prot · G309159 · 1979-12-31 00:00:00 — Industriministern ordet för att besvara i (fp) den 18 aprilanmälda interpellation, 1979/80:184, och anförde: i har frågat mig omregeringen avser att vidta någon åtgärd eller ge statens representanter påförenade fabriksverkens bolagsstämmor instruktioner med anledning av vad sorninträffat på . är etl dotterbolag till . Statensaktier i förvaltas av affärsverket förenade fabriksverken. 1 verkets uppgifter att förvalta aktierna i ingår alla de uppgifter som normalt ankommer på en aktieägare, t. ex. att utse den som skall representera ägaren vid bolagsstämman och ge vederbörande eventuella instruktioner. fyller motsvarande ägarfunktioner. Regeringen har således inte några formella möjligheter att ge instruktioner til! den som representerar ägaren vid bolagsstämman i . ' De åtgärder som tarupp i sin interpellation rör förvaltningen av . Jag vill erinra om attdet är styrelsen och verkställande direktören i ett aktiebolag som enligtaktiebolagslagen är ansvariga handhavare av bolagets förvaltning. Bolagsstämmanfår således inte dirigera förvaltningen i sådan utsträckning att styrelsen ochverkställande direktören förlorar denna ställning. OLLEWÄSTBERG i (fp); Tack för svaret! Min interpellation handlade om det statliga företagetTelub i . Att Telub blivit ett av de mestuppmärksammade statliga företagen beror inte på de goda ekonomiska resultaten,utan orsaken är att företaget slutit kontrakt med militär anknytning rnedLibyen. är som bekant en brutal militärdiktatur. Ingen stathar givit så många terrorister skydd och stött så många terroristaktioner somLibyen. Ständigtupprepar ledare - ibland i klassiskt antisemitiskaformuleringar- att skall utplånas. sänder den libyska regimen utmotpatruller över världen för att förfölja flyktingar undan den libyskadiktaturen. Det är ingen tillfällighet att inte exporterar enkula, inte ett militärfordon till . Ledningenför Telub i har ; slutit kontrakt med om utbildning av 100ungdomar-en utbildning som kan komma till användning i aggressivapolitik; till sålt ett fjärrstyrningssystem inkluderande sexradarstationer för större plastbåtar - något som kan komma att användas för attutföra terroristaktioner mot ; visat sig förhandla med för att förbereda materialför avancerad utbildning för olika vapenslag - jag har här omslaget till detmaterial man gjorde åt med bilder av den svenska och medupplysningar om att utbildningspärmen skall innehålla avdelningar omraketteknologi och radarteknologi. Telubledningen har dessutom uppmanat de anställda på Telubatt försöka ta reda på och rapportera om vem som lämnat ut uppgifter om Telubssamarbete med till pressen. Intet av detta är olagligt. Det behöver för den skull intevara lämpligt. 1 en företagslednings uppgifter ligger också att göra moraliskabedömningar utöver vad som anges i lagen. har självvarit en av de främsta förespråkarna för ett aktivt ägaransvar. säger att regeringen inte har någraformella möjligheter att ingripa i Telub. Det är fel. Telub är ett dotterbolagtill . Detta bolag förvaltas i sin tur av affärsverket förenadefabriksverken. men regeringen kan göra på följande sätt: Regeringen kan formellt besluta att uppdra åt affärsverketförenade fabriksverken att med sin aktiemajoritet i på dessbolagsstämma fatta beslut om att på skallgenomdriva ett beslut om att Telubs företagsledning skall ändras och attaffärerna med skall upphöra. Denna ordning möter inga hinder. Bolagsstämman är ettföretags högsta beslutande organ, vars beslut binder styrelse ochföretagsledning. Den inskränkning i bolagsstämmans sätt att dirigeraförvaltningen i ett företag som finns uttryckt i lagens förarbeten och som NilsÄsling här nämnde gäller inte den typ av policyfrågor som berörs i mininterpellation - naturligtvis än mindre möjligheten att ersätta ledningen. har chefen för dragit konsekvenserna av debattenkring företaget och beslutat att avgå. Jag tycker ändå det är oroande att NilsÄsling här i hävdar att regeringen inte som yttersta ägare tillstatliga företag har möjlighet att påverka dem. Eftersom affärsverket förenadefabriksverken lyder under industridepartementet vill jag fråga omhan inte anser det rimligt att staten som ägare ingriper när ett statligtföretag sluter kontrakt om försäljning av militär utbildning till en avvärldens mest aggressiva antisemitiska diktaturer? Om vissa instruktioner till statens representanter påförenade fabriksverkens bolagsstämmor Om vissa instruktioner till statens representanter påförenade fabriksverkens bolagsstämmor Det är ju så att statsråd inte har någonskyldighet att uttala sig om lämpligheten av åtgärder som vidtas av aktiebolag,vare sig dessa är statliga eller enskilt ägda. Statsråd bör heller inte görasådana uttalanden, bl. a. om man skall följa den bedömning som riksdagenskonstitutionsutskott har gjort. Det är nämligen så att det är styrelsen oehverkställande direktören som har ansvaret. Skulle ett företags åtgärder pänågot sätt stå i strid med gällande lagstiftning, kommer frågan självfallet iett annat läge. Men de åtgärder som här vidtagits står uppenbarligen inte istrid med gällande lagstiftning. Jag tackar för de anvisningar han här gettom hur regeringen borde handla. Det finns emellertid inte något aktuellt behovav att följa råd här. Det kan jag konstatera. OLLEWÄSTBERG i (fp): har i den offentligadebatten pläderat för att en ägare skall ta större ansvar för sina företag -det har främst gällt sysselsättningen. Det är ett ansvar som skall sträcka sigutöver det formella, har fått kritik från konservativt håll, menjag anser att han har all heder av sin hållning, Telub säljer militär utbildning till , man säljermaterial som kan användas till terroristaktioner mot och manefterforskar journalisternas källor, säger att staten inte somägare har anledning att ingripa. Är det en ny Åslingdoktrin? Jag tycker att den här handfallenheten är litet märklig.Låt oss tänka oss tanken att ett statligt dotterföretag börjar sälja grovpornografi till . Det är lagligt om än ytterst olämpligt. Om vi togupp detta i skulle säga; Affär är affär.Håkan skulle säga att affären inte strider mot tryckfrihetsförordningenoch att han inte har några andra kommentarer. Och skulle säga atthan inte kan göra någonting åt saken. Ingen privat majoritetsägare skulle i ettaktiebolag frånsvära sig allt ansvar för vad företaget gör, oeh det kanrimligen inte heller staten som ägare göra. medger uppenbarligen att regeringen har enmöjlighet att ingripa i Telubs verksamhet via den kedja av beslut som jagskisserade, men han menar att det inte finns något behov därav. Innebär det attNils Äsling som representant för den statliga ägaren anser att det som harskett på Telub - utbildningen av 100 libyska militärer, försäljningen av båtarsom kan användas vid terroristattacker, försöken att efterforska källor- inteär den typ av åtgärder som föranleder en statlig ägare att ingripa i ettföretag? Vad är det då som kan föranleda staten som ägare att ingripa? Avslutningsvis vill jag säga att självfalletskall företag känna sitt ansvar. Den tanken pläderar jag fortfarande för isamma utsträckning som . Men politikerna - och det gäller även statsråd- skall inte sätta Om den svenska hemelektronikin- sig i deverkställande direktörernas eller styrelsernas ställe när det gällerföretagensförvaltningsuppgifter. Vi måste, i , göra enklar distinktion mellan olika instansers kompetens- och ansvarsområden. Såenkelt är det med den frågan. i (fp); Jag kan hålla med industriministern om attpolitikerna dustrin verkligen inte skall sätta sig i en företagslednings ställenär det gäller förvaltningsuppgifterna. Men det som jag här har refererat omTelubs agerande är ju inte vilka förvaltningsuppgifter som helst. Man harutnyttjat lagens kryphål för att sälja militär utbildning till Libyen.Kontraktsslutande part på den libyska sidan är en militär myndighet. Med dennamilitära myndighet har ett svenskt statligt företag slutit kontrakt omutbildning av libyer i , man har sålt material som kan användas vidterroristattacker mot osv. Detta är inte vilka förvaltningsuppgifter som helst. Detär viktiga policyfrågor som berör anseende utomlands, som handlar omden moral som som stat skall ge uttryck för. Därför är det också enregerings uppgift att ha en uppfattning om och kunna ingripa mot det som harskett vid Telub. och jag är uppenbarligen överens om att regeringenkan ingripa mot Telubs utbildning av libyer i Växjö-skillnaden är den att NilsÄsling inte vill utnyttja den möjligheten. Överläggningen var härmed avslutad. §11 Om den svenska hemelektronikindustrin Industriministern erhöll ordet för att besvaraPer Stenmarcks (m) anmälda interpellation, 1979/80:195, ochanförde: Per Stenmarck har med anledning av detförestående beslutet om Nordsat frågat mig om jag är beredd att medverka tillatt konsekvenserna och möjligheterna för den svenska hemelektronikindustrinbeaktas vid handläggningen av satellit-TV-frågorna. Jag delar Per Stenmarcks uppfattning att det ärTV-tittarnas och inte industrins behov av en nordisk som skallligga till grund för ett beslut om skall genomföras ellerinte. Med andra ord är det massmediepolitiska och kulturpolitiska övervägandensom skall fälla avgörandet. Vid ett ställningstagande till ärdet dock, som bl. a. betonat, angeläget attockså vara medveten om konsekvenserna för den svenska industrin av olika handlingsalternativ.Nordsat öppnar en viktig ny marknad dels för de företag som kan levererarymdteknisk utrustning bl. a. till satelliter, dels för hemelektronikmarknadensom leverantör av mottagningsutrustningar. Ett arbete med att studera ochvärdera konsekvenserna av för svensk industri pågår Om den svenska hemelektronikindustrin Ansvaret för frågans industripolitiska aspekter vilar iregeringskretsen på mig och jag kommer att bevaka frågan. PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation. Det har i denna kammare under det innevarande riksmötetförts många debatter om att trygga sysselsättningen i olika regioner av landet.Denna vecka har vi att ta ställning till en varvsproposition som kostar bortåt6 miljarder kronor, som skall läggas till de ca 12,5 miljarder som redaninvesterats i varvsnäringen . Vi har tidigare diskuteratrederier, tekoindustri och bryggerier på olika ställen i landet - bara för attnu nämna några exempel. Det gemensamma för de allra flesta av de näringsgrenar somriksdagen beslutat stödja är att de samtliga - möjligtvis med något undantag -gäller industrier, och i vissa fall hela näringsgrenar, som går med betydandeförluster. De lokalpolitiska aspekterna har kommit att spela en avgörande roll,medan de företagsekonomiska bedömningarna ofta skjutits i bakgrunden. Så måstenaturligtvis också ske i viss utsträckning. Men allt fler tycks inse attdet här är en i längden omöjlig politik. Vi har inte de ekonomiskamöjligheterna att särskilt länge till fortsätta med detta. Jag har i min interpellation till industriministern söktrikta uppmärksamheten mot det faktum att det nu är nödvändigt att börja satsapå sådan industri som har möjlighet att utvecklas i positiv riktning införframtiden. Som exempel på detta har jag nämnt två företag inomhemelektronikindustrin oeh vilka konsekvenserna skulle kunna bli för dessa omSverige, och i övrigt, beslutar sig för att satsa på den nordiskaTV-satellit som går under beteckningen Nordsat. All erfarenhet tyder på att direktsändande TV-satelliterpå sikt kommer att ge avsevärt lägre kostnader än markdistribueradTV-verksamhet. Därför kan man troligen väga sig på tipset att det mer är enfråga om när skall få satellit-TV än om vi skall få det. Men just denna fråga om när det kan ske är avutomordentligt stor betydelse. Skillnaden mellan att ta i bruk ettsatellit-TV-system tidigt och att göra det sent kan komma bli av avgörandebetydelse för om den svenska hemelektronikindustrin skall kunna utvecklas i enpositiv riktning . En satsning på Nordsat skulle kunna ge många positivakonsekvenser. Jag skall inte ta upp alla här, eftersom min interpellation baraavser de industripolitiska effekterna av en sådan satsning. I sitt svar sägerindustriministern att det inte i första hand är dessa aspekter som äravgörande, utan att det i stället är TV-tittarnas behov som är avgörande förställningstagandet. Detta håller jag givetvis med om, men kan jag därmed ocksåtolka in i industriministerns svar att om TV-tittarna vill ha Nordsat så kommerde också att få det? Det jagvelat föra in i debatten är att Nordsat också kan innebära en positiv injektionför de delar av det svenska näringslivet som sysslar med hemelektronik. Vi vet att man i för diskussioner om att viaTV-satellit införa . Vi vet också att både och redanfattat beslut om direktsändande . Därmed har man i de ländernaockså skapat en god grund både för hemmamarknad och för tillkommande exportmarknader.Man har med andra ord redan fått ett försprång före sina svenska konkurrenter.Om de svenska företagen skall ges en möjlighet att positivt konkurrera, är detviktigt att man får en någorlunda säker marknad -nämligen hemmamarknaden.Därför är det också av största betydelse om industriministern kan ge ettpositivt svar på frågorna om den här berörda industrins möjligheter kommer attbeaktas vid frågans handläggning samt om ett beslut om Nordsat kommeratt fattas. 1 sitt svar talar industriministern om att ett arbetepågår för "'att studera och värdera konsekvenserna av försvensk industri" - det är naturligtvis glädjande. Men att de positivakonsekvenserna i det här sammanhanget väger klart över är förmodligen heltuppenbart. Industriministern talar också om att Nordsat öppnar enviktig marknad för åtskilliga företag-den inställningen tycker jagar positiv.Och statsrådet talar avslutningsvis om att det åvilar just industriministernatt bevaka de industripolitiska aspekterna i samband med Nordsat - och dettycker jag, fru talman, låter ganska betryggande. Men industriministern svarar tämligen vagt pä den frågansom jag ursprungligen ställde, och därför ber jag att få formulera om den såhär: Om utvärderingen ger vid handen att Nordsat innebärpositiva konsekvenser för hemelektronikindustrin och givetvis också för övrigberörd industri, kommer detta då att påverka regeringens inställning i en förNordsat positiv riktning, dvs. är statsrådet beredd att ta initiativ till atten samlad bedömning görs, där även de industripolitiska aspekterna vägs in viddet slutliga ställningstagandet till Nordsat? Om den svenska hemelektronikin-dustrin Per Stenmarck frågar rnig om man skall tolkamitt svar så, att om TV-tittarna vill ha Nordsat, så skall de också få det. Detär klart att vi här står inför ett komplicerat politiskt ställningstagande, därkulturpolitiska, massmediepolitiska och, som jag hävdar, industripolitiskahänsyn måste tas. Jag vill inte föregripa regeringens ställningstagande i denhär frågan. Det är ju ännu god tid innan frågan är mogen för ett avgörande. Jagvill dock notera att Per Stenmarcks fråga har sitt stora intresse. Som Per Stenmarck mycket riktigt påpekar harförberedelserna i för fortgått, oeh vi kan 1983räkna med att dessa förberedelser också ger resultat i sändningar från tysk oehfransk TV, sändningar som det då även kommer att bli möjligt att motta i storadelar av . De svenska TV-tittarna-det är min personligauppfattning-kommer sannolikt till stor del att utnyttja den möjligheten. Detåren realitet som jag tycker att man måste ha med i bakgrunden, när man bedömerde Om den svenska hemelektronikindustrin Vidare frågade om den berörda industrinssynpunkter skall beaktas, sedan man har gjort den vederbörliga utvärderingen avolika faktorer i sammanhanget. Ja, självfallet kommer jag i egenskap avindustriminister att se till att de industripolitiska synpunkterna också kommermed i den diskussion och i det beredningsarbete som måste fill föreett beslut. Men jag vill understryka vad jag sade i mitt första svar, att dennafråga framför allt är kulturpolitisk och massmediepolitisk, som jagbetonar att jag tror att man inte ens i det avseendet får se den isolerad frånvad som händer i vår omvärld. PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka industriministern för detkompletterande svaret, som jag betecknar som positivt. Jag är övertygad om att industriministern delaruppfattningen att det egentligen är de utvecklingsbara industrierna som påolika sätt bör stimuleras. Vi vet att en rad omständigheter har gjort att detblivit nödvändigt att göra stora satsningar även på andra områden. Jag dristademig att i mitt första inlägg ta upp kostnaderna för stödet till varven. Peranställd är denna kostnad mer än . Om vi gör ensatsning på Nordsat innebär det för del en årlig kostnad på ca 100miljoner -snarare under än över denna siffra. Olika utredningar ger något olikasiffror, men det intressanta i sammanhanget är att siffrorna tenderaratt sjunka. Det blir utslaget per anställd inom den svenska hemelektronikindustrin,vars två största företag sysselsätter ca 5 000 personer, . Det är naturligtvis tveksamt om man skall räkna på det härsättet, dels därför att Nordsat ju är avsett att sä att säga komma hela svenskafolket till godo, dels därför att även andra industrier givetvis skulle kommaatt gynnas. kan vi emellertid räkna med att den västtyskaTV-satelliten kommer att ge möjlighet till export för den svenskahemelektronikindustrin. Men för att man då skall kunna vara konkurrensmässigkrävs som bakgrund en nordisk hemmamarknad. I har beslutet påområdet till stor del baserats på just industripolitiska faktorer. En väsentligmålsättning har varit att skapa exportmöjligheter för industrin. Jag tyckte attindustriministern i sitt kompletterande svar gav uttryck för en liknandeviljeinriktning. På grund av den hårda internationella konkurrensenriskerar vi att förlora stora delar av den svenska hemelektronikindustrin, omvi beslutar att avstå från Nordsat, alternativt att skjuta frågan på en ovissframtid. Frågan är i det perspektivet om vi har råd att avstå från attta stor hänsyn till de industripolitiska aspekterna. Överläggningenvar härmed avslutad. § 12Föredrogs men bordlades åter betänkande 1979/80:53 Skatteutskottetsbetänkanden /80:58-61 Justitieutskottetsbetänkande /80:47 Nr 159 Lagutskottetsbetänkanden /80:28, 34 och 35 den Socialutskottetsbetänkanden /80:43-45 och 47 Utbildningsutskottetsbetänkande /80:35 betänkande 1979/80:27Jordbruksutskottets betänkanden /80:43 och 47 betänkande1979/80:34 § 13 På hemställan av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. § 14 Förhandlingarna återupptogs . § 15 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres socialutskottets betänkanden 44, 45 och 43 samt utbildningsutskottetsbetänkande 35 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 16 Anmäldes och bordlades 1979/80:38med anledning av propositionen 1979/80:139 om höjning av kapitalinsats i () jämtemotioner 1979/80:39 med anledning av propositionen 1979/80:159 med förslag tilllag om ändringi lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel, m. m., jämte motioner 1979/80:41 med anledning av propositionen1979/80:150 bilaga 2 såvitt avser den statliga revisionsverksamheten m. m. jämte motioner1979/80:43 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1979/80:43med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser vissa anslaginom industridepartementets verksamhetsområde samt motioner om näringspolitik m. m. 1979/80:63 med anledning avpropositionen 1979/80:115 om lån fill Saab- och , m. m., jämte motioner1979/80:68 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden § 17Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:537 av () tillarbetsmarknadsministern om verksamheten vid statens ; Föreliggande fråga gäller ettuttalande rörande den rättsliga, tekniska och ekonomiska realitet och kraft somskall tillmätas de utlåtanden som avges av statens . Frågan grundar sig påföljande aktuella fall, vilket måstebetraktas som ett viktigt principfall. Exemplet avser en s. k. signalsändaresom utnyttjas av . Uppfinningen benämns i patentsammanhang "i ettsignalsystem ingående sarntalsmätningskretsar med tillhörande störeliminerandeanordning". (Patent nr 382 735 .) I statens nämnds för arbetstagares uppfinningar utlåtande -avgivet i (ref nr 6/1978) - anger nämnden enengångsersättning till uppfinnaren. I brev till uppfinnaren meddelarteleverket att verket inte har för avsikt att utbetala den ersättning somnämnden angivit. Verket anser inte den föreslagna ersättningen som skälig, menframlägger inte några alternativ eller någon form för fortsatt behandling avärendet. Då statens uppfinningar ärunderställd förväntas att arbetsmarknadsministern- mot bakgrund av det relaterade fallet - redogör för nämndens status iförhållande till statliga arbetsgivare och därmed den trygghet som arbetstagarekan känna inför ärenden som handläggs av nämnden. Det är många uppfinnare somhoppas på ett för dem gynnsamt svar på denna fråga. 1979/80:538 av () tillkommunikationsministern om förhållandet mellan och statens nämnd förarbetstagares uppfinningar; Föreliggande fråga avser i förstahand ett principuttalande rörande arbetstagares rättsförhållande med avseendepå uppfinningar i de fall då statens uppfinningar haravgivit utlåtande med angivande av ersättningsbelopp och den statligaarbetsgivaren vägrar att betala. I andra hand är det angeläget att studera ett aktuelltsådant ärende, vilket här kort relateras. Det grundfall som föranleder frågangäller en s. k. signalsändare som utnyttjas av . Uppfinningen benämns i patentsammanhang '"i ettsignalsystem ingående samtalsmätningskretsar med tillhörande störeliminerandeanordning". (Patent nr 382 735 .) I statens nämnds för arbetstagaresuppfinningar utlåtande - avgivet i (ref nr 6/1978)- anger nämnden en engångsersättning till uppfinnaren. I brev till uppfinnaren meddelarteleverket att verket inte har för avsikt att utbetala den ersättning somnämnden angivit. Verket anser inte den föreslagna ersättningen som skälig, menframlägger inte några alternativ eller någon form för'fortsatt behandling avärendet. Hur bedömer kommunikationsministern televerketsställningstagande i frågan och rättsliga förhållande till ettutlåtande från uppfinningar? 1979/80:539 av i (fp) tillutbildningsministern orn radioprogram på estniska; Esterna är en av de störstaspråkliga minoritetsgrupperna i . Ändå sänder ingaprogram på estniska - i motsats till vad man gör på andra störreminoritetsspråk. Radrosändningarna för språkliga minoriteter syftar bådetill att ge information om svenska förhållanden och till att tillgodosekulturella behov. Avser utbildningsministern att ta initiativ som möjliggöratt sänder program på estniska? 1979/80:540 av () tillindustriministern om regeringens planer för gummiindustrins utveckling; Sedan tillverkningen vidFirestonefabriken i upphört har företrädare för företaget ,facket. Boras kommun och länsmyndigheterna i bedrivit ettintensivt arbete för att skaffa ny sysselsättning till den modernadäcksfabriken. Kontakt har därvid hållits med industridepartementet. I fleraomgångar har förhandling ägt rum med KF:s gummifabrik i , dock utan attleda till positivt resultat. kommun har också gått i författning om att köpafabriksfastigheten för att genom uthyrning underlätta för en intressent att medstatligt stöd starta ny verksamhet. Enligt tidningsuppgifter harindustridepartementet försökt driva på planer att bygga enny gummifabrik och förlägga den till som ersättning förnedläggningen av Öresundsvarvet. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Vilka planer har statsrådet för gummiindustrins utvecklingi landet, och vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för att skaffaersättningssysselsättning till den nedlagda Firestonefabriken i ? Nr 159 § 18 Kammaren åtskildes . I"'em