prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — Man vill genom lag hindra fackföreningar atl ansluta sigtill de socialdemokratiska arbetarkommunerna. Delmåste vara fel, när man säger att man på intet sätt riktar sig mol de fackligaföreningarnas rätt att själva besluta i sina egna angelägenheter. Beslutenfattas i detta fall av de enskilda fackföreningarna. Om man inför enlagstiftning om förbud mot kollektivanslutning, begränsar man otvivelaktigtderas frihet, deras rätt att besluta i egna angelägenheter. Manmotiverar denna lagstiftning med all kollektivanslutningen strider motgrundlagens reglerom medborgeriiga fri- och rättigheter. harjag inte kunnatfinna i reservationerna att man anger någon bestämd paragraf, och trots att jagmycket uppmärksamt lyssnat till de föregående talarna harjag inte heller kunnathöra att de har talat om någon bestämd paragraf i regeringsformen. Detråder enighet om att grundlag skall tolkas efter bokstaven. Man skall inte gåul ifrån den allmänna andan och utifrån del dra slutsatser. Så sent som i konfirmerade vi vårens grundlagsändring. I den fanns en bestämmelse omlagprövning, och i den talas om att "föreskrift står i strid medbestämmelserna i grundlag eller annan överordnad författning". Däromvar vi alla eniga. Men det betyder ju alt om vi säger atl något strider motgrundlagen, är vi också skyldiga alt ange en bestämd paragraf i grundlagen,en bestämmelse i grundlagen. PerUnckel använde uttrycket "anda och bokstav", men jag kunde inte höranågot paragrafnummer, som skulle ange bokstaven i Per anförande. Motdenna bakgrund ställer jag nu frågan: Mol vilken bestämmelse i grundlagenstrider kollektivanslutningen? Jagvill i detta sammanhang ta upp krav som har framförts från moderathåll om atl det i grundlagen skall skrivas in ett förbud motkollektivanslutning. Jag utgår ifrån alt delta krav var myckel allvarligtmenat. Det fördes fram på ett mycket seriöst sätt i olika utredningarsom jagtillhörde, och man hade väl som bakgrund att del skulle krävas ett förbud igrundlagen för att hindra fackföreningar att kollektivt ansluta sina medlemmartill det socialdemokratiska partiet. Närvi arbetade i fri- och rällighetsulredningen, lade moderatrepresenlan-ten framett förslag om detta - ett liknande krav hade f ö. redan ställts igrundlagberedningen. Dessa krav avvisades av en stor majoritet här i . Närsedan rättighetsskyddsutredningen behandlade samma frågekomplex, togmoderaterna inte upp kollektivanslutningen ens reservationsvis. Som bekant varGunnar ordförande i denna utredning, och ledamoten avkonstitutionsutskottet och denna kammare ingick som medlem. Inteheller fördes kravet fram , när vi behandlade rättigheterna. Men i höstreser man kravet på lagstiftning. Spekulerarman från moderat häll i att gå runt de nya restriktiva bestämmelserna omgrundlagsändringar genom alt söka driva igenom en vanlig lag, så vill Jag förmin del säga att enligt min mening förutsätter en sådan lag ändring avregeringsformen. Regeringsformenupptar föreningsfriheten som en av de grundläggande fri-och rättigheterna. Detstår uttryckligen i 2 kap. 14 §: "Föreningsfriheten får begränsas endasisåvitt gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknandenatur eller innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärgeller av visst etniskt ursprung." Fackföreningarkan inte räknas in bland dessa grupper. Moderatreservanterna söker komma förbidetta genom atl skriva: "Utskottet anser denna invändning ohållbar, dådenna frihet ej kan innebära rätt atl ansluta någon till ett politiskt partiutan vederbörandes samtycke." Och vi hörde Per utveckla dennatanke. BeträfTande detta skalljag inskränka mig till alt göra två påpekanden. Fördet första: En fackförening kan inte tvångsvis ansluta någon till ett parti.Jag fäste mig vid att även i detta sammanhang talade omtvångsvis anslutning. Hon var här på samma linje som Per . Båda talade omtvångsvis anslutning, men en fackförening kan inte tvångsvis ansluta någon tilldel socialdemokratiska partiet. Fördel andra: Det finns en reservationsrätt. Den viftar man bort både imoderatreservaiionen och i center- och folkparlireservationen. Motiveringarnaär intressant olika. I moderatreservationen heter del: "Utnyttjande av Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti denna" -reservationsrätten - "innebär dock att vederbörande tvingas röja sinpolitiska uppfattning." I och reservation skriverman: "Den" - reservationsrätten - "tvingar den enskilde attoffentligt avslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra." Bådapåståendena är felaktiga. Man behöver inie alls tala om sin politiskauppfattning för all reservera sig. Vad man gör är alt man förklarar atl maninte vill bli kollektivt ansluten till arbetarekommunen. Man kan ändå varasocialdemokrat, ansluten till arbetarekommunen pä annat sätt och man kan principielltvara motståndare till den kollektiva anslutningsformen. Låtmig här la upp ytterligare en synpunkt som har förts fram, nämligen att mankränker valhemligheten genom atl vederbörande tvingas säga att han via sinfackförening inte vill tillhöra det socialdemokratiska partiet. Jag har mycketsvårt atl förstaden synpunkten. Vi harju rätt att agitera i samhället. Vi harrätt att säga till personer: Rösta så, anslut dig till det partiet! Om PerUnckel eller någon annan efter denna diskussion i korridoren säger till mig allansluta mig till det moderata partiet, har de full rätt att rikta denna vädjantill mig. Mitt svar är visserligen givet pä förhand, men rätten att rikta dennauppmaning lill mig finns ändå. På samma sätt borde man ha rätt alt säga till människor:Anslut er till det socialdemokratiska partiet! Om man dä säger nej, har maninte avslöjat sin valhemlighet. Det finns en rad partier alt rösta på utöverdet socialdemokratiska partiet. Och detta flerparlisystem känner vi väl allahär i kammaren tillfredsställelse över. Närdet gäller reservationen från folkpartister och centerpartister i utskottet harJag fäst mig vid ell uttryck, som kanske har kommit till litet mera iförbigående, men i vilket det kan ligga ett lagstiftningshot. "Nuvarandemissförhållanden bör, som uttalat,bringas atl upphöra i första hand genom åtgärder från partiels egen sida." Vadbetyder i första hand här? Det slår inget i andra hand, men man kan kanske anaatt lagstiftningen kommer i andra hand. Nuhar vi en borgerlig trepartiregering stödd på ett mandals övervikt här ikammaren. Kommer den au utnyttja sin majoritet för att genomföra enlagstiftning mot kollektivanslutning? Jag vill inte tro det, men det vore braatt få klara besked på den punkten, ty otvivelaktigt finns det en öppning i denciterade skrivningen från och sida. DanielTarschys ställde tvä frågor och en fråga till mig. Dem skalljag besvara , eftersom de hör ihop. Denförsta frågan från var om jag -jag antar att han menar jagpersonligen - tycker att del är något fel i principen att var och enpersonligen ansluter sig till ett politiskt parti. Nej, blir mitt svar på denfrågan. Vad skulle det vara för fel i denna princip? Själv ärjag personligtansluten lill ett politiskt parti och till en rad andra föreningar. Del endaorgan jag är "kollektivt" ansluten lill är , och detärjag i kraft av beslut. Den andra frågan löd:Varför ändrar inte det socialdemokratiska partiet sina anslutningsformer,och när skall det ske, om del sker? Det är ju, som var och en känner till, pådel sättet att beslul av denna art fattas på partikongressen. Det kan händaatt en del av kammarens ledamöter är besvikna över att det inte blev en långoch hård debatt om detta på den socialdemokratiska partikongressen . arbetar en utredning. Denna utredning var alltså inte färdig då, och delrapporterade partisekreteraren i sin egenskap av ordförande i utredningen. Denfortsätter alt arbeta med frågan om organisationsformerna inom detsocialdemokratiska partiet. Sedan följer en lång remissomgång, och därefterkommer frågan upp på partikongressen. Omriksdagen stiftaren lag som förbjuder kollektivanslutning lill politiskt partimåste det socialdemokratiska partiet följa det beslutet - del är ensjälvklarhet. Lag går över kongressbeslut, men i övrigt måste vi i allt följade beslul kongressen fattar i delta stycke. Partistyrelsen har ingen rätt attändra i sådana hänseenden. Härkommer del in en principiell fråga, som jag tycker det finns anledning atldiskutera, i varje fall med folkpartister och centerpartister. Att Jag undantarmoderaterna beror på att de vill ha en lagstiftning om ideella föreningar. Harman en sådan lagstiftning blir del som beslutar om anslutningsformer,uteslutningsformer och allt annal. Med folkpartister och centerpartister kanman ändå föra diskussionen om vem som skall bestämma anslulningsformerna. Skallde enskilda folkrörelserna eller göra delta? Skall styraanslulningsformerna genom-principuttalanden i form av resolutioner och sådant? Jaghar sedan gammalt så stor respekt för de svenska folkrörelserna - det må varaarbetarrörelsen, , , idrottsrörelsen ellernågon annan - all jag i alla sädana frågor hävdar alt del är folkrörelserna somskall bestämma. De skall göra del utifrån sina principer, och de skall göra delunder eget ansvar. Jag förmenar inte riksdag rätlen all görauttalanden. Det kan ingen hindra från, och Jag vill på inget sättgöra det. Men nog måste det vara folkrörelserna själva som bestämmer i angelägenheterav detta slag. Här finns del inom svensk arbetarrörelse en gammal tradition,som bygger på att fackföreningsrörelsen och socialdemokratin är två grenar somsamverkar med varandra. Samverkansformerna kan diskuteras, men det är dessabåda parter själva som vill samverka på delta sätt. NärDaniel Tarschys åberopar vissa uttalanden, sä kan Jag inte erinra mig atl någrafackföreningsledare har hävdat atl det är som skall besluta i dessafrågor. De har sina principiella uppfattningar, men de menar att det ärfackföreningsrörelsen och det socialdemokratiska partiet som skall fattabesluten om anslutningsformerna. Jag har heller inte träffat organiseratfackföreningsfolk utanför krets som har ropat på lagstiftning pådelta område. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti PER () replik: flammande försvar för kollektivanslutningensprincip och idé gör bara önskemålet om en lagstiftning mer angeläget. säger: Vi har respekt för folkrörelserna, de skall bestämma. Jag harockså respekt för folkrörelserna. Men Jag har ännu större respekt för alla demänniskor vilkas rättigheter förtrampas med dagens kollektivanslutningssyslem.Ingen föreningsfrihet kan innebära rätt för en folkrörelse, vilken den än måndevara, alt kränka de grundläggande rättigheter som jag tror att HildingJohansson också vid närmare eftertanke medger alt den svenska grundlagen ärfotad pä. argumenterade med stor intensitet för åsikten att valhemligheten intekan anföras som argument för ett lagstiflningskrav mol kollektivanslutning.Argumenten är konstiga. kan ju, för all få en kompletteringav sin syn pä denna fråga, möjligen fråga någon utanför politikernas krets,några fackföreningsmedlemmar som inte är socialdemokrater, vad deanser om valhemlighetens värde i kollek-livanslutningssammanhang och om deanser att de faktiskt kan säga till sin fackföreningsordförande att de intevill bli kolleklivanslutna utan atl behöva riskera att bli utsatta förtrakasserier. vet lika väl som jag och alla andra i dennakammare alt sä idylliskt som framställer förhållandena påvåra arbetsplatser är det inte. lägger ned stor möda på alt tala om att vi moderater i realitetenvill komma ät kvinnoföreningar och ungdomsorganisationer. Men då har väl ändåHilding i sin argumentnöd gått litet väl långt. Vi tror lika väl somHilding alt frågan om anslutningen av kvinno-ochungdomsorganisationer lill respektive partier skall kunna lösas även om viförbjuder socialdemokratin att mottaga kollektivt anslutna medlemmar frånfackföreningsrörelsen. säger med harm i stämman att ett lagsliftningskrav från moderaternainnebär atl man genom lag vill förhindra fackföreningar alt ansluta sig tillsocialdemokratin, och han hävdar att det innebär att vi inskränker fackets ochsocialdemokratins bestämmanderätt. Det är precis det som kravet går utpä. Sven-ErikNordin hävdar alt det är bättre och kraftfullare atl göra uttalanden än attyrka på lagstiftning. Kraftfullheten och effektiviteten i uttalandenaillustreras väl i någon mån av den socialdemokratiska fermiteten att efterlevade fem uttalanden i frågan som redan har gjort. Ettannat argument som anförde var att vi inte kan straffahundratusentals socialdemokrater som vägrar alt efterleva lagen. Det argumentetbär väl litet väl långt om vi skulle överföra det till andralagsliftningsområden. Dessutom har för några minuter sedanlovat atl socialdemokratin skall rätta sig efter eventuell lagstiftning frånriksdagens sida. SV ()replik: Låt mig först reda ut en sak med . I sitt inlägg loghon upp det förhällandet att man kan känna sig som kollektivan-slulen tillsvenska kyrkan. Men del är en avsevärd skillnad, del kan inte jämföras medkollektivanslutning till ett politiskt parti. Vi har nämligen fortfarande enstatskyrka i detta land, men vi har ingen statlig fackföreningsrörelse ochheller inget statligt parti. Närjag lyssnade till och erinrade jag mig endefinition pä statsmän. En konservativ är en statsman som är förälskad iexisterande missförhållanden till skillnad från den som vill ersättadem med andra. är tydligen mycket förtjust i det nuvarandemissförhållandet au kollektivanslula medlemmar till hans parti. Frän hanssynpunkt är det förslås bra. PerUnckel - som företräder som är den klassiska liberalismensensamma företrädare i kammaren; harju lämnat en del av de liberalaidéerna - vill ersätta missförhållanden med andra. Jag behöver inte argumenteramer, Per , utan vill helt kortfattat säga atl den medicin som Per Unckelrekommenderar är värre än sjukdomen. Jagåtergår lill och kan säga att jag i alla fall fick ett svarpå frågan. Han sade all det pågår en utredning inom det socialdemokratiskapartiet. Tydligen förutser han alt den skall la lika läng lid som statligautredningar brukar ta. Men sä småningom lär en partikongress ta ställning. Jaghoppas - för jag har faktiskt fortfarande höga tankar om socialdemokratin ochdem som kommer atl delta i kongressen - att man tänker efter före och att manstannar vid ett beslut som innebär alt man slutar med den här odemokratiskarekryleringsformen. Det är en from önskan, men det är dock ett steg på vägen. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti ()replik: Jag tycker att kammarens ledamöter skall lyssna noga på HildingJohansson, ty jag är övertygad om atl vi inte kommer att få höra den härargumenteringen särskilt till. Det är en liten och krympande opinion inomsocialdemokratin som driver den sista försvarssiriden förkollektivanslutningen. Jag har vid mänga tillfällen stått pä gator och torg ochtalat om kollektivanslutningen och kan intyga atl del är sällan man får såmånga instämmanden från människor av alla partifärger och i alla samhällsställningarsom när man säger att detta är en odemokratisk och ovärdig ansluiningsform.Opinionen inom fackföreningsrörelsen och inom socialdemokratin växer. Nufrågar : Vad är det i grundlagen som svär molkollektivanslutningen? Han vill ha en siffra på en paragraf Låt mig då ge ensådan siffra: 3 kap. 1 §. Där står: "utses genom fria, hemligaoch direkta val." Vad blir det kvar av valhemligheten, om man inför sinafackföreningsledare och sina arbetskamrater, som kanske lill större delen ärsocialdemokrater, tvingas avslöja atl man har en avvikande mening? Delta måsteväl äventyra valhemligheten? Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti talade om reservationsrätten, men alla vet ju atl denna intefungerar. Den ena vetenskapliga undersökningen efter den andra har visat attden inte fungerar. Bekräftelserna från människor som har blivit trakasseradeeller som inte har uinyitjat reservationsrätten är många. Huvudfrågani dag är om vi skall ha en lag, säger . Nej, huvudfrågan i dagär om vi skall ha kollektivanslutning, om denna ansluiningsform skall beslå. Jagkan helt instämma med när han talar om respekt förfolkrörelserna. Även jag hyser den respekten, men jag vill fråga: När börjarHilding och hans parti alt hysa samma respekt för den enskildamänniskans integritet och för uttalanden av riksdag? KARINNORDLANDER (vpk) replik: Till : En princip bör vara att ingen annan anslutningsker lill politiskt parti än enskild anslutning. Det är fråga omtvängsanslutning när ell fåtal kan bestämma att alla medlemmar i enfackförening ansluts till ell visst parti. Reservationsrätten kan inte döljaall en kollektiv anslutning är en odemokratisk metod. Jagvill upprepa atl del lyder på en svaghet i del socialdemokratiska partiet sälänge man inte vidtar åtgärder för att avskaffa detta sätt atl skaffamedlemmar. Det tyder på att man inte litar på sin politik som en samlandekraft. Vore det inte bättre alt ändra politik än att fortsätta med tvängsanslutningav medlemmar, vilkas röster man inte kan lila på i en valrörelse? Omsocialdemokraterna inte vill ta hänsyn till att kollektivanslutning innebär enodemokratisk princip, borde de börja lyssna lill den ökande medlemsopinion somfinns både inom del socialdemokratiska partiet och inom fackföreningsrörelsen.Den historiska samhörigheten känns inte nödvändig för de unga medlemmarnai fackföreningsrörelsen och borde inte vara ell argument för alt bevarakollektivanslutningen. Efter mer än 40 är i regeringsställning borde det socialdemokratiskapartiet i kraft av sin politik kunna förankra fackföreningsrörelsens stöd utantvångsanslutning. Och det måste, , finnas bättre former församverkan mellan fackliga och politiska delar av arbetarrörelsen än en odemokratiskkollekliv anslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet. I vårtförslag poängterar vi nödvändigheten av sådan samverkan, men vi fastslårfackföreningsrörelsens självständighet. Metoden att represenlaniskap kollektivtansluter alla fackföreningens medlemmar till ett politiskt parti kan inte varademokratisk. Socialdemokraterna borde göra sig kvitt den belastning somkollektivanslutningen utgör. Sedan till : Det ärtvängsanslutning det rör sig om också när det gäller kyrkan - vi anser detfaktiskt jämförligt. ()replik: Låt mig först ta upp del principiellt viktigaste, nämligen frågan om enföreteelse strider mot grundlagen eller inte. har enpunkt, nämligen frågan om valhemligheten. myckel kränkerkollektivanslutning valhemligheten? Den som inte vill bli kollektivansluien haratl säga alt han inte önskar del. Han kan vara god socialdemokrat. Han kantillhöra den grupp som själv har hänvisat lill, nämligensocialdemokrater som principiellt är emot kollekliv-anslutningen. Skall man gåin på sädana analyser kommer man mycket långt bort från bokstaven i grundlagen.Då är det myckel som kan förbjudas därför att del kan innebära kränkning avvalhemlighet. PerUnckel gick käckt förbi del hela genom att bara säga: Visst kränker manrättigheter. Men kanske jag i nästa replik från Per kan fä enparagrafhänvisning även från hans sida. Sedan skall jag villigt erkänna alt Jaginte har trott alt man från moderat häll vill förbjuda kvinnoorganisationereller ungdomsorganisationer att ansluta sig till moderorganisalionerna. Såsomman har skrivit blir del konsekvensen, men är del klargjort: Vad man villförbjuda är fackföreningarnas möjligheter all kollektivt ansluta sig till ensocialdemokratisk arbetarekommun. Del är helt klart att Jag kan hälla med PerUnckel om atl det innebär alt man begränsar socialdemokratins frihet men ocksåfackföreningsrörelsens frihet. Det aren frihetsinskränkning som moderaternavill åstadkomma genom sitt lagstiftningskrav! Detta parti brukar ropa påfrihet. Men säger man: Här gäller del att inskränka organisationernas frihetför all trygga den enskilda friheten. Men jag bestrider all man tvångsvis kanansluta någon till det socialdemokratiska partiet, och då innebärkollektivanslutning heller inga kränkningar av rättigheter. FårJag slutligen säga, herr talman, alt vad jag försvarar är fackföreningarnasrätt att själva få bestämma i dessa angelägenheter. Del hör samman medFolkrörelsesverige. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti PER () replik: har i två inlägg frågat vilken del av grundlagenjag anser all kollektivanslutningen strider emot. Jag har precis sammauppfattning i det hänseendet som , nämligen atl del är motvalhemligheten som kollektivanslutningen strider, vilket jag i min lur saderedan i mitt första anförande, hävdar nu all valhemlighetengarderas genom rätten lill reservation och att man genom au reservera sig intebehöver säga alt man inte är socialdemokrat. Men,, vad rekommenderar mig och andra all sägatill alla de människor som vänder sig till oss och vittnar om att de blirtrakasserade på sina arbetsplatser på blotta misstanken atl de inte ärsocialdemokrater, därför att de har utnytljai sin reservationsrätt? Reservationsrättenblir en illusion, , också med den beskrivning som HildingJohansson själv har givit av den, därför att fackföreningarna tolkar enreservation icke sä atl reservanten hyser principiella betänkligheter molkollektivanslutningen som idé ulan sä att reservanten inte är socialdemokrat. Valhemlighetenär för mig någonting helt, inte som för någonting halvt.Valhemligheten innebär attjag inte behöver tala om ett dyft, vare sig vad jagär eller vad jag inteär. Jagskall få behålla mitt val alldeles för mig själv,om jag så vill. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Såtill en annan fråga: Visst, , är det vi nu diskuterar eninskränkning i socialdemokratins rätt alt mottaga kollektivanslutna medlemmar.Jag säger det fullt öppet, därför att Jag inte tycker alt del är riktigt attett parti skall ha rätten att mottaga medlemmar i kollektiva former, när vi vetatt delta mottagande av medlemmar de facto innebär att tusentals människor somi val efter val röstar på andra partier än det socialdemokratiska kollektivt fösesin i detta som medlemmar. Skälet till atl det är så är atl man inte vågaranvända sin reservationsrätt, därför att man antingen inte vill bli trakasseradeller därför att man faktiskt vill verka inom ramen för vanligt fackligtarbete. För det vet lika väl som jag: att förena fackligtarbete med all reservera sig mol kollektivanslutningen är mer än besvärligt påfiertalet av de svenska arbetsplatserna. Allrasist vill Jag vända mig till som tar sig före att hävda attlagstiftning mot kollektivanslutning är värre än kollektivanslutningen själv.Det resonemanget, herr talman, begriper jag med föriov sagt inte, i synnerhetinte mol bakgrunden av kritik i övrigt motkollektivanslutningen, en kritik där våra uppfattningar är så samstämmiga. ()replik: talar om de formella rättigheter som dekollektivanslutna medlemmarna har. Jag talade om hur kollektivanslutningenfungerar i praktiken. Jag citerade då vad en vetenskapsman, som har undersöktdetta, hade kommit fram till. Han skriver alt kollektivanslutningen avfackföreningsavdelningar till det socialdemokratiska partiet fungerar i praktikenpåell sådant sätt att del innebären brott mot den demokratiska principen omminoriteternas rättigheter. Allavet ju hur reservationsrätten tillämpas i praktiken. Alla vet ju all det finnsett tryck, ett tvång, en känsla av ofrihet bland dem som är kollektivanslutna.Mol detta hjälper det inte att erinrar om vilka formellamöjligheter som existerar. Sedantycker jag del är litet tråkigt all vi här i kammaren ännu inte har fått någonenighet om vilken adressat uttalanden har. Frän majoritetens sidahar vi gång efter annan understrukit atl det är mol det socialdemokratiskapartiet som vi riktar oss, inte mot fackföreningsrörelsen. Del står återigen ireservationen den här gången. Låt mig läsa: "Detfinns anledning all understryka att ett uttalande motkollektivanslutning på intet sätt riktar sig mot fackliga föreningars rätt allsjälva besluta om egna angelägenheter.