prot · G30955 · 1979-12-31 00:00:00 — När man ser hur utvecklingen har varit, börjar man funderapä om del iir så att den sittande regeringen vill ha den arbetsgivarnas marknadsom jag talade Om sysselsättningen i län Man får ju den uppfattningen när man ser att det intevidtas några åtgärder. När jag begär alt regeringen skall ge exempel på åtgärderför att klara dessa problem, hänvisar industriministern till att det ärförelagen i länet sorn skall klara problemen - företagen som slår och fallersom käglor, som jag sagt i min interpellation. Vidare är det enligtindustriministern kommunerna och länsorganen sorn skall klara problemen.Kommunerna har inle pengar för delta ändamål, och det har inle hellerlänsorganen. Det är endast industriministern och regeringen sorn kan klaraproblemen. Jag står för vad jag har sagt till dess att industriministern kanpåvisa någonting annat. Titta på de insatser som gjorts för exempelvis Björkshultoch Flygsfors! Här fattade ett beslut om att man skulle bibehållaglastillverkningen på oförändrad nivå, men likväl tillåter industriministernoch regeringen att Flygsfors läggs ned. kommer rnan efteråt och skall göraen utredning, vars resultat skall visa hur det hela skall gå till. Man måste fäden uppfattningen att ni vill ha det som arbetsgivarna tycker det skall vara. Man ser också hur fort del svänger. Som gick ni från ut och kritiserade flyttlasspolitiken - någon sådanskulle vi inte ha. Men vad är del för besked industriministern har gett tillmig ? Jo, alt det skall vara en yrkesmässig rörlighet, dvs. attflyttlassen skall rulla. Del är en centerpartistisk industriminister som gerdel beskedel. Dessutom har industriministern sagt alt det hela skerunder acceptabla former. Är det verkligen ticceptabelt att skogsägarna, sointillgodogjort sig 500 milj. kr. och förut kunnat la ut höga virkespriser,struntar i att avverka eller bara avverkar tvä femtedelar av vad man skullekunna ta ut, medan de anställda inom skogsindustrin i Emsfors, iVäslervik och över huvud taget i hela , som här har sinafastigheter, kommer i kläm pä grund av utvecklingen? Är detta socialtacceptabelt enligt industriministerns uppfattning? SVANTELUNDKVIST (s); Vi har krävt ett handlingsprogramför skogsnäringen. Inonr ramen fördel handlingsprogram sorn vi redovisat har vikrävt långsiktiga virkesavtal, som leder fram till en balanserad virkesmarknad.Med sådana avtal kan vi komma till rätta nred rotposlerntr. Det är den väg somvi föreslagit att man skall gå. Jag tror alltså inte att det finns någramotsättningar när det gäller att komma fram till en sådan ordning. Men delgäller att vi får delta program knäsatt och får dessa långsiktiga virkesavtal. Den kritik vi har framfört har aldrig riktats rnotskogsägarna som kollektiv. Den har riktat sig mot de skogsägare som icke sköttsin skog och som icke har avverkat i rimlig omfattning. Därför förmodar jag attvi kan vara överens om kritiken. Det går inle, herr industriminister, att klara de härproblemen genom att hänvisa till vanhävdslagen. Sä långt skall det inte behövagå inom svenskt skogsbruk att vi, för att få fram den virkesråvara vi behöver,måste börja Vad vi behöver i denna situation,rned de utsikter vi har framför oss, där vi kommer att vara korta påvirkesråvara, är en beredskapslagsliftning sorn gör det möjligt för samhälletatt ingripa, när en situation liknande den nuvarande uppstår. Vi krävde alt en beredskapslagstiftning skulle sällas ikraft . Vi begärde en sådan här lagstiftning då - vi fick ingen. Vi började med stimulansåtgärder, men dessa fördröjde dentidigare folkpartiregeringen, så att de blev i stort sett verkningslösa. Ovanpå detta sade vi; är det nödvändigt att vi får enberedsktipslag-sliftning. Man har hitintills sagt nej. vill jag ha ett bestämt besked av industriministern: - mot bakgrund av vad han förklarade att vi borde vara enseom, nämligen att skogsägare icke fär missköta sin skog så att de tar eltstruptag på svensk skogsindustri - beredd att se till att vi får enberedskapslagstiftning som gör det möjligt för samhället att agera? Det är påden punkten jag vill ha ett svar . Om sysselsättningen i län tolkar mina uttalanden litet efter behag. Jag har sagt att den yrkesmässiga rörligheten får man varaberedd att främja. Men i begreppet yrkesmässig rörlighet ligger inte geografiskrörlighet. Yrkesmässig rörlighet förutsätter att man på bostadsorten kan hittaalternativ sysselsättning - det må vara i ett annat yrke, det får man accepterai en strukturomvandling. Vidare hävdar alt jag har sagt att destrukturförändringar som är aktuella inom sker i socialtacceptabla former. Del är fel. Jag har över huvud Itiget - och jag har betonatdetta upprepade gånger- inte velat gå in i en värdering av den struklurplanen,som är föremål för MBL-förhandlingar. Den respekten har jag för MBL och förfackets rätt att förhandla med företagel om genomgripande strukturförändringar.Del skall kunna ske utan omdömen frän statsråd och riksdagsmän. säger, och det är en intressant information,alt de fem utredningar som sker, rned , i speciellalänsplaneringsmedel, är ingenting annat än länsplanering - en länsplanering somman sade alt man både kunde ha och mista eller egentligen inte ville ha.Ja, lack för det. Det innebär väl också att på iKalmar län vägnar avböjer att vara med om nästa fördelning av länsplaneringsmedel.Eftersom medlen kommer till så liten nytta i län finns del väl ingenanledning all ta med länet i den fördelningen. Andra län har ju behov avresurser för dessa ändamål. Till vill jag säga att vi är alltsåöverens om att skogsägare skall sköta skogen. Man har ett ansvar sornskogsägare som innebär alt man skall kontinuerligt se till att produktionen harsin gäng. Den kritiken mot försumliga skogsägare är vi överens om. I vanhävdslagen, i skogsvårdslagen, har samhiillel preciseratsina anspråk i detta avseende, och det finns ingenting som säger alt inte denlagstiftningen i Nr i och för sig ärtillfredsställande. Orn man skulle behöva tillgripa en Måndagenden beredskapslagstiftning ar det enåtgärd som bör vidtagas efter det alt 17december 1979 utredningen har sagt sitt. Mantillsätter inte en utredning för alt sedan föregripa den genom sådana här åtgärder. Det måsteändå vara utredningens Omsysselsättning- "PPgift '""' utifrån den erfarenhet man nu har, föreslå deåtgärder som tinses en iKalmar län erforderliga. () replik: Det var ju intressant att höra allindustriministern nu förnekar alt han skulle ha uppgivit att de förändringarsom är på gång sker under socialt acceptabla former. Skall jag tolka dettabesked så att industriministern anser att förändringarna inle sker undersocialt acceptabla former, eller skall jag tolka det så all induslriminislernöver huvud taget inte tar ställning i denna fråga utan överlåter åtarbetsgivarna att bestämma? Ni medverkar ju uppenbarligen medvetet till alt detskall bli en sysselsättning på arbetsgivarnas villkor, där arbetarna tvingasatt ta de jobb sorn arbetsgivarna erbjuder. Sa länge inte regeringen görnågonting för att få frarrr råvara, när det finns råvara att vidareutveckla,menar jag att ni arbetar på det viset. Jag har påpekat tidigare att investeringarna varit låga iKalmar län. Vilket råd vill industriministern ge mig om hur vi skall få ökadeindustriinvesteringar i länet? Det har inte hjälpt all vi påtalat dessaförhållanden gång på gång. Del händer ingenting. Induslriminislern sitterkanske inne med lösningen. Vad sedan gäller länsplaneringen är det klart alt den harvissa fördelar, men om den skall tillämpas på det sätt som regeringen tillämparden, dvs. att man bara skriver ned befolkningstalet, blir den helt meningslös.Da kan man lika gärna ha en datamaskin alt klara av de uppgifterna. Omregeringen däremot noterar de brister sorn finns, försöker vidta åtgärder ochser till att klara av problemen, har naturligtvis länsplaneringen en myckelstor uppgift alt fylla. Men del fordras att regeringen vidtar åtgärder ellertalar om hur vi ute i länet skall agera för att få till stånd investeringar ochden utveckling som vi vill ha. När inte företagen vill vidta åtgärder, när intekommunerna rar med alt göra det och när inte länsorganen har möjligheter ochresurser till det -hur skall vi då bära oss åt? Den frågan vill jag ha elt svarpå av industriministern, F. ö. ärdet självklart att del måste vara genonrvidareförädling o. d. som vi skall kunna komma vidare med vårindustriproduktion. Och där måste också industriministern medverka. Jag beklagar att jag inle har fåttsvar på många av de frågor som ställts i debatten. Det är synd, för del hadevarit önskvärt alt få svar. SVANTELUNDKVIST (s) replik: Jag skulle vilja säga till induslriminislern;Tala med folk på skogsvårdsstyrelserna, så får industriministern besked om attvanhävdslagen inle räcker för dessa syften! Jag tycker att erfarenheterna underdet gångna året höst ger oss tillräcklig anledning att redan nusäga att vi Får jag fatta induslriminislern så, alt industriministerninle avvisar en beredskapslagsliftning när det gäller alt den skyddavitalti sysselsättnings- och regionalpolitiska intressen? (): Om sysselsättning- För att det inte skall råda någonmissuppfattning måste jag en i lån deklarera att jag inte i särskiltmånga avseenden kan dela uppfattning eller instämma i desynpunkter som han fört fram när del giiller län. Självfallet anser jagatt utvecklingen har varit negaliv för vårt läns vidkommande. Vi har sammabefolkningstal nu som . Någon ljusning kan inte skönjas inomrimlig tid. Problem finns alltså. Våra uppfattningar om vad man skall göra åt detta skiljersig nog ganska radikalt. Jag vill direkt säga att de pengar som anvisats tillden särskilda länsplaneringen, . anser jag vara myckel värdefulla.För att hitta lösningar är det självfallet angelägel alt inventera hela fältetav problem. För min del vill jag understryka att det är angeliiget att de härmedlen slår till läns förfogande. Jag tycker alt attityd och inlägg härpräglats av kverultins. Han kräver alt staten skall vidta åtgärder, men deförslag man förväntar sig att skall presentera har uteblivit. Dethade varit berikande för debatten om hade presenterat ett antalåtgärdsförslag. När del gäller en liten detalj kan jag inle undgå au göraen kommentar. Det gäller de höga virkespriserna. Jag tror inle att det ens förBernt är obekant att det är svårt all få ekonomi imassavedsavverkningen. Av den anledningen har elt särskilt stöd utgått. Även ompriset är högt. så är kostnaderna också utomordentligt höga. När del gäller regionalpolitik kan man sjiilvfallet haskilda målsättningar, dvs. olika uppfattningar om hur man skall satsa och vilkalinjer man sktill följa. Jag har satt tre punkter som kan vara vägledande förregionalpolitiken. För det första är det den nllmännti politik som förs iriket sonr skall liggti i botten och utgöra grunden för utvecklingen i varjeregion och i varje län. Detta gäller skattepolitiken och över huvud tagetnäringspolitiken. Del är det grundläggande och tyngst vägande. För del andra skall och bör statsmakterna skapaförutsättningar för regionernas utveckling. I det här sammanhanget vägeråtgärder på kommunikationsområdet mycket tungt. Kommunikationerna är t. ex.inte alltid regionalpolitiskl knutna, men de kan ändå utgöra en god grund fören utveckling i ett län. För det tredje kan man i särskilda fall behöva satsamycket pä speciella objekt för all kunna rädda sysselsättningen på någonbruksorl. Men detta skall endast tillämpas när man pä de andra punkterna inte kanuppfylla de krav som ställs. Kalnrar län behöver positiva instrtser. Delhjälper inte titt man klagaröver att del är dåligt. Man måste sjiilv föreslåsådant som kan leda till en positiv utveckling. Del har från olika håll förtsfram förslag om all Nr 55 förbättra kommunikationerna:järnvägen skulle kunna byggas ut, flygförbin- Måndaeenden ' ''sema förbättras och vägnätet fåen högre standard. Jag tror att delta kan 17december 1979 vara inledningen till en positiv utveckling, sonr i sin turskulle kunna innebära att investerirrgarna kommer av sig själva. Omsysselsättning- Herr talmtin! Med detta har jag velat redovisa en annansyn på läns e;i i län utveckling än den sorn harframförts. redovisade all vi hadeskilda uppfattningar - det visste jag förut. Jag uppfattar det som välgörandeatt det är på det sättet. Det är självfallet så att de fem utredningar som nämnts ärvärdefulla, om regeringen noterar vad som behöver göras. Men vi har ju ilänsplaneringen gång på gång, såsom jag påpekade inledningsvis - jag vet inleom var inne då - lagt fram förslag orn hur det hela skalllösas. Del är inte kverulans från min sida, utan jag bara hänvisar till vad vihar tagit fram i länsplaneringarna. Men detta arbete har icke resulterat inågonting. tycker att virkespriserna är höga ochatt kostnaderna därmed blir höga. Ja, del är klart. Virkesprisernahår ligger judubbelt så högt som i och . Vad innebär då detta på lång sikt? Jo,att det naturligtvis kommer att bli svårt för svensk skogsnäring att klara sigi konkurrensen. Jag vill säga att det är vad som håller på att ske, om BertilDanielsson inte har begripit det. bruk, Emsfors bruk, WesterviksPappersbruk osv. har alla svårigheter på grund av de höga råvarupriserna. MenBertil tycker ändå att det är helt i sin ordning. Han är kanskesjälv skogsägare. Om denna utveckling får fortsätta och om vi dessutomstruntar i att avverka vår skog kommer de människor som är sysselsatta inomskogsnäringen i kläm, som redan redovisats här. Jag menar alltså attutvecklingen här inte sker i socialt acceptabla former. Jag har inte sagt attprisutvecklingen på skogssidan på något sätt kan anses vara riktig. Tvärtomutgör den självfallet ett stort problem. Men vi kan väl inle undgå att notera,att orn vi inte hade fått en borgerlig regering hade kostnadsläget för densvenska exportindustrin legat högre än vad fallet år just . Då hadeproblemen också varit ännu större när det gäller våra möjligheter all hävda osspå den internationella marknaden. Just i det avseendet är del sä viktigt altkoppla samman olika åtgärder - det gäller näringspolitiska åtgärder,skattepolitiska åtgärder, åtgärder som syftar till att påverka kostnadslägetoch åtgärder över huvud taget som syftar till all främja den industri sorn vialla är betjänta av och som skall göra det möjligt att driva vårt land på detsätt som vi alla är överens om. Överläggningenvar härmed avslutad. § 3 Omen skoglig basindustri i Hissmofors, m. m. Industriministern erhöll ordet för att besvara \-j () anmälda interpellation, 1979/80:62, och anförde; Qm en skoglig har frågat mig dels omregeringen är beredd basindustri i Hiss-alt la sådana initiativ att fråganom skoglig basindustri till Hissmofors kan mofors, m. m. utredas i statligregi, dels otn regeringen år beredd alt ta initiativ till en ramplanering förden framtida strukturomvandlingen inom skogsindustrin där statens och deenskilda skogsägarnas intressen, som gemensamma förelagsägare, tas till vara. Vad gäller Hissmofors vill jag framhålla att regeringen påflera sätt har sökt medverka till alt skapa ersättningssysselsäilning för attkompensera det bortfall i sysselsättningen som skett genom nedläggning avsulfitfabriken. tilldelades i 800 000kr. för alt bl. a. bekosta utredningar om förutsättningarna för ersättningsindustri.Vidare har regeringen ställt 2 milj. kr. till länsstyrelsensförfogande för åtgärder i anslutning till länsplaneringen. Av dessa medel harlän.sstyrelsen beslutat anslå . för fortsatta utredningar omförutsättningarna för produktion av termomekanisk massa i Hissmofors.Omfattande utredningar har sålunda initierats rörande råvarubaserad verksamhet,och regeringen har i hög grad medverkat vid finansieringen av dessa. Del finnsenligt min mening inle anledning för regeringen all ta över ansvaret för denutredningsverksamhet som pågår på regional nivå. I den män olika uppslag kan leda fram till konkreta ochekonomiskt realistiska projekt är regeringen beredd att med deregionalpolitiska instrument som står till förfogande underlätta genomförandet. Från regionalt håll har föreslagils en pilotanläggning förvidar'eförädling av sågade trävaror samt även aktualiserats enstubbflisanläggning. Vidare pågår f. n. diskussioner mellan och industridepartementet om statligt stöd till eninvestering i företagets sågverk i Hissmofors. Vad gäller frågan om en ramplanering för den framtidastrukturomvandlingen inom skogsindustrin vill jag framhålla följande. Den svenska skogsindustrin måste även fortsättningsvisgenomgå en successiv omstrukturering. En sådan process innebär ofrånkomligttillväxt inom vissa delar av branschen och för vissa företag och tillbakagångför andra. Detta är helt nödvändigt för all skogsindustrin skall kunnaupprätthålla och stärka den internationella konkurrenskraft som är avgörandeför branschens långsiktiga överlevnad. Vidare måste skogsindustrins fortsattautveckling inriktas på ökad vidareförädling medtin de direkt råvarukrävandedelarna av branschen inte kan tillåtas expandera totalt sett. Vad gäller de nedläggningar inom skogsindustrin som undersenare lid har aktualiserats är det min principiella uppfattning attproduktionsenheter som inte kan bedömas som långsiktigt livskraftiga måste tasur drift. 12 protokoll 1979/80:54-55 Nr 55 resurser måste i stallet inriktaspå enheter som år lönsamma och utveck- Ett sådant synsätt måstevara vägledande även för framliden. 17december 1979 galler NCB och , där staten och skogsägarna är gemensamma ägare, måste självfallet samma principiella synsätt gälla. Om enskoglig '°' företag har genom riksdagensbeslut anvisats ekonomiska ramar för basindustrii Hiss- ' strukturåtgärder som skall leda till en godtagbar lönsamhet. motors m m Vadgällerdenexpansivadelenistrukturomvandlingen,dvs.utbyggnader, harregeringen redan nu möjlighet att dels med regionalpolitiska medel, dels inomramen för 136 a § byggnadslagen påverka skogsindustrins utbyggnad. Sorn jag harframhållit i andra sammanhang kan det emellertid finnas skäl att närmareöverväga de framtida formerna för statsmakternas medverkan i dennautvecklingsprocess. Delta gäller inte minst de större utbyggnader som kommerunder . F. n. arbetar vi med dessa frågor inomindustridepartementet. I detta arbete ingår som en naturlig del överläggningarmed företrädare för såväl branschen som de fackliga organisationerna. Jag ber att fä tacka industriminister svaret på min interpellation. Jag ställde i interpellationen två konkreta frågor. Svaretär en uppräkning av vad regeringen har gjort och gör - del sistnämndasvärlydbart - men dess värre är svaret pä min första fråga konkret negativt ochsvaret på min andra fråga mycket svävande. Jagskall återkomma till svaren, menjag kanske först skulle travestera partivän fråneftermiddagens debatt, när han om sitt interpellationssvar sade att det inte spridernågot ljus i vintermörkret - så inte heller delta. Nedläggningen av NCB:s massafabrik i innebarett svårt avbräck för skogsindustrin i . Ca 200 människor ställdesutan arbete. Av dem är ca 50 fortfarande utan arbete, och lika många har endasttillfälliga arbeten, i huvudsak beredskapsarbeten. Debatten om svikna löftenfrån både NCB och regeringen har varit såväl långvarig som intensiv, varför jaginte skall spilla ytterligare tid på den utan endast konstatera att denkvarstår och fortfarandeär lika berättigad. Vi litade först på att NCB;s löftenom ersättningsindustri skulle uppfyllas, men sedan, när företaget inte tog sittansvar litade vi på att regeringen skulle rycka in och skaffa jobb. Men detskulle vi inte ha gjort, för regeringen bara sköt över ansvaret pålänsmyndigheterna, och där står vi . Det bekymmersamma sysselsättningsläget i länet är fidigareredovisat här i , varför jag avstår från att upprepa det i siffror. Dessutom kan del inte vara obekant för , som är jämtlänning. Men om jag för de oinitierade inte bara nämner att vi behöver ca 7 000 nya jobb i länet för attnå den genomsnittliga sysselsättningsgraden för hela riket, utan dessutom tillägger att endast av den skogsråvara som avverkas där förädlas inom länet, då förstår var och en all det är naturligt att vi kräver en ny 178 basindustri i stället för den somnu lagts ner. Därför gjordes också en förstudie om förutsättningarna för en ny Nr 55 basindustri. Denna studie vistir att del utifrån ekonomiska perspektivskulle den kunna vara realistiskt alt lägga en ny massaindustri med ansluten pttppers- [tillverkning till Hissmofors. Men problemet är mycket vidare iin så. Även onr ennyligen gjord Om en skoglig virkesutredning visar att det genom årligaavverkningtir i privatskogsbruket basindustri i Hissinom landskapetJämtland skulle vara möjligt att förse en ny skogsindustri i mofors, rn. m.rationell storlek med råvara, så vet vi att den råvaran redan till störsttrdelen är intecknad för den kustlokttlisertide industrin. Dessutom vet vi attNCB ekonomiskt inte klarar av så omfattande invesleringtir som dethiir är fråga om. Om vi därtill lägger att en gjordvirkesbalansiitredniiig för norra visar på en överettiblering inomskogsindustrin, så är problembeskrivningen mera komplett. Trots detta har beslutat att satsa på enkompletterande utredning för en ny basindustri i Hissmofors, till en kostnad påmellan 500 000 och . har i uppvaktning ochfrttmslällning till regeringen begärt att denna skall la över ansvaret ochkostnaden för utredningen. Svaret frän regeringen har varit nej. NilsÅslings svar på samma fråga i min interpellation iir också nej med hiinvisningtill alt man utreder den på länsnivå. Begriper dä inte tttl det iirrena desperationen som fått oss på länsnivå att utreda frågtin? Låt mig citera centerparliorganet Östersunds-Poslen, sompå ledarplats , med .inledning av beslutet om nämnda utredning,skrev: "beslut får ses som ett direkt svar påatt regeringen ännu inte vågat ge ett enda litet lillfinger till projekttermomekanisk pappers- och massatillverkning i länet. tar man saken i egnahänder och hoppas på extra pengar från regeringen sedan. Beslutet i måste naturligtvis också ses somen klar markering från länels politiker. De vill slåss för en bärtiirdeskogsindustri och mer förädling av skogsråvaran inom liinet." Låt migockså citera från : "Att ge till en utredning omtermomekanisk massainduslri till Hissmofors innan man hittat ett företag sornär villigt all satsa 700-800 milj. kr. i papperbruket, är att kasta pengarna iStorsjön. Det säger förre industriministern . Åsling i en kommentar tillliinsslyrelsens beslut att bevilja pengar till en utredning orntermomekanisk massa." Jag är rädd att industriminister htir rätt i sittutltilande. Anledningen har framgått av vad jag lidigttre har tinfört. Men låt mig ytterligare förtydliga. Råvarusituationen ärsådan alt vi haren överetablering inom skogsindustrin. Om de önskemål och pltinersom finns om nyinvesteringar i befintlig skogsindustri skulle tillåtas, skulleen planlös utslagning av redtin befintlig industri ske. All bygga en nyindustri i Hissmofors ultin att inplanera den i den totala virkesbaliinsen vorehelt enkelt tinsvarslöst. Dessutom måste del finnas ett företag som är villigtall stitsa på Nr 55 projektet. Måndaoenden Jag delar helt industriministernsuppfattning, som han framför i svaret, att 17december 1979 '" successiv omstrukturering nråste ske iskogsindustrin, all mtin måste satsa hårdare på vidareföriidling och att de råvarukråvtmde dcltirna tiv branschen Om enskoglii' ''' '''" oHättis öka. Det ärockså krav som vi från det socialdemokrtitiskti basindustrii Hiss- ptntiels sida vid flera lillfiillen frtimfört i dennti ktimnrare.Det är därtill mofors m m synpunkter som delas tivskogsindustrin. Det är en smiirtsam och svär process som vi har franrföross. som vi trnförl i del socialdernokrtitiska partiets skogspolitiskaprogram, mycket stora investeringar som kommer tttl kriivas fränskogsindustrins sidti. investeringar sorn det är mycket troligt alt inteskogsindirslrin sjiilv kommer att klara av. Vidare kommer det att varanödvändigt med ett samarbete mellan olika företag.