prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Det helakan kanske förklaras av att på grund av pressen med alla replikerinte lyssnade rikligt pä de frågor jag ställde. Jag anser inle alt delföreligger någon anledning alt upprepa dessa frågor; kan studeradem efteråt. Jag vill nu bara kommentera vad sade om vårtkrav niir det gäller UNCTAD-koden. Jag anser att han bör läsa litet bättreinnantill i vär motion. Vi säger där atl näringen bör anpassas pä lång siktlill atl övergå lill UNCTAD-koden 40-40-20. Sjöfartspolitiken m. m. KERSTINEKMAN (fp): Rikspolitik, regionalpolifik, bypolitik. Vi är 349 ledamöler i denna kammare. Vi är valda avmänniskor i våra resp. valkretsar, och vi bör vara väl förankrade i vår hembygd.Samtidigt skall vi tillvarata hela värt lands intresse. Ofla - alltför ofta,kan man tycka -verkar det som om omsorgen om den egna bygden går framföromsorgen om hela riket och dess affärer. När jag nu som folkpartistisk ledamot från Göteborgsbänkentalar med anledning av trafikutskottets betänkande om sjöfartspolitik, är delmed glädje jag kan konstatera all det som är bra för hamn också ärbra för . Man kan säga atl det är en nödvändighet för ochSveriges näringsliv atl kan fungera som en cenlralhamn för dentransoceana sjöfarten. Vi vet alla att del är hamn som är vårtalternativ. De andra tänkbara hamnarna är inte svenska, de ligger påkontinenten. är den naturliga centralhamnen för hela . Det behövs dock omfattande investeringar, och del färalltså anses vara elt intresse för hela landet alt dessa investeringar blirgjorda. och har tidigareföreslagit atl staten skulle gå in som delägare i hamn. Man skulledärigenom säkerställa ett nödvändigt kapitaltillskott för atl klara denframtida utvecklingen av hamnen. I den särskilda utredning som ligger lillgrund för regeringens proposition underströks nödvändigheten av att bevara ochutveckla som nordisk centralhamn. Däremot tillstyrktes inte elt direktdriftbidrag eller ett kapitaltillskott i form av statligt ägande.Utredningsmannen stryker under nödvändigheten av atl hamnsinvesteringsbehov kan tillgodoses. Det bör då ske genom etl särskilt statligtlån till hamn med sådana ränte- och amorteringsregler attinvesteringskostnaderna inte blir ogynnsammare än vad de skulle ha blivit genometl tillskott av aktiekapital. BjörnMolin, och jag har i motion 1979 anfört att del är Nr 166 lämpligast alt kapitalförsörjningenför hamnverksamheten tryggas genom all Fredapenden " särskild låneram ställs lillGöteborgs hamns förfogande. 6 inni1980 '" bestämmande av läneramarför olika kommuner utöver låneramen för kommuns allmänna verksamhet också anvisaen låneram för c-.j: , ;,; Götcborgs hamus verksamhet. m. m. Utskottet har i betänkandet instämt i altkapitalförsörjningsfrägorna är av betydelse för atl hamn skall kunnagenomföra erforderliga investeringar och därmed upprätthålla sininternationella konkurrensförmåga. Utskottet förutsätter därför allfullmäktige i i samband med de frågor som berör kommunsoch hamns utrymme på obligationsmarknaden beaktar de målsättningar ifråga om hamn- oeh sjöfartspolitiken som rnan tidigare uttalat. Utskottet sägeratl hamn på etl tidigt stadium, trots konkurrens frän hamnar iEuropa, lyckats hävda sin traditionella ställning som en viktig anlöpshamn förde transoceana linjesystemen. Utskottet delar också föredragandens åsikt atlGöteborgs hamn inte bara har värde för regionen ulan också för samhället somhelhet. uttalande av utskottet anser vi motionärer vara helltillfredsställande. Närmare former för hur frågan skall lösas är det ju interiksdagens sak att uttala sig om. För att stärka såväl linjerederiers som vissa svenskahamnars konkurrenskraft föresläs i propositionen atl den direklgåendetransoceana linjelrafiken över svenska hamnar befrias från fyr- ochfarledsavgifl. Delta noterar vi med tillfredsställelse, då del stärker värkonkurrenskraft gentemot utländska hamnar. Vi lar i vår motion också upp frågan om trafikledning ochlotsning i . Frågan har behandlats i det belänkande somhovrättspresidenten avlämnade i är. Där föresläs en samordningav huvudmannaskapet för lotsning och trafikledning. Man föreslär också entrafikledningscenlral, ledd av hamn. Vi motionärer anser delta varaden bästa lösningen. Både föredragande och utskott anser del nödvändigt altfrågan om huvudmannaskapet löses på etl sätt som vinner de berörda parternasförtroende. Det är vår förhoppning all frågan nu löses. Jag yrkar bifall lill ulskotlels hemställan på alla punkter. Under detta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I motion 1979/80:299 har etl antal socialdemokrater i och ställt krav på att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna atl utnyttja som sjötransportled från Siljan fill havet. Vi vill veta någol om tänkbar effekt på industrin i , exempelvis Domnarvels med dess slora fraktbehov - etl fraktbehov som kommer atl ökas ytterligare med stora ämnesfrakler frän till 42 Domnarvet. Motionärerna har uppfatlat utskottets inställning sompositiv genom alt Nr 166 utskollet bl. a. konstaterar all av det samladetransportarbetet i kan Fredaeen den en större del än f. n.lämpligen ske lill sjöss. De fördelar som sjöfarten har ur -- 980 energisynpunkloch när det gäller miljö- och säkerhetsaspekter talar också, enliglutskottet, för att kuslsjöfarlen bör kunna utföra en större Siöfartsnolitiken transportuppgift än f. n. Därför förutsätter utskottet attden utredning som skall tillsältas får i uppdrag att belysa hamnarnas roll förkuslsjöfarlen och befintliga inre vatlenleder. Vi vill då ha belyst om Dalälvenkan bli en inre sjötransporlled av betydelse. Som framhålls i motion 299 har frågan om byggande av en kanali lopp varit föremål för diskussion . iKopparbergs län har tagit ställning för all frågan bör bliföremål för utredning. Det första beslutet fattades , dåman i skrivelse till regeringen hemställde om alt medel skulle ställas lillförfogande för atl undersöka förutsättningarna för ett kanalprojekt. Vidare harlänsstyrelsen i en skrivelse i är, ställd lill riksdagenstrafikutskott, ansett atl förutsättningarna för att förverkliga projektetDalakanal är olillräckligt utredda. Utskoltets skrivning, all ulredningen om kuslsjöfarlenkommer alt bli oförhindrad atl utreda del här projektet, anser jag vara enacceptabel slutledning. Ärendet bör då hamna i sill rätta sammanhang ochföljaktligen kunna fä en riktig belysning. Från fackligt håll, t. ex. frånLO-dislriktet, har man ansett atl frågan om trafikering bör bliföremål för en skyndsam statlig utredning. Man har då framhållit atl "vihar inle råd alt avslå något förslag som kan leda tillsysselsättningsfränijande åtgärder under nu rådande förhållanden påarbetsmarknaden". Jag delar den uppfattningen. Motionärerna vill ha elt klarläggande av projektetshållbarhet, och del tycker vi oss kunna få om utskoltets intentioner följs. Atlså sker kommer vi naturligtvis atl bevaka. Jag har inget yrkande. Milt inlägg är enmarkering av motionärernas inställning. Med anledning av motion 2028 avser jag atluppehålla mig vid den del av trafikutskottets betänkande 26 som behandlarfrågor rörande hamn. ärs hamnutredning konstaterar att sombashamn för direkttrafik medför marknadsmässiga och ekonomiska fördelar förhela och att en samordning behövs. Utan en sådan samordning riskerar denordiska intressena alt bli hell beroende av främmande rederier och derasprispolilik. De nordiska rederiernas möjligheler att hävda sig internationellttorde vara störst sä länge de kan basera sig på en egen hemmahamn. Över huvudtaget synes direkta egna transociana sjöfartsförbindelser vara till gagn för denordiska internationella handelsförbindelserna - sä långt 1965 årshamnutredning. Nordtransulredningen 1969 fastslår att en nordisk storhamn medför 43 Sjöfartspolitiken m. m. kostnadsbesparingarmen att godsunderlaget rimligen endast räcker för en enda nordisk storhamn,nämligen . Utredningen konstaterar vidare: "Direktlrafik förtransocian handel med i huvudsak nordisk tonnage utgör en större prisgarantioch fraktkonkurrens än om enbart kontinentala hamnar och rederier fickombesörja trafiken. Härigenom skyddas det nordiska näringslivet från demerkostnader som en otvivelaktigt ocentral lokalisering i den regionalavärldsekonomin annars kunde ge upphov till." 1974 konstaterar att godsunderlaget för conlainerlrafik överGöteborg inom överskådlig framlid troligen endast är tillräckligt för altupprätthålla direktlinjer lill några få transoceana deslinationer, såvida inteden nordiska marknaden i högre grad dirigerar gods över . Den nu aktuella Dahlgrenska utredningen fastslår i enanalys av konsekvenserna av en omläggning av trafiken från lill andrahamnar alt nu färdiga eller projekterade utbyggnader i de svenska hamnar somkonkurrerar med om containerlrafiken är helt otillräckliga för atl ersättaGöteborgs kapacitet. En mer omfattande överföring av trafiken fill andrasvenska hamnar förutsätter således kommunala investeringar uppgående lillmiljardbelopp. För de svenska rederierna skulle förlusten av en svenskbashamn medföra kraftigt ökad konkurrens från såväl landlransporter som andraländers rederier, främst då sovjetiska och polska. Möjligheten atl påverkafraktpolitik och linjenät skulle reduceras till nackdel för del svenskanäringslivet och konsumenterna. En omläggning av trafiken skulle innebära enkapitalförstöring i halvmil-jardklassen oeh etl bortfall av uppskattningsvis 3000 arbetstillfällen i . Den Dahlgrenska utredningens samlade bedömning är all eltbibehållande av transoceana direklanlöp i bör eftersträvas och altandra svenska hamnar av kapacitetsskäl inle är i stånd all med rimligainvesteringar ta över en dominerande del av den transoceana trafik som gåröver . Flera avvarandra oberoende hamnulredningar konstaterar således - atl det ärväsentligt för det svenska folkhushållet all bibehålla direkt transoceanlinjelrafik på svensk hamn, - atltillgängliga godsmängder endast är lill fyllest för alt försörja en enda hamn, - atl denna endahamn mäsle räkna hela som sitt upptagningsområde, - atl ingen annansvensk hamn har tillnärmelsevis tillräcklig kapacitet för alt ta över en störredel av denna trafik från hamn, - attalternativet till direktanlöpen pä är feedertrafik på konlinenlhamnarmed allvarliga konsekvenser inle bara för och svensk sjöfartutan för hela det svenska folkhushållet. Mot dennabakgrund är det märkligt alt läsa den Dahlgrenska utredning- ensslutsals, till vilken utskottet ansluter sig, att del är av stor vikt attbevara Nr 166 konkurrenskraften mellan de olika hamnarna i vital och ograverad i Fredaeen den syfte alt genom effektiv och rationell drifl fä tillräckligkonkurrensförmåga z: ; inon också gentemot utlandet. Resultatet av denna vitala och ograverade konkurrens harenligl samma Siöfartsnolitiken utredning blivit en större överkapacitet på flera sektorer än som är m önskvärt. En brist i den Dahlgrenska utredningen är också att deninte närmare går in pä de finansierings- och andra stödformer som kommerhamnarna på kontinenten till del. Utredningen konstaterar alt "hamnarna i delälibefolkade länderna i har diamenlralt motsatta förutsättningarmot ". Den konstaterar också alt de ekonomiska förutsättningarnavarierar och noterar att "närheten mellan de större hamnarna påkontinenten har inneburit atl en mycket stark konkurrens vuxit fram, där delgemensamma marknadsområdet är stort och betydelsefullt ur godssynpunkt och atldenna konkurrens drivs med olika medel som har inneburit elt starkt tryck påperiferi liggande hamnar". Till dessa konkurrensmedel hör givelvisfinansieringsfrågorna och graden av nationellt engagemang i hamnarna. Som framhålls i motion 2028 är en analys av dessakonkurrensmedel nödvändig för en kartläggning av den verkligakonkurrenssituationen. Utskottet förutsätter också alt erforderliga analyserkommer lill stånd. Den tekniska utvecklingen till såväl lands som sjöss och kravetpå snabb, säker och effektiv godshantering har lett till mycket storkapitalbindning i hamnanläggningar. För att möta de ökande kraven räknarGöteborgs hamn med ett investeringsbehov påbortåt 400 milj. kr. påpekar i silt remissvar på den det orimliga i atl lägga det ekonomiska ansvaret på enbarthamnägaren för stora, riskfyllda projekt som betjänar i huvudsak andra änkommuninvånarna. Det är i sanning angeläget alt den avregeringen förutskickade övergripande hamnplaneringen skyndsamt kommer lillstånd och alt kapitalförsörjningsfrågorna likaledes skyndsamt får entillfredsställande lösning. Det av föreslagna statliga delägarskapeti hamn har inte vunnit vare sig regeringens eller utskottetsgillande. Desto angelägnare är det att andra former skapas för atl garanteraall konkurrensen om den transoceana direkltrafiken inle leder till altdenna trafik blir olönsam och leds bort från , lill men församhällsekonomin. Genom silt förslag alt slopa fyr- och farledsvaruavgifternaför denna trafik har också regeringen dokumenterat att den är beredd atl värnaom den transoceana linjelrafiken på svensk hamn. Frågan om lotsning och trafikledning på hamn ärföremål för överläggningar mellan och hamnförvaltningen. Det finns uppenbarligen goda förutsättningar för att dessa förhandlingar skall leda till ett för båda parter godtagbart resultat. För hamn är det angeläget Nr 166 atl den tekniska utrustningen förden föreslagna trafikledningscentralen i Fredaeenden huvudsak får en sådan utformningsom föreslås i den av kammarrätlspresi- 6 iuni1980 denten Wenlz i ärframlagda ulredningen om irafikledning och lotsning i , även om de ekonomiska realiteterna medför Sjöfartspolitiken " utbyggnaden måste skeetappvis. Det är mycket tillfredslällande alt dennasegslitna fråga nu är på väg all lösas. Med anledning av proposition 1979/80:166 omsjöfartspolitiken m. m. har jag i motion 2023 tagit upp frågan om en mergenerös tillämpning av det i propositionen föreslagna rekryteringsbidraget. Jag vill framhålla atl del på de mindre fartygen är svårtall ordna styrd praktik enligt anvisningar. Ä andra sidankommer nybörjarna i dessa fartyg, vilka seglar pä nära farvatten, på eltnaturligt oeh påtagligt sätt in i alla förekommande arbeten. Jag vill dessutomframhålla del angelägna i atl ungdomar kan få börja lill sjöss med hemmafarlyg,sä som man i alla lider gjort längs kusterna. Pä detta sätt har elt stort antalsjömän rekryterats, och de smä fartygen har bidragit med en förslapraklik, såatt vederbörande har fått antingen blodad land och fortsatt eller har funnitatt han inle trivs med sjömansyrket. När nu skall besluta om rekryteringsbidrag, såär det beklagligt atl förslaget upptar sä stränga kriterier. Del skulle bättretjäna sitt syfte att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning och insyn i vadsjömanslivet innebär, om del utginge till varje ungdom som påmönslras utöverbesätlningslislan samt om rederierna kunde erhålla de förslagna 75 procentenomedelbart efter fullgjord praklikanlljänstgöring utan avvaktande av attvederbörande blir behörig matros eller motorman. Vidare bör samlliga kostnader,som uppstår på grund av anställning enligl kollektivavtal, vara bidragsgrundande. Genom atl på detta sätt underlätta åtminstone för fartygunder 1 600 bruttoregisterton att della i rekryteringsverksamhelen päbidragsbasis med ungdomar utöver besätlningslislan skulle man uppnå atl etlökat antal ungdomar finge dels en möjlighet lill anställning, dels en möjlighetall pröva på ett yrke som de kanske efter yrkesinriktad utbildning kommer altförbli trogna. Jag inser del meningslösa i all i strid medelt enigt utskott yrka bifall till min motion, varför jag avstår från detta.Men jag vill i slället uttrycka den förhoppningen-som ju f. ö. även utskottetgett uttryck för-att berörda myndigheter snabbt ser över reglerna förpraktikaniverksamhel inom sjöfarten och därefter lägger fram förslag tilländringar som gör det möjligt för ungdomar alt få värdefull sjöpraktik även påmindre båtar med stöd av staten. När förelades ettförslag lill ny organisation av sjöbefälsutbildningen hade jag anledning atlrikta stark kritik mot förslaget. Underlaget för propositionen var enligl minmening bristfälligt - del var t. o. m. mycket bristfälligt. Förslaget log intetillräcklig hänsyn till utbildningsbehovet för områden som har anknytning tillhandelssjöfarlen -t. ex. , lolsverkei, ,spedilionsförelagen och försäkringsbolagen. Inle heller behovet avvidareutbildning och forsknings- och utvecklingsarbete beaktades i tillräckligutsträckning. Man bortsåg också frän vissa grundläggande fakta när del gälldelokaliseringen av utbildningen. Det framstår närmast som självklart atl utbildning börlokaliseras till orter där del finns elt bra elevunderlag, där möjligheternaall rekrytera lärarkrafter är goda och där del ges tillfälle alt samarbeta medannan, näraliggande utbildning och forskning. Mot den bakgrunden var beslutetatl avveckla sjöbefälsulbildningen i och felaktigt. Utvecklingen har redan visat atl kritiken rnot deltabeslul var berättigad. Del har varil svårt all rekrytera till skolorna iHärnösand oeh . Det finns risk för alt vi kommer atl sakna utbildatsjöbefäl, därför all presumtiva studerande inom Stockholms- och Malmöregionernaväljer andra yrken när utbildningen inte kan ske i hemregionen. Men utbildningsutskottet var i det betänkande som för enlid sedan behandlades i kammaren inte berett alt ompröva sill ställningstagandefrån . Man hänvisade lill den sjöfartspoliliska propositionen, som vi nubehandlar. I den propositionen sägs likaså atl beslut från i fjolinte nu bör omprövas, men där framhålls också - och det är viktigt - att det är"Tör sjöbefälsulbildningens vidkommande från rekryieringssynpunki av storbetydelse att utbildningen tillhandahålls pä sådana platser där man kan förväntasig alt få tillräckligt med studerande". Det sägs vidare alt effekterna avförra årets beslut från rekryteringssynpunkt måste följas fortlöpande. Detta är i och för sig bra. Jag menar emellertid att manredan nu kan se all beslutet var felaktigt, och jag tycker att mansnabbi skall ändra pä felaktiga beslul utan prestigelänkande. Jag har därförmotionerat, såväl under allmänna motionstiden som i anslutning lill densjöfartspoliliska proposition som vi nu behandlar, om en ändring av beslutetfrån . var, som jag tidigare nämnde, inle berett altförorda nägon sådan ändring, och log ett beslul ulan debatt,eftersom ärendet skulle återkomma. Vi motionärer hade hoppals på ett mer positivtställningstagande från trafikutskottet. Tyvärr har utskottet inte lyckats samlaen.majoritet för elt tillkännagivande lill regeringen om alt ytterligare utredaoch överväga sjöbefälsulbildningens organisation. Det är verkligen synd. Mensåväl utskottets ordförande som dess vice ordförande och ytterligare tvä moderaterstår för en reservation med ett sådant yrkande. Etl bifall lill denreservationen ger möjligheler atl utan prestigetänkande ompröva ett beslut Sjöfartspolitiken m. m. Sjöfartspolitiken m. m. som har faltals medalltför dåligt underlag. Jag yrkar bifall till reservation 5. har atl för tredje gången på relativt korttid la ställning till sjöbefälsutbildningen. Jag har begärt ordet trots atl jaginte tror att del går atl vinna någon större framgång för den uppfattning somjag och flera med mig har, nämligen alt den beslutade nedläggningen avsjöbefälsulbildningen i och bör omprövas. Skälen för dennaomprövning är beskrivna i reservation 5 av m. fl., ochytterligare skalbar också anförts här i debatten av och skälen skall jag inte upprepa. Jag har snarare begärt ordet för ett kortinlägg för att markera alt vi motionärer i den motion som har första namn står kvar vid vär uppfattning. För egen del tycker jag all frågan om lokaliseringen avsjöbefälsskolorna under behandlingens gång har förvanskats och dribblats bort,och vi har inle fält en riklig lösning av sakfrågan. och kommer att drabbas myckel hårt aven nedläggning av sjöbefälsutbildningen. Jag tycker atl man under behandlingenav frågan har bortsett frän flera aspekter, framför allt rekryteringsaspekten.Malmö sjöbefälsskola rekryterar av sina elever frän , ochsjöbefälsskolan i rekryterar från ochnärmast kringliggande län. Del finns många andra skäl för en omprövning av fidigarenedläggningsbeslut, men som jag sade skall jag inte alltför myckelbelasta den redan hårt ansträngda kammaren. En förnuffig lösning av frågan äretl bifall till reservation nr 5 av rn. fl., och jaginstämmer i det yrkande om bifall lill denna reservafion som har framställts avRolf Clarkson. För att inte dra ut pä debatten skall jagbegränsa mig lill alt kommentera avsnittet 3.9 i betänkandet, nämligenbemannings- och utbildningsfrågor. Jag kan därvid anknyta direkt lill delföregäende inlägget av . Det gäller frågan huruvida den kapacitet som vi får kvarhär i landet för utbildning av sjöbefäl efter nedläggning av skolorna i Malmöoch är tillräcklig eller inle. Många hävdar alt den icke kommer altbli tillräcklig och atl den icke kommer att bli tillräckligt attraktiv för attsamla fullt antal sökande. Dessa tvivel kommer till uttryck också i propositionen,där det sägs: "Mänga av svårigheterna atl göra säkra prognoser kvarstårvisserligen, men utvecklingen pä senare tid medför att de uttalade riskerna fören framtida befälsbrisl inte får negligeras." Detta är propositionenstext. Samma farhågor återkommer i reservationen nr 5, som jagyrkar bifall till. Där heter det: "Då behovet av utbildat sjöbefälkvarstår i stort sett i oförändrad omfattning innebär enligt utskottets meningden beslutade minskningenav utbildningskapaciteten en påtaglig risk för alt en bristsilua- Nr 166 fion uppslår." Det är välganska klart alt risken för atl en sådan brist skall komma att g :_; iooq uppståökar om de kvarvarande skolorna inle kan samla upp alla de sökande _ som skulle välja denna utbildning om utbildningen låg därde sökande i stort Sjöfartspolitiken sett befinner sig. Enligl min mening kan det inle vara rikligt alt inteanvända utbildningsresurser som kan användas utan väsentlig merkostnad. Detfinns skäl atl behälla de utbildningsplatser som finns på fem orter i avvaktanpå atl det blir klart om all denna utbildning eventuellt inte är behövlig.Detta är icke klarlagt. Jag har redan anslutit mig till denreservation som har lämnats av utskottets ordförande och vice ordförande ochsom har kommenterats i inlägg bl. a. av , och skulle kunna stanna vid del. Jag vill emellertid fortsätta med elttilläggsyrkande. Del är möjligt alt återremittera ärendet i den del somgäller punkten 3.9 Bemannings- och utbildningsfrågor och som har enmotsvarighet i mom. 15 i utskottets hemställan. Jag yrkar därför att de frågor som behandlas i avsnitt 3.9i belänkandet och i mom. 15 i utskottets hemställan skall återremitteras lilltrafikutskottet för sådan ytterligare behandling som påyrkas i reservationen. står vi Inför en - hoppas vi - snabb avslutning avsessionen. För alt inte ställa till några olägenheter för kammaren, med dethårt pressade arbetsschema som återstår , och för atl ge behövligtutrymme för förnyade överväganden i ärendet vill jag också yrka att kammaren beslutaruppskjuta de återremitterade frågorna till behandling under /81.Dä ges den erforderliga tid för överväganden som reservanterna BertilZachrisson, m. fl. efterlyst i sin reservation. Alltså i första hand, herr talman, ålerremiss pä dennapunkt och i andra hand bifall till reservationen 5 av , RolfClarkson m. fl. (vpk): Till atl börja med mäsle jag få uttrycka minöverraskning över det förslag som här lades fram av . Planeringen harju varil atl vi skulle kunna klara den här frågan ulan att än en gång behövatraggla med den. Men nutill själva belänkandet. De statliga subventionerna för sjöfolkets hemresor börenligt vår mening behållas. Man måste ha klart för sig att dessa resor är enlegitim rättighet för sjöfolket, men en fördyrande omständighet försjöfarten som inte har motsvarighet hos andra näringar. På s. 28 i betänkande anför utskottet ett märkligt motivför all dra in statsbidraget till fria hemresor. Man skriver att stödet"tenderar atl verka konserverande på besättningsstorlekarna". Hur skall man tolka detta?