prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — vidhåller att man bör ha kvar krånglet medtillstånd att servera alkoholfria drycker. Jag vill hävda att länsstyrelsernahar möjlighet att stoppa en sådan krog som missköter sig, exempelvis genom attdra in serveringstillståndet. () replik; Jag skall fortsätta där jag slutade i min förra replik. Det var inget misstag när man 1977 inte undantogpersonalmatsalarna från bestämmelsen om att det fordrades tillstånd för attservera öl. Det var ett alkoholpolitiskt noggrant övertänkt förslag. Man ansågatt det inte går att skilja ut en personalmatsal från andra näringsställen.Nästan vem som helst får äta i en personalmatsal, och slutna sällskap serverasofta där. Det var alltså inte av misstag utan för att åstadkomma enhetlighet ikontrollen av alkoholhaltiga drycker som man införde bestämmelsen om att detfordrades tillstånd var dessa drycker än serverades - det var bara servering avalkoholdrycker i militär mäss på örlogsfartyg som undantogs. Den tullfria införseln av sprit är inte liten - vi harkonstaterat ett skattebortfall på 500 milj. kr. Detta betecknar KnutWachtmeister som oskyldigt. Det finns beställningar på båtar och färjorsom vi tror kommer att innebära att detta belopp ökar enormt. Dessa båtar ochfärjor fyller inget behov från trafikpolitisk synpunkt, de skall endast varatill för att på rederibolag och konsumenter fördela den skatt som de människorsom inte använder denna möjlighet till skattefria inköp av alkohol får vara medoch betala. tycker att det är bra, men vi tycker alltså attdet är tokigt. Vi anser att när detta har tagit sig sådana former som det nuhar gjort måste vi göra något åt det. Så länge det höll sig till något så närrimliga proportioner var det tämligen oskyldigt, men när man satt de skattefriainköpen av alkohol i system och när denna alkoholförsäljning har blivit en storförsörjningskälla för vissa, då är det hög tid att göra någonting. Och det ärdetta som utskottet har skrivit. Handel ined drycker, m. m. KNUTWACHTMEISTER (m) replik: säger att tillståndstvånget förservering av öl i personalmatsalar var resultatet av ett genomtänkt förslag.Uppenbarligen tyckte inte svenska folket det, för sällan har politikerna fåttmöta så mycket kritik från allmänheten för krångel och onödig byråkrati somjust i det hänseendet. Beträffande den fria införseln av spritdrycker vidutlandsresa delar vi moderater helt den uppfattning som utskottsmajoriteten geruttryck för när den skriver att den införsel av skattefri sprit som sker frånframför allt Ålandsfärjorna och som är illegal så till vida att vederbörandepassagerare inte har varit utomlands de som lagen kräver självfalletskall stoppas. Det har vi också föreslagit i vår reservation. ErikWärnberg säger att det blir 500 milj. kr. i minskade skatteintäkter på Hondel med drycker, m. m. Men stoppades denna införsel skuUe stateninte få 500 milj. kr. mer i skatteintäkter. Om människorna skulle betala skattför den spriten, skulle de inte tycka att det var mödan värt att föra in den,och därför skulle naturligtvis beloppet minska väsentligt. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. i (c): I skatteutskottets betänkande nr 44 behandlasdels vissa delar av den s. k, krångelpropositionen, dels ett stort antalmotioner som har väckts under den allmänna motionstiden . Resultatet harblivit att alla i skatteutskottet har reserverat sig på någon punkt.Naturligtvis har reserverat sig mest, eftersom de inte har sammasyn på vad en allmän minskning av alkoholkonsumtionen kan innebära som ett gottföredöme för våra ungdomar som de andra partierna har. Vi anser att man bör gåmed på vissa restriktioner även om de drabbar oss själva. Centerledamöterna i skatteutskottet ansluter sig på deflesta punkter till utskottets majoritetsskrivning, men vi har reserverat osspå två punkter. I reservation 4 föreslår vi, de moderata ledamöterna och enfolkpartist att skall följa propositionens förslag att det inte skallbehövas tillstånd för att få servera öl i personalmatsal, i kollektivhusmatsaloch vid heminackordering. Vi anser att detta något skulle minska byråkratinutan att få negativa följder för alkoholkonsumtionen, eftersom de flesta somansöker därom får tillstånd att servera öl. Därför böransökningskrånglet bort. och har nyssdebatterat den reservationen. När det gäller företags rätt till avdrag vidinkomstbeskattningen av kostnader för vin- och spritdrycker i samband medrepresentation har en folkpartist och vi centerpartister ansett att man bordefölja samma regler som med stor majoritet beslutat om när detgäller statlig representation. skrev också i sitt betänkandeatt utskottet fann det angeläget att bryta de alkoholtraditioner som utbildatsi anslutning till företagsrepresentation. Vi finner däremot inte anledning attinföra strängare restriktioner för företagsrepresentation än för offentligrepresentation. Jag vill därför yrka bifall tillreservationerna 4 och 7 och i övrigt till skatteutskottets hemställan ibetänkandet 1979/80:44, och jag förutsätter att alla - även från de andrapartierna - som vill fatta konsekventa beslut röstar med oss. KNUTWACHTMEISTER (m) replik: Jag vill bara protestera när KerstinAndersson i säger att naturligtvis är det som reserverarsig flest gånger, eftersom vi har en annan syn på alkoholmissbrukets vådor,särskilt för ungdomen. Det är helt fel - vi har samma uppfattning om detta, Vadsom skiljeross åt är att vi inte tror på tvånget, som tydligen Vi har samma målsättning - ett nyktrare . Alkoholmissbruket är vårt lands allvarligastesociala och Handel med medicinska problem. Antalet personer med allvarligaalkoholproblem har drvcker m m uppskattats till mellan 200 000 och 300 000. Denökning av alkoholkonsumtionen som har ägt rum , framför alltbland ungdomar, kommer att få till resultat en kraftig ytterligare ökning avalkoholskadorna. Denna utveckling kan inte få fortsätta. Här måste alla ta sittansvar och på allt sätt motarbeta en utveckling som eljest kommer att ödeläggaframtiden för många ungdomar. De medicinska och sociala skadorna av alkohol äri dag så omfattande att det är självklart att dessa frågor ägnas storuppmärksamhet. Lika naturligt som det är att hjälpa skadade individer,lika naturligt måste det var att bygga barriärer mot riskerna, så att nyagrupper inte utsätts för skador. Många ungdomsorganisationer har insettvilket allvarligt hot som alkoholen utgör mot våra ungdomar. De flestaungdomsorganisationerna har också fattat beslut om att bannlysaalkoholkonsumtion i samband med aktiviteter inom organisationerna. Det ärbeslut som vi gläder oss åt och som kräver respekt och förståelse hossamhällsansvariga. När alkoholpolitikens principer behandlades efterberedning av socialutskottet, rådde bred enighet - förutom att en stor gruppmoderater tog avstånd från den ståndpunkt deras partikamrater i utskottetintagit. Insatser mot langning, intensifierad upplysningsverksamhet i samverkanmed folkrörelserna, mer aktiv skatte- och prispolitik, översyn avrestriktionssystemet med sikte på att få underlag för eventuellt beslut omskärpta restriktioner -allt detta ingick i det förra riksdagsbeslutet. ansluter sig till socialutskottetsinställning i fråga om alkoholpolitikens principiella inriktning. Men skatteutskottethar också ansvaret för de många, ibland små, ärenden som tillsammans avgör omalkoholpolitiken får det innehåll som avser, då den tar ställningtill principerna. Att enigheten inte alltid består då vi går från ord tillhandling visas av att det är ett ganska omfattande betänkande som vi nu har attta ställning till, inte minst vad gäller antalet reservationer. Utskottets majoritet delar helt och hållet uppfattningenatt försäljningen av snabbvinsatser bör förbjudas men avstyrker ändå motionernamed hänvisning till ett väntat regeringsförslag. påpekar i sin reservation attmarknadsföringen av snabbvinsatser intensifierats just på grund av det väntadeförbudet. Som framgår av utskottsskrivningen har försäljningen av snabbvinsatserökat till en sådan omfattning att ett förbud mot försäljningen bör komina tillstånd -lagtext finns i reservationen. I sak är man alltså överens om att förbudet bör komma. Vaddet nu gäller är att visa sådan handlingskraft att de aktuella företagen integes chansen att Nr 127 satsa på en hamstring-något dekommer att göra om de får tillfälle, att döma den " ''" *''8 handlande. 93 -inril1980 Oavsett tidpunkten förikraftträdandet borde man också kunna kräva av detaljhandeln att den lojalt ställer sig bakom ett riksdagsbeslut och inte ht indelmed medverkar i tillverkarnas speciellaförsäljningskampanjer inför ett förbud. d vcker m Handelns organisationer bör här taställning utifrån en affärsetisk bedömning och ge sina medlemmar stöd för att uppträda lojalt mot beslut. Systembutikernas öppethållande tas upp i ett flertalmotioner. och har exempelvis i sin motionföreslagit att försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker skall införasi några regioner under en längre tidsrymd. Förslaget är säkerligen väl värt attpröva, och jag tror att det skulle ha positiva alkoholpolitiska konsekvenser. Utskottet har åberopat försöksverksamhet som förekommit iFinland och därvid hänvisat till både positiva och negativa konsekvenser avförsök med lördagsstängningar. Utskottet föreslår att frågan bör kunnaövervägas av samordningsorganet för alkoholfrågor vid dess granskning avrestriktionssystemet. Jag finner därför ingen anledning att ställa någotyrkande, även om jag delar motionärernas uppfattning. och har i en motionaktualiserat frågan om legitimering vid inköp på Systembolagets bufiker ochåterinförande av spärrlistor. Bakgrunden synes vara oro för den tilltagandelangningen av alkoholdrycker, som med fog oroar många. Att langningenspelar stor roll när det gäller ungdomarnas alkoholvanor är det få sombetvivlar. Därför är ansvaret så mycket större för oss när vi diskuterarolika restriktioner som äldre måste ålägga sig för att skydda ungdomar frånalkoholens vanerisker. Motionärerna har visat på en väg att förhindra ochbegränsa möjligheterna till langning. Jag delar motionärernas uppfattning attobligatorisk legitimering skulle vara en bra väg till lösning, som säkerligenskulle underlätta för butikspersonalen när det gäller kontroll av behöriginköpsålder, I propositionen 1978/79:111 har den dåvarandefolkpartiregeringen lagt många goda förslag till "åtgärder mot krångel ochonödig byråkrati m, m." Några av förslagen är med i dagens behandling avskatteutskottets betänkande nr 44. Hit hör exempelvis förslaget om slopande avkrav på anställning hos bryggeriföretag för den som bedriver partihandel medalkoholfria drycker, om denne också i sin verksamhet försäljer öl förbryggeriföretag. I propositionen föreslås att anställningskravet skall slopasoch att dessa egenföretagare får bedriva partihandeln med öl efter särskilttillstånd. Jag instämmer i utskottets förslag om bifall till propositionen. Frågan om slopande av tillståndstvång för servering avalkoholdrycker i personalmatsal har varit uppe till behandling både , varvid utskottet avstyrkt motionsyrkanden om slopande av tillståndstvånget för ölservering i personalmatsalar. Frågan kan naturligtvis rubriceras som "onödigt krångel", och det är långt ifrån självklart vilken avvägningsom är 92 den rätta när det gäller tillståndskravet. LItskottsmajoriteten har anfört att de alkoholpolitiskanackdelarna av Nr 127 förslaget måste anses väga tyngre än det merarbetesom tillståndsprövningen den kan medföra. Dessutom hartillståndsfrågorna redan prövats i de flesta fall, varförändringen knappast kommer att leda till minskat krångel. Handel med drycker, m. in. konsumtionav alkoholdrycker i samband med t. ex. handhavande av flertalet processmaskinerinom industrin är absolut förkastlig, varför företag och fackligaorganisationer från arbetarskyddssynpunkt ofta bör ålägga sig restriktivitetäven med ölservering i personalmatsalen. Jag yrkar bifall till utskottetsförslag på denna punkt. har i samband medbehandlingen av socialutskottets betänkande om inriktningen för den framtidaalkoholpolitiken uttalat att all statlig representation borde vara spritfrioch att staten borde visa stor återhållsamhet i fråga om användningen avalkoholhaltiga drycker i sådana sammanhang. Det är viktigt att vi , vidbehandlingen av frågan om rätt fill avdrag för alkoholhaltiga drycker vidprivat företagsrepresentation, inte visar någon tveksamhet. Mycket av den representation som förekommer inomaffärsvärlden förläggs till . förekommer numeranästan aldrig alkoholdrycker. Det är en utveckling som är glädjande, och jaghoppas att den skall fortsätta. Vid representafion , framför allt ,förekommer tyvärr fortfarande ganska mycket alkohol. Den viktiga principiellaskillnaden går här mellan den moderata reservationen å ena sidan och de bådaövriga uppfattningarna inom utskottet å den andra. Påståendet i den moderatareservationen, att ett beslut om slopad avdragsrätt för alkohol inte skulle hanågon alkoholpolitisk verkan, vittnar om att inte inser frågansbetydelse för principen om ett alkoholfritt arbetsliv. De människor som haralkoholproblem skall på sin arbetstid kunna slippa från alkoholseden.Utskottsmajoriteten förordar att nu fattar principbeslut om attrepresentationsavdrag inte skall medges för spritdrycker och vin fr. o, m, år1981, ett beslut som enligt min mening dröjt alltför länge, men som jag hoppasatt kommer att ta. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetensförslag på denna punkt, eftersom reservation 7 innebär en svagarealkoholpolitisk insats utan att ge några fördelar när det gäller denadministrativa hanteringen. Jag ber alltså att fåyrka bifall till reservation 1, som behandlar mom. 1 och 18. I övrigt yrkar jagbifall till utskottets förslag. PER (vpk); Som utskottet också påpekar i sin skrivningpå s, 6 i betänkandet har ju redan haft en alkoholpolitisk debatt ivår med anledningav socialutskottets betänkande nr31. Då behandlades anslagentill och riktlinjerna för alkoholpolitiken här i landet, I det betänkande frånskatteutskottet som vi nu behandlar tas vissa lagfrågor upp och en mängdmotioner i ett stort antal detaljfrågor inom alkoholpolitiken besvaras. Eftersom vi från vpk-håll inte väckt någon motion sombehandlas i skatteutskottet, har jag inte till uppgift att försvara någonmotion i den här Nr 127 debatten. Jag vill bara kommentera betänkandet pånågra avsnitt och främst Onsdapenden ' ' gäller tillståndsgivning,obeskattad resandeinförsel och beskattning 93 -iril 1080 representationssprit. De 16 motioner som besvaras i betänkandet rördetaljfrågor runt den ,, , , , svenska alkoholpolitiken. Man kan kanske försöka hävda att "detär de , , många små detaljerna som gördet", enligt ett känt uttryck, och jae vill inte drvcker,m. m. j & & j i b förringabetydelsen av detaljändringar inom svensk alkoholpolitik. Men jag konstaterarändå att det inte är som fattar de stora och avgörande beslutenför att ta landet ur en allt besvärligare situation vad gäller både bruk ochmissbruk av alkoholdrycker. Det vi behandlar är ju restriktioner i detaljfrågor,som av inånga människor uppfattas som onödigt krångel. Jag tror att det ärväsentligt att hantera restriktioner på sådant sätt att inte den breda folkligaförankringen av de stora och helt nödvändiga ingripandena mot en ohämmadtillgång till alkoholdrycker går förlorad. Förståelsen från folkets storamajoritet är en förutsättning för att de viktiga restriktionerna inom alkoholpolitikenskall kunna fungera fullt ut i det verkliga livet och sålunda få den frånlagstiftarens synpunkt avsedda effekten. Jag anser att detta resonemang alltidmåste ligga i botten då det gäller att införa nya restriktioner. Då det gäller att behålla lagstiftning som redan funnitslång tid och som reellt redan fått en förankring, kan det förhålla sig någotannorlunda. Ett exempel ser jag här i tjugoårsgränsen för inköp isystembolagets butiker. Det ter sig ju ologiskt att en vuxen myndig person, somkan väljas till varje förtroendeuppdrag i samhället och sålunda också kundetänkas vara landets statsminister, inte skall få göra inköp i en systembutik.Men ändå - trots all logik - är denna inköpsålder förankrad blandfolket, medan däremot den sänkta myndighetsåldern till bara håller på attförankras och av många fortfarande anses för låg. I det läget anser jag att man-åtminstone övergångsvis - av solidaritetsskäl bör behålla den högreinköpsåldern. Jag skall gå över till att kommentera några delar avutskottsbetänkandet. Jag konstaterar då, till att börja med, att utskottet intevarit berett att ograverat släppa igenom det förslag till ändrad lagstiftningsom propositionen 1978/79:111 innehåller. Utskottet har ju inte gått med påatt ändra 34 § i lagen om handel med drycker (1977:293). Det bedömer jag sompositivt. Till de områden till vilka alkoholhaltiga drycker helst inte skall hanågon anknytning alls hör våra arbetsplatser med tillhörande personalmatsalar. Vad utskottet däremot gått med på är att helt ta bort 35 §i nämnda lagstiftning. Det anser jag vara förhastat, och jag instämmer här ivad reservanterna anfört i reservationen nr 5 till betänkandet. Det är onödigtatt, utan att frågan remissbehandlats, avhända sig möjligheten att kunna stoppaviss servering som skötts dåligt från alkoholpolitisk synpunkt. Jag kommersåledes att på denna punkt stödja reservationen vid voteringen. Nästa detalj i utskottsbetänkandet som jag vill kommenteragäller obeskattad resandeinförsel av alkoholdrycker. Jag sade inledningsvis att 94 betänkandetrörde sig om detaljer, men på den här punkten tycker jag nog ändå att det rör sig om en viktig detalj. Det rör sig omett skattebortfall för staten som kan uppgå till 500 milj, kr. Det rörsig också om utvecklingen av en improduktiv och osund näring, nämligen sådanfärjetrafik som inte har transport av människor utan skattefri försäljning ochspel som huvudändamål. Utskottet uttrycker sig starkt på denna punkt: "Dettorde enligt utskottets mening vara ett gemensamt nordiskt intresse att demissförhållanden som konstaterats i samband med färjetrafiken undanröjs utandröjsmål." Här är jag beredd att direkt instämma med utskottet. Man för sedan ett omfattande resonemang över en hel sida ibetänkandet om sysselsättningsaspekterna på en neddragning i färjetrafiken ochom möjligheten att komma fram till internationella överenskommelser ombegränsningar i den skattefria införseln av spritdrycker och cigaretter. Mannämner att det har beställts tio färjor för 2 500 milj. kr. för att sättas in ibl. a. sådan färjetrafik varom det här är fråga. Det kan inte vara en sundutveckling som framskapar nya värden och bidrar till att förbättra landetsbetalningsbalans. Man hamnar i ett resonemang om att det nog ändå inte ärrealistiskt att införa ett förbud för svenska medborgare att skattefritt fåinföra vissa mängder av alkoholdrycker och cigaretter. Man anser att storabefolkningsgrupper skulle uppfatta ett sådant förbud som mycket negativt. Medhänvisning till mitt inledande resonemang om nödvändigheten av att förankra nyarestriktioner hos folkmajoriteten, så måste jag instämma i denna utskottetsbedömning. Ett förbud är inte realistiskt, men en nedtrappning av de mest osundaformerna av proviantering utan skatt måste till. Vad sedan gäller det sista avsnittet iutskottsbetänkandet, som behandlar alkoholdrycker vid representation, så kanjag fatta mig mycket kort. Vad som behandlas nu är ju avdragsrätten vid privatrepresentation såvitt gäller konsumerade alkoholdrycker. Genom avdragsrättenblir denna konsumtion indirekt bekostad av det allmänna. Jag vill deklarera attjag är klart emot att finansieringen får ske på sådant sätt och förordar attnämnda avdragsrätt tas bort.Utskottet är här på samma linje när det sist i sin skrivning säger: " anserutskottet det lämpligast att nu fattar ett principbeslut om attrepresentationsavdrag inte skall medges för spritdrycker och vin fr. o. m. 1981och begär att regeringen lägger fram förslag härom." Det är en mycketklart uttalad beställning, som jag ber att få instämma i. Med det anförda yrkar jag också för min delbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter med undantag för momenten10 och 18, där jag vill bifalla reservationen 5 av m. fl. Handel rned drvcker, m. m. Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attmeddelande om kvällssammanträde nu har anslagits. Handel med drycker, m. m. betänkande behandlar en helrad motioner på alkoholområdet. Jag skall här i första hand beröra ett parmotioner som jag har väckt. Som sagts här hade vi en stor alkoholpolitiskdebatt , och då spikades vissa riktlinjer.för denkommande alkoholpolitiken. Det är därför viktigt att det beslut vi i dagkommer att fatta har samma mål och inriktning som de beslut vi fattade då. Riksdag, organisationer och enskilda tycks vara överens omatt alkoholkonsumtionen på olika sätt måste minskas. Detta markeras ocksåtydligt i det förslag som skatteutskottets majoritet står bakom. Som sade har jag tillsammans med om att en försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker skallske inom några områden eller regioner. I motionen hänvisar vi bl. a. till deförsök som har gjorts på det här området i och som givit ganska gottresultat. Detta tycker jag inte riktigt framgår av skatteutskottetsredogörelse, varför jag vill informera litet närmare om de resultat somverkligen kommit fram vid denna försöksverksamhet. En försöksverksamhet med tio lördagsstängda systembutikerinom Åboregionen genomfördes bl. a. t. o. m. den 31oktober 1977. Försäljningen till enskilda kunder sjönk inom experimentområdetmed jämfört med utvecklingen för hela landet. Speciellt stor varskillnaden vad avser starkölsförsäljningen, som sjönk . Antaletkundbesök i experimentbufikerna minskade jämfört med motsvarande tidåret . Allmänhetens attityder till försöket visade sig positivareän väntat, och problemen i anknytning till butikernas skötsel blev också mindreän vad som väntades. Någon ökad användning av surrogat eller illegal alkoholunder försökstiden kunde man inte notera. Resultaten av försöksverksamheten uppfattades av definländska myndigheterna som överraskande positiva, och beslutet blev ocksåatt samtliga alkoholbutiker på prov skulle hållas stängda lördagarunder perioden den 1 juni-den 30 september 1978. Resultaten av detta andra landsomfattande försök utvisadeatt försäljningen av spritdrycker och viner räknat i absolut alkohol tillprivata kunder minskade med , medan försäljningen av starköl beräknat påmotsvarande sätt minskade . Restaurangförsäljningen ökade visserligen iviss utsträckning, men den totala försäljningen av alkoholdrycker uppskattadesändå ha minskat som en följd av lördagsstängningen. Under fiden för lördagsstängningen minskade anhållandenaför fylleri i hela landet . Omhändertagandena minskade med37 %, och omhändertagandena . Någon ökning av langning med alkoholdrycker kunde intemärkas, men man antog ändå att det förekom en viss sådan ökning. Lördagsstängningarnasverkningar på den allmänna ordningen och säkerheten var dock så positiva att polismyndigheterna nästan undantagslöstönskade att stängningarna skulle bli bestående. Alkoholbutikerna hade sommarstängt även , ochstängningen denna sommar har resulterat i en minskning av alkoholkonsumtionensamt förbättrad ordning och säkerhet på gator och torg. Till skillnad från skatteutskottet tycker jag att en sådanförbättrad ordning och större säkerhet tillsammans med en minskning ialkoholförsäljningen är ett positivt resultat av försöksverksamhet medlördagsstängda systembutiker. Detta tyckte också de finska myndigheterna ochden finska allmänheten. Det finns inte skäl att anta att inte motsvarande godaresultat skulle uppnås, om alkoholens tillgänglighet på motsvarande sättbegränsades i . En parlamentarisk alkoholpolitisk utredning i Stockholmmed stor referensgrupp har enhälligt uttalat att en liknande försöksverksamhetbör komma fill stånd i . Åven kommun har uttalat sittintresse för att få lördagsstängda systembutiker.