän statsmakternas sida föratl trygga syftet med RS-reformen. De problem som har uppkommit ärbekymmersamma, men de har kunnat lösas så att det inte skall behöva uppkommanågra negativa följder för de skattskyldiga och utan atl underlaget för denekonomiska politiken försämras i nämnvärd omfattning. Jag kan försäkraKjell-Olof att om den fortsatta utvärderingen visar alt del finns ett behovav åtgärder kommerjag självfallet alt verka för alt sådana vidtas snarastmöjligt. Jagvill slutligen erinra om alt det i samband med att beslutetfattades framfördes betänkligheter från de nuvarande regeringspartiernas sidamot elt så centraliserat ADB-system som RS-systemei. Såväl den ADB-tekniskautvecklingen som den ökade medvetenheten om riskerna från sårbarhetssynpunktmed starkt centraliserade system har visat all betänkligheterna var befogade.Numera eftersträvas i stället system som mera bygger pä spridning ellerdecentralisering av datorer och dataregister. En annan viktig förändring iADB-politiken galler beslutsgången vid införandet av stora ADB-system. Den nyaordningen innebär i huvudsak att beslut skall fattas successivi underutvecklingsarbetets gäng, så att systemens utformning och genomförande kanpåverkas av vad som framkommer vid fördjupade analyser av de ADB-tekniskaproblemen, kostnaderna och effekterna i övrigt. Dessa principer fördes fram ivårens proposition (prop. 1978/79:l21)om användningen av ADB istatsförvaltningen och är vägledande vid ulbyggnad och utformning av nyadatasystem. Jag vill tacka budgelminislern för svaret på min interpellation. Isittsvar gör vissa försök att undandra sig själv och sin regeringansvaret för RS-reformens genomförande och resultatet härav. Jag tycker alt delvar både dumt och onödigt. Vihar alla varil ense om att taxeringsarbelet i måste göras effektivareoch rättvisare samt att datatekniken borde kunna hjälpa oss att nå detresultatet. Omdet nu visar sig alt RS-systemel har brister ligger del i allasintresse att dessa sä fort som möjligt avhjälps. Men del är lika självklart altdel är den sittande regeringen som under genomförandet av reformen bär helaansvaret för atl laxeringsarbetet fungerar så bra som det över huvud taget ärmöjligt. Det är från dessa utgångspunkter som jag tänker kommentera på de frågor som jag ställt i min interpellation. Denförsta frågan gällde lägel beträffande taxeringsarbete. IngemarMundebos svar är alt det ännu inte finns tillräckligt underlag för att göra någonhelhetsbedömning av hur den nya laxeringsorganisationen har fungerat under sillförsta år. IngemarMundebo vidgår emellertid atl vissa svårigheter har uppstått. Hanteringen avdeklarationerna har tagit än beräknat, och deklarationsmaterialethar fördröjts. Den negativa konsekvens detta, enligt , skulle hahaft är att man inte i planerad utsträckning har hunnit utföra s. k.taxeringsbesök och taxeringsrevisioner. Men sådana kontroller har, enligt IngemarMundebo, ändå företagits "i betydande omfattning". Iövrigt skulle taxeringsarbelet ha fungerat bättre än . IngemarMundebo anser sig sålunda kunna hävda både att en större del av deklarationernaän har underkastats en mer ingående kontroll och att det har funnitsstörre möjligheter än tidigare att utreda olika taxeringsfrågor redan i förstainstans. Ombudgetministerns omdömen är rikliga, är de både vikliga och välkomnaupplysningar. Del innebär all RS-reformen har givit vissa positiva resultat,trots alla inkörningssvärigheter. Men tyvärr finns det information som skaparvisst tvivel om riktigheten i påståenden. Jaghar här en skrivelse frän chefen förskalleavdelningen vid länsslyrelsen iKronobergs län. Den är riktad lill taxeringsnämnderna i länet och daterad den10 augusti . Där sägs au läget beträffande laxeringsarbetet, som redan ivåras var allvarligt, nu har skärpts ytterligare. Skattechefen skriver attväsentligt mindre tid måste ägnas åt varje återstående deklaration än "viönskat och planerat". Han rekommenderar därför en rad åtgärder taxering skall kunna . "Betr.taxeringsbesök och taxeringsrevision nödgas Jag förklara att något utrymme fördylika inte finns i fortsättningen. Anteckningar bör dock föras om vilkarevisioner som skulle vara önskvärda." Beträffandegranskningsnivän skriver skattechefen: "Ambitionenmåste anpassas till verkligheten och inte till vad vi helst vill. I ett mycketstort antal fall, kanske t. o. m. för de flesta av återstående icke granskadedeklarationer, bör man få nöja sig med en beredning. Förfrågningar ochutredningar måste kraftigt begränsas. Jämförelser mellan utgående balanser iföregående års deklarationer och ingående i della års kan underlåtas i elt stort antal fall. Skönstaxeringar,i den mån de förekommer, kan normalt inte grundas påbesök eller revision." Dessabesked till taxeringsfolkei i ger en ganska skakande skildringav läget beträffande taxering - en skildring som nästan drastisktavviker frän den som gav . Och man blir intemindre uppskakad av atl skattechefen i i sin skrivelse, tydligensom elt slags tröstens ord, anför att förhållandena är desamma i övriga länoch, tillägger han, "normalt sannolikt svårare än hos oss". Låtoss därför ta del av vad skattechefen i län har haft att anförtroordförande och granskare i del länets taxeringsnämnder. 13 protokoll 1979/80:30-32 daterad den 6 septemberkonstaterar han atl det i fortsättningen inte flnns något utrymme förtaxeringsbesök och taxeringsrevisioner. Kvarvarande tid måsle utnyltjas för deännu hell ogranskade deklarationerna. Därför rekommenderas nämnderna att starktbegränsa silt utredningsarbete. Vidareuppger skattechefen i denna skrivelse av att dittills endast 70000 av totalt 160 000 deklarationer över huvud taget har registrerats hoslänsstyrelsen. Skattechefen skriver: "För att undvika en kalaslrofsitua-tionärdet absolut nödvändigt alt alla slutbehandlade dek\aral'\oner omgåendeöveriämnas till LSM resp. Och han slutar med följande:"Det är min förhoppning att alla funktionärer gör silt yttersta för atl fåfram merparten av återstående deklarationsmaterial." Man frågar sigoroligt vad som sketl med mindreparten av deklaralionsmaterialet -vågadeskattechefen i län inte ens hoppas all del skulle nå länsslyrelsen? Enligtuppgift har från i utgått en skrivelse i samma ämne tilldelta läns taxeringsnämnder. Formuleringarna är i den skrivelsen något mindredramatiska än i de två Jag har relaterat, men innebörden är densamma.Taxeringsarbelet har allvarligt försenats, och granskningsfunktionerna får istort sett läggas ål sidan for den rent kamerala uppgiften alt fädeklarationerna registrerade och skaiteberäknade. Efterden här redovisningen av interiörerna från laxeringsarbetet i tre av rikets länmåste Jag tyvärr dra en mindre behaglig slutsals. Redovisningen stämmer inte pånågon punkt med de omdömen som gav i sitt interpellationssvar.All deklarationerna i , och skulle haundergått en mera ingående granskning och mer omsorgsfulla utredningar än tidigareförefaller alls icke troligt. Skattechefernas skrivelser ger ivärtom intrycketav all granskare och taxeringsnämnder fått nöja sig med långt ytligaregranskningar än och att några utredningar, i varje fall eftersommaren, över huvud taget inte har hunnits med. Inteheller fylls man av någon tilltro till påslående alt antaletfall av laxeringsbesök och laxeringrevisioner skulle ha varit betydande ochatt problemet endast varit att sädana kontroller inte hunnits med "i planeradutsträckning". Tvärtom uppstår frågan om det har varil möjligt altgenomföra taxeringsrevision ens i en mycket blygsam utsträckning. Meninnan jag anklagar budgetministern för all fara med osanning -jag har dessutomsvårt att förslå varför han skulle göra del - vill jag göra en reservation. Detkan naturiigtvis vara så att de tre län, därjag fått inblick itaxeringsarbelet, är olyckliga undantag och alt i resten av landet rått deförhållanden som återgav i interpellationssvaret, nämligen atltaxeringsarbeletet i är i stort sett varit effektivare . Därförmåste Jag be budgetministern alt kommentera de här redovisningarna avskrivelser från tre län.sstyrelser som Jag har gjort. Jag måste be honom att geexakia besked om underiaget för hans uppgifter. Är det besked från landetslänsstyrelser? Vilka är de i så fall? Eller är sagesmannen ?Och hur har i så fall samlat in sitt material? Vad är heltenkelt sanningen i denna fråga, ? Påmin andra fråga svarar att "såvitt nu kan bedömas"kommer debetsedlarna och återbetalningen av överskjutande skatt atl vara deskattskyldiga lill hända . Men varför är detta enbedömningsfråga ännu så sent som , ? Vet intebudgelministern om man hinner med del här jobbet? Vad är det förosäkerhetsfaktorer som fortfarande gör reservationer nödvändiga i den frågan? Somsvar på min iredje fråga säger alt problemen med åretstaxeringsarbete har kunnat lösas så, atl det inte skall behöva uppkomma någranegativa följder för de skattskyldiga. Skall det tolkas så alt att de debetsedlar som sänds ut också är korrekta -alla harblivit rätl taxerade, ingen har påförts för litet eller för myckel skatt? Kanfolk med andra ord lila på att de pengar de får tillbaka på skallen är deras,som de vägar använda? Och de som blir skyldiga staten skallepengar, kan de medfull förtröstan låta myndigheterna kassera in de pengarna? Skäletlill att de frägorna måsle ställas är alt beräkningen av skatterna för en stormängd skattskyldiga måste ha skett under stor brådska och under myckelbesvärliga förhållanden. Jag har tidigare redovisat hur försenatlaxeringsarbetet har varit i tre län. Alt den här förseningen har varil allmänframgår av, enligt en tidningsartikel, att ungefär 600 000 deklarationer ännu islutet av oktober inte hade kommit in till skatteregistret. Det betyder att 600000 deklarationer inte var färdiggranskade. Det betyderockså att en stor mängd deklarationer inte har kunnat skalteberäknas på avsettsätt, ulan detta måste ske på de lokala skattemyndigheterna - ett enormtjältearbete, sägs det i den här tidningsartikeln, icke ulan fog, såvitt Jagförstår. Mot den bakgrunden måsle jag fråga budgetministern: alldeles säker pä all allt har blivit så rätt och riktigt somhan påstår? Jagfrågade också hur regeringen tänker se till alt bristerna i laxeringsarbetetinte försämrar underlaget förden ekonomiska politiken. Därmed avsåg jag delstatistiska underlaget för beräkningen av statsverkets inkomster, vilket i sinturar av central betydelse för bedömningen av del statsfinansiella lägel. IngemarMundebos svar är att detta underlag inte har försämrats i nämnvärd omfattning.Men här inåste jag direkt be budgelministern atl ge ett mera korrekt svar.Enligt uppgifter jag fält frän är lägel sådant, att verketinleharnågol tillförlitligt statistiskt underlag för all beräkna 1978 årsinkomster. hade man fält in bara 74 96 avdeklarationsmaterialet. Konsekvensen förefaller bli all RRV:sinkomstberäkningar måste bygga på fjolåretslaxeringsmalerial, som alltså avser svenska folkets inkomster , dvs. före själva prognosåren. Såvitt Jag kan bedöma försvagar dettatillförlitligheten i RRV:s inkomstberäkningar och därmed underlaget för den ekonomiskapolitiken i en omfattning som Jag sannerligen, i motsats lill ,finner vara nämnvärd. På min Qärde och sislafråga i interpellationen svarar i stort sett bara alt hankommer atl göra en noggrann utvärdering av erfarenheterna av RS-reformensförsta år och möjligt vidta åtgärder, om det visar sig alt det behövs.Det är bra, ! Men inför del arbetet vill jag påminna om atlsyftet med RS-reformen inte bara är att åstadkomma en allmän rationaliseringoch effektivisering av laxeringsarbetet. Reformens viktigaste syfte ärju atlavlasta taxeringsorganisationen en mängd mera rutinartat arbete, så atlresurserna kan koncentreras pä de ur gransknings- och konirollsynpunkl svårafallen. Och som alla vet ärdessa fall framför allt de bokföringspliktigaskattskyldiga. Här har taxeringsmyndigheterna i princip bara de skattskyldigasegna deklarationsuppgifter att tillgå, och en kontroll måste i princip gå viaderas bokföring. Atlbehovet av en ökad kontroll är stort torde framgå av all 1978 knappt 10 000kontroller av bokföringspliktigas deklarationer kunde göras, och av dessa varbara 6 000 egentliga bokföringskonlroller. Eftersom det finns grovt räknat 450000 bokföringspliktiga deklaranter, är del lätt att räkna ut alt del i fjolbara var var femtionde deklarant som utsattes för någon form av kontroll ochdrygt var hundrade som utsattes för bokföringsgranskning. Om man betänker altlöntagardeklarationerna i princip utsätts för en fullständig kontroll var ochen, är dessa siffror faktiskt skrämmande. OmRS-reformens första år inneburit att kontrollfrekvensen av debokföringspliktiga blivit ännu sämre än den var tidigare - här måste herrMundebo lämna ordentligare besked än han gjorde i interpellationssvaret - ärdet naturligtvis utomordentligt allvarligl. När nu försäkrarmig att han skall göra allt han förmår för alt trygga RS-reformens syften villjag all han också skall ge klart besked om alltaxeringsorgani-salionens resurser bestämt och målmedvetet skall inriktas på endeklara-lionskontroll, värd namnet, också av de bokföringspliktigadeklaranterna. Del kräver både skallemoralen och rättssäkerheten. Vi har alla ell ansvar för del beslut som fattades om RS-reformen ochför genomförandet av reformen. Del hade kanske varit bra om ikraftträdandet avreformen hade senarelagts ytterligare, om den dåvarande regeringen inte hadelagt fram förslag om all på så korl tid genomföra en reform av så stor omfattning.Kjell-Olof borde vara glad över alt trepartiregeringen framflyttadeikraftträdandet ett är, ty del gav möjlighet för de berörda myndigheterna atlbättre planera genomförandet än vad som eljest hade varit möjligt. Måhända -jagsäger bara måhända - hade del varil bra om vi hade fått till på oss, menalla betraktade ju den här reformen som betydelsefull. Därför var riksdagenangelägen om att kunna sätta det hela i verket fr. o. in. Enerfarenhet bör vi dock ha fått med tanke pä eventuellt nya stora syslem påandra av samhällslivets områden, nämligen att man bör la god lid på sig för attförbereda genomförandel av sådana här system, god tid för atl kunna lämna denomfattande information och utbildning som behövs för atl systemet skall kunnafungera bra. Jaghar gett en tämligen fullständig redogörelse för lägel och för dehittillsvarande erfarenheterna av taxeringsarbele. Självfallet byggerden redogörelsen rätt mycket på synpunkter som har lämnats av det ansvarigaämbetsverket, . Vidare bygger redogörelsen på de kontakter somdepartementet har med skatte- och laxeringsadministratio-nen, medlänsskattechefer och andra ute på länsstyrelser och vid lokalaskattemyndigheter. har i silt arbete vid flera tidpunkterunder 1979 haft omfattande kontakter med folket ute på fältet. svar bygger inte på enbart teoretiska studier eller någotönsketänkande ulan på en bred kontakt med fältet. Allerfarenheterna sedan skiftar är vi väl medvetna om. citeradenågra yttranden från ett par tre län. Det finns en rad vittnesbörd som pekar påde problem som vi har mött under det här året. Men del finns också vittnesbördfrän län där det har fungerat bättre. Att citera några yttranden där dethuvudsakligen talas om problem ger inte en riktigt representativ bild. Närdet gäller erfarenheterna av taxeringsarbele skiftar alltså bildenfrån län till län. Den kan också skifta från laxeringsdistrikt tilltaxeringsdislrikl. är självfallet medveten om atl han begärensvar som ingen kan ge när han frågar: Vad är den definitiva sanningen,vem är det som har rätt: de som är mera optimistiska, de som är merapessimistiska, de som i massmedierna säger att detta är elt misslyckande ellerde som säger atl delta är en reform som har lyckats? Taxeringsarbeletär alltså inte avslutat . Det omfattar ungefär sex miljoner skattskyldiga,vilkas deklarationer skall granskas och för vilka skallsedlar skall skrivas ochsändas ut. När taxeringsarbelet är avslutat och vi har haft möjligheter attgöra den utvärdering som vi självfallet skall göra, då kan vi ge detslutgiltiga svarel på frågan vilka erfarenheter vi har av 1979 årstaxeringsarbete. Stegvisunder det här året har rutiner och arbetsprocesser förändrats för att man skallkunna undvika problem, för att man pä bästa möjliga sätt skall kunna lösa denuppgift som taxeringsarbelet skall lösa. Jag tror att vi kan finna både starkaoch svaga sidor, både exempel på områden där årets taxeringsarbete blivitbättre än tidigare års och exempel på områden där resultatet har blivit sämreän . Självfallet måste alla arbetsinsatser inriktas på att inför nästaår minimera den senare gruppen, så alt vi om 1980 års taxeringsarbele kan säga:Nu har vi nått vad vi ville nå med RS-reformen, alltså en mer rättvis ochlikformig taxering än vi hade tidigare. Vi får nämligen inte glömma - när vi nugör våra Jämförelser och finner att 1979 inte blev riktigt vad man hoppats på -alt laxeringsarbetet hade sina problem och svårigheter också förut, all det varstarka påfrestningar på den organisationen, att man t. ex. inte i tillräckligomfattning kunde rekrytera laxerare och att det därför var nödvändigt alt läggaom organisationen. Vihar ingen sluigillig bild av exempelvis hur mänga taxeringsbesök ochtaxeringsrevisioner som har gjorts. Vi skall komma ihåg alt instrumentettaxeringsbesök är nytt i processen. Del började tillämpas 1978, då man i helalandet hann med runt 4 000 sådana kontroller och besök. Vi vet inget om läget 14 protokoll I979/80:.UI-.U Jag kan nämnaatl man i hargjort drygt 1 600 sådana besök och kontroller, menvi har alltså inte bilden för hela landet . Jagkan för dagen inte ge ett klarare svar än detta: Så långt processen hittillshar framskridit skall skattsedlar utsändas i rätt lid, och såsom ansvarigamyndigheter bedömer del skall del inte klicka i slutskedet. Men vem skullekunna stå och ge garantier till 6 miljoner skattebetalare att vi inte kommerattmissa en enda av dem? Mitt svar är, och del bygger alltså på vad ansvarigamyndigheter säger: Så långt vi nu kan bedöma kommer detta att i lagenliglid. Likasåär mitt svar när del gäller säkerheten i taxeringsarbelet underdel här året,att såvitt vi nu kan bedöma är säkerheten god, men del slutgiltiga svaret kanvi få först när taxeringsarbetet är fullföljt.