prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Häri ligger det borgerliga hyckleriet och cynismen - att åena sidan föra en politik som bidrar till att problem skapas, problem som r'nanå andra sidan använder för att motivera en mer restriktivutlänningslagstiftning. En logisk följd av det här tillvägagångssättet är atlju större problemen blir för invandrarna här i landet - till stor del beroendepå regeringens politik eller brist på handlingar- desto iiier restriktiv blirlagstiftningen på bekostnad av invandrarnas rättssäkerhet. Varföranser sig utskottet manat att påpeka att den reglerade invandringen 41 Nr 156 nråste upprätthållas med fasthetoch konsekvens? Den irr ju över huvud tagel den "' ifrågasatt. Det hade varit betydligt mer befogat om utskottethade 29 m'ti1980 understrukit vikten av att medfasthet och konsekvens, och nied iakttagande av högt ställda krav på rättssäkerhet, uppriitthålla asylrätten, en human Av utlänningslag flyktingpolitikoch en likaså human instiillning till människors behov av att återförenas medanhöriga. Vi kommunister uppfattar att del är i dessa avseenden somutlänningslagstiftningen är i fara. och del är för att visa på delta och göramotstånd mot de reaktionära och antidemokratiska tendenser man försöker smygain i utlänningslagstiftningen som vi har väckt vår motion. I det förslag till ny utlänningslag som nuföreligger har man tagit bort rätten att hos regeringen ansöka om återbrytningav ett beslut. som utlänningslagkommittén påstår alt deåterbrytningsbestiim-melser som gäller har missbrukats, anför manstatistik som visar att var fjärde ansökan om återbrytning leder till bifall.Alt i ett sådant liige tala om missbruk tyder på en rättsuppfattning som inteär förenlig med det svenska rättssystemet. Det finns också starka skäl altmisstänka atl det inte är något eventuellt "missbruk"" som ärorsaken till att man vill avskaffa återbrytnings-möjligheten. Snarare är det såatt regeringen på det här sättet vill försöka komma undan ansvaret för beslut isamband med verkställigheten av felaktiga utvisningsbeslut. Flera remissinstanser har påpekat att det är av avgörandebetydelse för flyktingars rättsskydd i avvisningssituationer atl del omedelbartföreligger rätt till juridiskt biträde. Vpk har tidigare fört fram det kravet iriksdagen, och det är en stor brist att förslag om detta inle finns med ipropositionen. Man kunde på ett enkelt sätt kraftigt ha stärkt skyddet förflyktingar mot felaktiga avvisningar beslutade av polisen. Den här bristen blir så mycket mer förödande förflyktingarnas rättssäkerhet då polisens anmälningsskyldighet tillinvandrarverket bortfaller om utlänningen avger s. k. nöjdförklaring. Härföreligger oerhörda risker att flyktingar vid pressade avvisningssituationer.och utan juridiskt biträde, förleds av polisen atl underteckna nöjdförklaring,även om en närmare granskning av deras fall skulle ha visat alt de skulle hahaft rätt att stanna i landet. Man kan här se hur behandlingen avutlänningsärenden, om den nya lagen antas, i allt större utsträckning bliradministrativ till sin karaktiir och undandras från politiskt inflytande ochinsyn: likaså undandras den från sedvanlig rättstillämpning. Enligt propositionen skall s, k, B-flyktingar, på sammasätt som är fallet, kunna vägras en i landet om det föreligger särskilda skäl. Som bekant har regeringen beslutat atl det föreligger sådana särskilda skäl mot att tillåta de turkassyrier som är B-flyktingar att stanna i därför att det redan finns så många här. Delta utgör en helt oacceptabel diskriminering av en folkgrupp, eftersom polisen tolkar regeringens beslut så att alla turkassyrier skall avvisas vid grär'rsen. Detta innebirr atl även de turkassyrier som är A-flyktingar automatiskt avvisas av griinspolisen. Den 42 här diskrimineringen avturkassyrier är moraliskt oförsvarbar och strider mot deförpliktelser som har åtagit sig enligt om Nr 156 skydd för politiska flyktingar. De ipropositionen föreslagna bestämmelserna om familjeanknylning som uppkommermellan en person som är svensk medborgare eller som har uppehålls-och arbetstillstånd i och annan ulliindsk medborgare är i\jymläimineslag klartullänningsfientliga oeh bör ej genomföras. Det är här fråga om åtgärder som, underförevändning att de syftar till att stoppa illegal invandring via skenäktenskap,vänder sig mot och utgör ett hinder för all anknylningsin- vandring.Därmed hindras inte bara utliinningars legitima rätt alt förenas med näraanhöriga som vistas i utlandet, det innebär också en inskränkning i svenskamedborgares rätt alt ingå äktenskap med utländsk medborgare. Även ominle motiven är rasbiologiska, kommer dessa bestämmelser ändå alt ha enrasistisk karaktär. Slutligen, fru talman, vänder vi oss också mot de kraftigainskränkningar och begränsningar som föresläs för de ulliindska studerandenasvidkommande och sorn kommer' att försiimra deras redan nu svåra situation. Det för'slag till ny utliinningslag soiii skallla stiillning till och som kännetecknas av större restriktivitet både vadgäller invandringen i allmänhet oeh flyktingpolitiken, tar inle hänsyn till defaktorer jag har anfört. Det saknar helt sammankopplingen medinvandrarpolitikens målsättningar. Det baseras helt och hållet på och anpassastill de växlande ekonomiska konjunkturerna. Det är vår absoluta ståndpunkt, atti ett liige när de demokratiska krafterna i många delar av världen kämpar föratt överleva, får inte asylrätten göras beroende av den kapitalistiskaekonomins ständiga växlingar. Det måste finnas tillgång till andningshål även ilägen med ekonomisk kris. Del är inle bara en förmån atl leva i ettdemokratiskt samhälle, det innebär också ansvar och skyldigheter. Jag yrkar bifall till vpk-motionerna 325 och 1927, Alltför många niiinniskor i vår värld lever iotrygghet, alltför många människor tvingas söka sig en tillflykt utanför sitteget hemland. Flyktingströmmarna i världen är stora, I har vi sedan1950-talets början tagit emot 55 000-60 000 flyktingar. fick ungefär 3000 flyktingar eller personer med flyktingliknande bakgrund uppehållstillståndi vårt land. har utvecklats till ett invandringsland.Under 1960-talel och i början på 1970-ialet hade vi huvudsakligen enarbetskraftsinvandring. Den fria nordiska arbetsmarknaden tillåter friaströmmar mellan de nordiska länderna, men f, ö, har invandringen ändratkaraktär så till vida att den utgörs företrädesvis av flyktingar, av personersom har någon anknytning till eller av personer som får stanna avhumanitära skäl. Vi har ungefär 1 miljon människor som iir invandrareeller barn och barnbtirn till personer som har invandrat. Detta ställer krav på invandrarpolitiken och på reglernaför invandringen. För invandrarpolitiken slogs riktlinjerna fast av 1975, De olika partierna är överens om att målet för vår invandrarpolitik skall vara 43 Nr 156 jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Det satsas också successivt på att Torsdieenden förverkliga den målsättningen,menar att vi för en 29 mai 1980 invandrarfientlig politik i dettaland. Jag hävdar motsatsen, När det gäller invandringspolitiken och reglerna för den måste vi ställa Ny utlänningsUiQ 'issa krav:Reglerna skall vara i linje med de invandrarpoliliska målen. De skalltillgodose högt ställda krav på rättssäkerhet. De skall möjliggöra en generösflyktingpolitik. Riktlinjer oeh regler finns dels i propositionen från1968, dels i ulliinningslagen. För att tillgodose dessa krav har bl, a, utlänningslagenfrån genomgått viktiga förändringar och förbättringar under senare år.Utlänningslagkommittén, som tillsattes av , harhaft till främsta uppgift att lägga fram förslag till ny utlänningslag. Kommittén har i ett tidigare betänkande föreslagit olikaåtgärder, som syftade till atl förkorta väntetiderna vid prövning avutlänningars rätt att vistas här. Dessa regler trädde i kraft , I den proposition som vi nu behandlar föreslås att dennuvarande utlänningslagen ersätts av en ny utlänningslag. Det föreslås bl, a, att en utlänning som vill bosätta sigi skall ha sitt uppehållstillstånd ordnat före inresan, Undantaggörsförflyktingar och vissa andra skyddsbehövande och för nära anhöriga. Skyddet förflyktingar förstärks. Den som får stanna därför att han är flykting skall fåett dokument som utvisar hans eller hennes flyktingstatus, enflyktingförklaring. Vid invandrarverket inrättas särskild jourverksamhet.Beslut om avvisning får inte verkställas innan invandrarverket har tagitställning till vad utlänningen anfört. Detta innebär en ökad rättssäkerhet. Kommittén har också förenklat terminologin föravlägsnandeformerna och föreslår att avvisning skall ske vid gränserna ochutvisning när utlänningen finns i landet. Detta förslag godtas i propositionen. Det är glädjande att konstatera att utskottet i stort settär enigt - jag håller med om det - och tillstyrker de förslagsom statsrådet lägger fram i propositionen. Socialdemokraterna har i motioner och med anledning av propositionen anfört synpunkter påinvandringspolitiken och handläggningen av den. Vi är överens om att det är viktigt att principen om denreglerade invandringen upprätthålls med fasthet oeh konsekvens och altflyktingpolitiken bör bygga på humanitära principer. Och det är ju också såreglerna tillämpas, enligt vår mening. Det finns två yrkanden om avslag på propositionen, dels ivpk:s partimotion 1927. dels i motion 1941 av i . Huvudskälettill avslagsyrkandet är att man enligt motionärerna inte tagit tillräcklighänsyn till motsvarande lagstiftnir'rgsarbete i de nordiska kinderna. Det finnsen rekommendation från Nordiska rädet, nr 10/1973. samordnadutlänningslagstiftning och utlänningspolitik i . 44 ningslagkommitlén har ocksåundersitt arbete besökt . Det pågår ett samarbete. Eftersom de förslag som Nr 156 läggs framinte avviker alltför mycket från vad som gäller i de andra länderna. finns det,tycker vi. inte anledning att avslå propositionen. Det sägsockså att lagtexten iir svår att liisa. Del finns alltför många ------------- paragratJiänvisningar.Jag kan hålla med om att det inte är så liitt. men det iir ;Vvutlänningslag väl aldrig siirskilt lätt att läsa en lagtext. Man har att viiljamellan all få en väldigt omfattande lag med många paragrafer och alt haparagrafhänvisningar. Rent språkligt har lagen faktiskt förbättrats ochförenklats i jiimförelse med lag. Det har också framhållits iremissomgången, bl, a, av polisdistrikt som yttrat sig. Kritiken mot lagen har till vissa delar också berott påden missuppfattningen, att man trott att utlänningslagkommittén skulle liiggafram förslag till en ny invandrings- eller flyktingpolitik. Kommitténs uppgifthar varit all lägga fram förslag till en ny lag som är ett bättre instrumentiin den gamla lagen för vår invandrings- och flyktingpolitik. Det är viktigtalt understryka detta. Det har varit fråga om alt göra en teknisk översyn avolika bestämmelser i lagen, I propositionen föreslås att uppehållstillstånd i principskall sökas före avresan. Det är invandrarverket som fattar beslut i ärenden omuppehållstillstånd, och de får enligt gällande lag inte överklagas, OlleWästberg yrkar att besvärsrätt skall införas. Eftersom varken viseringsbesluteller beslut om arbetstillstånd kan överklagas är vi inte beredda att föreslåbesviirsrätt när det gäller beslut om uppehållstillstånd. Man kan ju ocksåansöka , om förhållandena har ändrats. I några motioner, bl. a. från socialdemokraterna,uppmärksammas de bekymmer och svårigheter som kan drabba en invandrare vid enskilsmässa som sker innan personen i fråga haft uppehållstillstånd . Dåriskerar mannen eller kvinnan atl utvisas. Det kan vara speciellt besvärligtför invandrarkvinnor som kommer från liinder där synen på en frånskild kvinnaär en helt annan än vår. Jag håller med om behovet avvarsamhet. Det här är ett bekymmer som har upprniirksamrnals på departementet.Vi började på departementet att tilliimpa en något generösarepraxis, som tog hänsyn till om det fanns barn och även till den kulturellasituation som väntade kvinnan vid återkomsten till hemlandet. har deklarerat samma syn i en interpellationsdebati här i kammaren.Utskottet finner därför att motionerna iir tillgodosedda. Den här frågan kommerockså att (as upp i den utredning som jag föreslog skulle tillsättas för att seöver anknytningsfrågor och familjebegrepp. Bestämmelserna om skydd för flyktingar är en central delav utlännings lagstiftningen, oeh i propositionen föreslås att flykting begrepp bör föras in i lagen. Utskottet instiimmer men kan då inle tillstyrka förslaget från om atl föra in i lagregeln att homosexualitet skall anges såsom grund för flyktingskap. Personer som riskerar förföljelse på grund av homosexualitet, t. ex. i form av allvarliga frihetsstraff, får iregel stanna här av humanitära skäl. Nr 156 uppfattning attGenévekonveriiionens flyktingbegrepp Torsdagenden inskriinks i den svenska lagen kan utskottet inte dela. 29 maj1980 propositionens förslag niir detgiiller flyktingförklaringen iir till fyllest och avstyrker diirför dessa yrkanden. Nyutlänninsslae finns ettlagfiisl skydd för ulliinningar. att varapolitiska flyktingar inle vill återviinda till sitt land på grund av depolitiska förhållandena där, s. k. B-flyktingar. De får stanna i avpolitisk-humanitära skäl. såvida det inte finns särskilda skäl däremot. Dennabestär'r'rmelse återfinns i den nya lageris 6 S. Besliimmelsen och de särskildaskälen har tilliirnpats niir det giiller assyrier/syrianer. yrkar atl de särskilda skiilen enbart skallfå användas då folkför-sörjningen är hotad, och vpk vill att de särskildaskiilen inte skall användas för assyrierna/syrianerna. Vid bedömning av omsiirskilda skiil föreligger för alt någon inte skall få stanna, skallsamhällets möjligheter att ta emot utlänningar med hänsyn till deinvandrarpoliliska mål som vi har ställt upp vägas in. Hit hör också risken förrnotsiiltningar mellan olika grupper, vilket berörde. Jaghåller med om all denna paragraf kan diskuteras, men med anledning av denöversyn som skall göras av 6 S i den nya lagen tillstyrker utskottet intemotionsyrkandena. Genom det förslag som läggs fram förstärks skyddet förflyktingar. Rättssiikerheten sliirks genom den nya lagen och inte tvärtom.Alexander Chrisopoulos. Det gäller framför allt polisens handläggning avasyliirenden vid gränsen enligt 3.3-37 SS. I likhet med vad som gäller skallpolisen även i fortsättningen till statens invandrarverk överlämna allaasyliirenden. diir utlänningens påslående om politisk förföljelse inte bedömssom uppenbart oriktig. Om polisen finner att påslåendet iir uppenbart oriktigtoch meddelar avvisningsbeslut, skall - enligt det nya förslaget - beslutetalllid anmiilas till invandrarverket, som har att ta stiillning till vadiitliinningen har anfört. får beslutet inte verkstiillas.Invandrarverket skall överta ärendet, om verket anser all utlänningenspåstående inte är uppenbart oriktigt. Vad jag nu har sagt gäller även asylansökandeassyrier/syrianer. Regeringens principbeslut om tilliimpning av särskildaskiil i fråga om assyrier/ syrianer från innebär inte alt polisen fårunderlåta alt till invandrarverket anmäla avvisningsbeslut rörande person somtillhör denna grupp. För att klara detta införs jourverksamhet på invandrarverket. Utskottet godtar de här förslagen. Jag tycker atl detiirelt stort steg framåt. Det borde också tillgodose önskemål. Förslaget från och vpk om att utlänning, sompåstår sig vara politisk flykting men där det av myndigheterna bedöms vara uppenbart oriktigt, skall få offentligt biträde vid gränsprövningen kan utskottet inle tillstyrka. Vi anser i likhet med justitieutskotlet. som har yttrat sig över propositionens förslag, all polisens skyldighet att anmäla beslut om avvisning till invandrarverket är till fyllest. 46 Avvisning sker i princip vidgränsen eller efter inresan. Tremånadersgränsenhar inle behandlats av kommittén, men i motioner och i Nr 156 en del remisser över betänkandet har det framförts yrkanden om att den iremånadersgriinsenskulle tas bort. eftersom den anses ha bidragit till all utlänningenofta håller sig gömd , innan han eller hon anmäler sig hos polisen, y utlänningslag Utgångspunkten för samtliga fyra motioner som väckts i delhär avseendet iir att tremånadersregeln inte fungerat som avsågs, när deninfördes. Utskottet anser sig inle ha tillräckligt underlag för alt föreslå altregeln skall tas bort. men vi anser att det är angelägel alt man försöker lösade problem som onekligen finns, när del gäller behovet av etl effektivtavliigsnandeför-farande för personer som befinner sig i landet utan tillstånd.Vi förordar att regeringen tar upp frågan till ny utredning utan dröjsmål. Jag uttryckte i början av mitt anförande glädje över altvi i stort var eniga i utskottet om alt tillstyrka förslagen i propositionen,men det finns en reservation från socialdemokraterna. Det iir egentligen en förniig obegriplig reservation, och den giiller utvisning vid brott. F. n. gäller att den soni har haft permanentuppehållstillstånd eller bott här får utvisas baraom det finns synnerliga skäl för det. I propositionens förslag ändrasparagrafen så, att den som haft permanent uppehållstillstånd r-r-rinst ett åreller bott här , får utvisas bara om det finns synnerliga skäl.Beträffande nordbor är vi överens om att det skall gälla en tvåårsgräns. Socialdemokraterna menar att sänkningen från skulle innebära all ""samhället tolererar atl en liten gruppkriminellt belastade får stanna här". Jag tycker att det är ett heltorimligt synsiitt och dessutom tvärt eniot de direktiv sjiilvgav ulliinningslagkomrniltén. Det är helt emot den humana invandrarpolitik somAnna-Greta hiivdar att socialdemokraterna vill föra. De syr"rnerliga skälen innebiir all brottslighetenskall vara allvarlig. Det innebär att den organiserade brottsligheten, grovanarkotikabrott och grov varusmuggling av narkotika m, m,, den verkligt gr'Ovaoch allvarliga ekonomiska brottsligheten, kommer vi ål genom de synnerligaskälen vare sig en person har varit hiir eller . Förslaget om en siinkning från till harockså fått en bred anslutning under remissbehandlingen, Utskotlsmajoritetentillstyrker förslaget men med hiinvisning till den tveksamhet somjustitieutskoltet givit till känna i sitt yttrande stryker vi under atlregeringen bör följa utvecklingen. Vad slutligen giiller bestämmelserna om återbrytningföreslås i propositionen att återbrytning på ansökan av enskild utlänningskall finnas kvar endast för utvisr"ring på grund av brott ellerasocialitet. Det skall naturligtvis finnas möjlighet all överklaga beslut ivanlig ordning, men möjligheten atl komma tillbaka till regeringen gång på gångskall begränsas. Både vpk och i yrkar attniöjligheten till återbrytning skall finnas kvar. Utskottet ansluter sig till propositionens förslag med hiinvisning till att frågan om politiskt eller annatverkställighets- .47 Nr 156 hinder prövas i särskild ordning isamband med verkställigheten. den " talman! Det nya förslaget till utliinningslag försiiirkerskyddet för 29 maj1980 flyktingar i vårt land. Det kommerförhoppningsvis att innebära en större trygghet för många av de människor som söker ett nytt hemland hos oss. Ny utlänningslag '''8 '" ''årför yrka bifalltill utskottets hemsliillan på alla punkter och avslag påden socialdernokratiskti r'eservationen, (vpk) replik: frågade på vilket siitt jaguppfattar invandringspolitiken som fientlig. Jag skall försöka förklara det. Utskottet säger i sill betänkande alt det är viktigt att""principen oni den reglerade invandringen upprätthålls med fiislhetoch konsekvens". Sedan understryker utskottet; ""Detta ärnödvändigt med hiinsyn till de begränsningar som finns i våra niöjligheter atlta emot ulliinningar,'" Dvs, viklen av att uppriitthålla fasthet ochkonsekvens när det gäller invandringen är beroende av de faktorer som påverkardessa begränsriingar. Vilka är dessa faktorer? Vilken invandringspolitik harregeringen bedrivit? Man avstyrker på löpande band väl motiverade motioner omvälbehövliga åtgärder som skulle innebiira förbiitlringar av invandrarnassituation. Som en följetong motiveras avslagsyrkandena med att det inte finnsfinansiella möjligheter, även om man inte iir kritisk till innehållet. Man skapar en viss situation som innebär att invandrarnasproblem blir större, att rasistiska tendenser gör sig gällande i samhiillel -numera i organiserad form - och därefter lar man delta som föreviindning föralt liigga fram ett förslag till lagstiftning som innebär begränsningar ochrestriktivitet, () replik: Eftersom det hiir och i många andra sammanhangåberopas vad jag sade i direktiven till översyn av utlänningslagstiftningen engång i millen av skulle jag gärna vilja läsa upp ett stycke ur dessadirektiv, "En begränsning av möjlighetenatt förvisa utlänning kan sägas ligga i linje med den ändrade syn på ntliinnings ställning som har vuxit fram i vårt land . krävs synnerliga skäl för förvisning endast i de fall då utlänningen har bosättningslillstånd, eller har varit bosatt här . Förutom att regleringen framstår som alltför sniiv ger den sannolikt upphov till viss stelhet i tillämpningen. Begränsningen av möjligheterna att döma till förvisning bör enligt min mening införas iiven i andra fall, jag tänker då främst på politiska flyktingar och andra grupper som har behov av särskilt skydd, Ulliinningens levnads- och familjeförhållanden bör i högre grad än nu beaktas vid bedönrningen av om utlänningen skall kunna förvisas. Ett förhållande som är uppmärksamn-rai i detta sammanhang iir att de nuvarande begränsningarna av förvisningsmöjligheten inte gäller nordiska niedborgare i samma utsträckning som övriga utlänningar eftersom 48 dessa inle fårbosiillningstillslånd,"" Det är på en punkt som vi socialdemokrater har en annanmening än Nr 156 utskottsmajoriteten. Jag sade del förut, och det gällersänkningen av gränsen den från fem till för synnerligaskäl. Jag tycker all kanske tar till litetväl stora ord när hon säger att detta är tvärtemot ulredningsdirek- _ Viktiga frågor som framhölls i dessa direktiv gälldeflyktingarnas situation. Jag tror att alla som varit invandringsministrarverkligen upplevt det hopplösa i situationen att flyktingar som inle kanskickas tillbaka till hemlandet ändå döms till utvisning. De flesta punkter som togs upp i direktiven har även visocialdemokrater följt upp. Om vår reservation är så tvärtemot den humanainvandringspolitik som säger, ligger kanske majoritetslinjen inteheller så långt därifrån. Låt mig sluta med att säga att om jag 1975 hade kunnatförutse hur den internationella brottsligheten skulle öka , kanske jag också hade haft en rad om det i utredningsdirektiven. () replik; Vi är helt överens om. , attvi inte skall ha de grova brottslingarna kvar här i landet. Utskotlsmajoritetenanser att det förslag som läggs fram tillgodoser det kravet. Vad jag inteförstår är att kvarhållandet vid de fem åren skall vara så väldigtbetydelsefullt. Till villjag säga att delta med fasthet och konsekvens bl. a. innebär likhet införlagen. F. ö. har vi i vårt land satsat hårt för att åtminstoneförsöka leva upp till de mål vi har på invandrarpolitikens område: jämlikhet,valfrihet och samverkan. Vi har satsat på svenskundervisning ochhemspråksundervisning. Vi menar att det är viktigt att de som kommer hit tillSverige skall kunna få leva på samnia villkor som vi svenskarmed bostad ocharbete, med möjlighet att behålla sitt eget hemspråk och att lära sig svenska.Vi vet också att det är långt kvar till dess att vi har levt upp till de härmålen, men vi försöker att successivt bygga ut de förbättringar som behövs. Närvi ibland avvisar vpk:s förslag beror det ofta på att många av de förslagen ärföremål för utredning. Jag tänker på svenskundervisningen och påhemspråksträningen för förskolebarnen. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Man skall alltså handla med fasthet ochkonsekvens, men vad skall man då ta hänsyn till? Utskottet anser att man skallupprätthålla principen om den reglerade invandringen med fasthet och konsekvensmed hänsyn till de begränsningar som finns i våra möjligheter att ta emotutlänningar.