prot · G30985 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag har motden bakgrunden inte för avsikt att nu ytterligare låta utredaförgasningsprojektets roll i värmeförsörjning. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag beklagar bara att man inte är beredd att ytteriigare utreda denför tillfället. Bakgrunden är den utredning som industriverket gjort omfjärrvärmen i . Trots att i vissa delarkan bli berörd av de förslag som utredningen kom fram till, har utredningeninte ens lämnats till kommunen för kännedom, vilket jag finner mycketanmärkningsvärt. Kommunstyrelsen fick först via Johnsongruppen kännedom omutredningens förslag. har i sitt remissyttrande pekat på defördelar som ett värmeverk med förgasningsteknik skulle ge. Det har senareockså instämt uti. Det gäller, såsom svaret häranger, i korthet ett energiomvandlingskoncept baserat på förgasning av kol ochhögsvavliga restoljor till ren och svavelfri mellanvärdesgas. Ur miljösynpunkterbjuder förgasningstekniken stora fördelar. Utsläpp av föroreningar till luftoch vatten kan hållas på en mycket låg nivå. Men förgasningsanlägg-ningenskulle också, förutom bränslegas, kunna ge metanol, vilket enligt gällandeplaner kommer att till viss del nyttjas som drivmedel ,Oavsett resultatet av folkomröstningen den 23marshar vi ju att se till attställning tas till alternativa energikällor. Just med hänsyn tillmiljöaspekterna borde detta som jag ser det vara en framtida energikälla. Jag vill sluta med att uttala den förhoppningen att någotbeslut om ett koleldat fjärrvärmeverk vid Himmerfjärden inte fattas förrän mannoga prövat även detta alternativ. Vi i är nämligen mycketnegativa till ett sådant värmeverk. Överläggningenvar härmed avslutad. § 10 Omförbud mot direktverkande eluppvärmning Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:305, och anförde: har frågat mig när regeringenkan lägga fram förslag om förbud mot direktverkande elvärme. säger i frågan att det finns en klarmajoritet i för ett sådant förbud. Frågan om användningen av direktverkande elvärme berörs ifolkomröstningen. Förslag till rörande denna fråga kan därför enligtmin mening framläggas först efter omröstningen. BÖRJEHÖRNLUND (c): Jag ber att fä tacka för svaret. Jag har velat peka på att detta är en mycket viktig bit inej-alternativets syn på energifrågorna. När nu även andra partier i riksdagenharen likadan syn är det bra ju fortare man kan fatta ett beslut. Förnäringslivets olika sektorer är det en fördel om man får kort omställningstidmen kan börja . Jag förstår att energiministern i detta läge inte kansvara mera och att vi får vänta ett förslag i den riktning jag har angivit imin fråga så fort som möjligt efter folkomröstningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Föredrogs och hänvisades 1979/80:65och 67 till skatteutskottet § 12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:142 § 13 Anmäldes och bordlades 1979/80:74om upplåtelsevillkor m. m. för kronotorp § 14 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:1905 av med anledning av fullmäktiges i riksbankenförvaltningsberättelse för (Redog. 1979/80:9) Nr 85 § 15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer somingivits till kammarkansliet 1979/80:143 av () till industriministernom sysselsättningen vid fabriker i och : meddeladeFirestones svenska bolag att man avsåg att omgående upphöra med sintillverkning i och . Företagsledningen hade också misslyckatsmed att sälja anläggningarna till någon annan intressent. Då två tredjedelar avaktiekapitalet var förbrukat stod man inför konkurs eller likvidationsbeslut.Trots dessa i det närmaste hopplösa förutsättningar, startade de fackligaorganisationerna en energisk kamp för sina arbetsplatser. Genom läns- och kommunmyndigheternas försorg erhöll manockså medverkan av en ekonomisk konsult. Tillsammans med konsulten utarbetadesett rekonstruktionsprogram som presenterades för olika intressenter inomgummiindustrin. resulterade detta i två möjliga alternativ tilllösning. En intressent, , avsåg att endast fortsättadriften i den äldre fabriken i , En annan intressent, ,tog fasta på att är den modernare och avsåg att ytterligare byggaut denna för produktion av tyngre däck, Viskaforsfabrikens produkter skulledelvis överflyttas till , och skulle i Viskaforsfinnas en återstående produktion med ca 150 anställda, Trelleborgsalternafivet förordades av samtliga fackligaklubbar, således även de i , Den svenska gummiindustrin kännetecknas avbesvärliga arbetsmiljöproblem. Inte minst de centrala fackligaorganisationerna har riktat uppmärksamheten på de stora brister som föreligger.De lokala fackliga organisationernas ställningstagande skall därför ses motdenna bakgrund; inga uppsägningar av kollektivanställd personal skulle ske idetta alternativ och huvuddelen av tjänstemännen skulle få behålla sinaarbeten. , byggd , räknas som en avEuropas modernaste anläggningar och har blandnings- ochgummibearbetningsut-rustning av högsta klass. Lokalerna är byggda för engummiindustri, med de speciella krav denna har på brandskydd, ventilation osv.Fabriken har också en särskild värme- och kraftcentral för dessa ändamål. Detbör framhållas att, även om anläggningen inte kommer att användas fördrcktillverkning, den fortfarande har kvar den tunga och kapitalkrävandeutrustning som fordras för vilken annan gummitillverkning som helst. Defackliga organisationernas kamp för fortsatt drift också vid Boräsfabriken ärförståelig. När det vid slutförhandlingarna mellan och de bådaintressenterna visade sigatt en eventuell köpares möjligheter till stora förlustavdrag skulle Nr 85 kunna fälla , gjordes stora eftergifter, ochindustrideparte- Torsdaeen den Därvid krävdes ett ingripande av industriministern för attsamordna förhandlingarna mellan de olika intressenterna och för attåstadkomma en lösning i linje med de anställdas önskemål. Någotsådant ingripande av industriministern ägde emellertid inte rum. Resultatet har blivit att den äldre Viskaforsfabrikenskall drivas vidare med 470 anställda, vilket i och för sig kan hälsas medtillfredsställelse. hotas emellertid genom denna uppgörelse denmoderna av nedläggning. Detta minst sagt märkliga resultat blir inte mindreegendomligt av att den nye ägaren av Borås- och Viskaforsfabrikerna utlovatslokaliseringsstöd för upprustning av den gamla Viskaforsfabriken. somman således är beredd att lägga ned en av modernaste anläggningar förgummibearbetning med en kapitalförstöring på hundratals miljoner som följd,erhåller man statliga medel för hjälplig upprustning även gammal anläggningnågon mil därifrån. Industriministern har i ett pressmeddelande förutsatt attden nya ägaren skall ordna annan sysselsättning till , En viktigfråga är då: Blir det en gummiindustri där de befintliga anläggningarna ochpersonalens kunskaper kommer att utnyttjas? Någon brist på tomma industrilokaler finns som bekant intei . Den fråga de anställda och befolkningen i sig är om industriministern genom sin passivitet medverkat till att enav de få moderna gummiindustrianläggningar som finns i landet skall läggas ned,som det utgår lokaliseringsstöd för upprustning av en gammalanläggning. Inte minst med tanke pä de anställdas kamp för sinaarbeten och det svåra arbetsmarknadsläget i , vore det av värde omindustriministern lämnade en redogörelse över vad som förevarit iFirestoneaffären och vilka planer som finns för ett fortsatt arbete för att klarasysselsättningen vid . Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Vill statsrådet lämna en redogörelse för insatserna förfortsatt sysselsättning vid fabriker i och ? Vilka fortsatta insatser ärindustriministern beredd att göra för att klara sysselsättningen för dem som nuvarslats om uppsägning? 1979/80:144av () till jordbruksministern om et* kondemneringssystem förskrotning av äldre fiskefartyg: Den svenska fiskeflottan är istarkt behov av en rationalisering. Inom många områden är den föråldrad ochomodern och behöver bytas ut. Av Fiskeristatistisk årsbok 1977 framgår att av444 redovisade fiskeskepp (större än 12 X 4 m) är 157 byggda , således mer än entredjedel. Nya båtar behöver tillföras flottan, men måste en del avde gamla slås ut på grund av att det svenska fisket inte tål någon större utökning av Inom vissa områden, såsom sillfisket,är den redan nu för stor. I våra grannländer och finns sedanlänge ett kondemneringssystem, där staten efter en viss beräkning per tonbetalar ägaren för fartyget, som sedan skrotas. Om man utgår från att de båtar som är ärskulle skrotas , innebär detta att 7 500-8 000 ton börslås ut. Med en beräknad kostnad av . per bruttoton ligger dentotala kostnaden på omkring 20 milj. kr. Utslaget betyderdetta en kostnad pä ca 2 milj. kr. med denna prisnivå oförändrad. Dettillkommer ytterligare fartyg, och det finns med all säkerhetfartyg som behöver tas ur drift. Man kan därför troligen pä siktbedöma kostnaden till 3,5-4 milj. kr. med den ovan angivna takten. Det är en tvingande nödvändighet att införa ettkondemneringssystem, om det riksdagsbeslut som fattades med anledning avproposition 1977/78:112 skall kunna fullföljas. Med hänvisning till det anfördaanhåller jag att till jordbruksministern få ställa följande frågor: Avserjordbruksministern att införa ett kondemneringssystem för fiskefartyg i Sverigei enlighet med det av framlagda förslaget? När kommer deti så fall att ske? 1979/80:145 av () till statsrådet om ökade resurser för njursjukvården: Ökade resurser för njursjukvården iallmänhet och för transplantations-verksamheten med efterföljandekontrollverksamhet i synnerhet har framstått som högstangelägna. Dessa krav har förts fram inte bara från medicinskt håll. Föreningenför njursjuka i samt många andra patientföreningar för njursjuka iolika delar av landet har vid ett flertal tillfällen uppvaktatsjukvårdshuvudmännen och och krävt att ökade resurser ställstill förfogande för denna viktiga del av sjukvården. Njurtransplantationer utföres på fyra sjukhus ilandet, nämligen Sahlgrenska i , . Akademiska sjukhuseti samt . Tillsammans utförs vid dessa sjukhus ca200 transplantationer . Detta antal har varit ganska stabilt under senareår. Verksamheten har drivits längst i och . Under senare århar njurtransplantationsverksamheten vid rönt en alltstörre efterfrågan, och f. n, utförs ungefär hälften av alla landetstransplantationer där. Huvudparten eller av Sahlgrenskas patienter påtransplantationsavdelningen kommer från andra delar av landet och är således s.k. utomlänspatienter. Ekonomiskt får sjukvården i och på övriga centrafull täckning för denna verksamhet genom ersättning från resp. patienterslandsting. En jämnarefördelning av transplantationsverksamheten på de fyra centra i landet som utför denna verksamhet har länge framståttsom en angelägenhet för inte minst med tanke på den efterkontroll somerfordras efter en genomförd transplanfation. Vid en konferens i Göteborghösten med representanter för och läns landsting, Malmökommun, och framfördes dessa synpunkter.Att uppnå en jämnare fördelning är en uppgift som måste åvila den centralasjukvårdsmyndigheten och ytterst . föreslog attnjurtransplantationsverksamheten t. v. bör bedrivas på fyra sjukhus i landet.1 avvaktan pä övergripande beslut om den kirurgiska njursjukvårdensorganisation i landet har man i icke fattat några beslut om denframtida omfattningen för verksamheten vid Sahlgrenska. Det framstår emellertidsom mindre lämpligt att minska verksamhetens omfattning i medandäremot den förväntade ökningen i större utsträckning förläggs till de treövriga centra som finns i landet. Den av regionsjukvårdsutredningen föreslagnariksplaneringen för njursjukvården måste komma till stånd. Situationen vid ärf. Enligt uppgift väntar 180 patienter på transplantation, Idenna situation har den borgerliga majoriteten i sjukvårdsstyrelsevägrat att ställa erforderliga ekonomiska resurser till förfogande förverksamhetens bedrivande. måste vid sjukhuset också inrättas 6-10vårdplatser för efterkontroll av de transplanterade. Genom den uppkomnasituationen i riskeras människoliv och ett förlängt lidande för depatienter som måste vänta ännu längre på att få sin operation genomförd. Verksamheten vid njurtransplantationsenheten i ärmycket värdefull för patienterna, och en utökning av resurserna är motiverad urmedicinsk synpunkt och som sagt med hänsyn till efterfrågan. Utöver de rentmedicinska och humanitära skälen är det också sett från samhällsekonomiskautgångspunkter fördelaktigt att bereda patienterna möjlighet till transplantationi stället för dialysbehandling. En regelbunden efterkontrollverksam-het ärockså ytterst angelägen. Under hänvisning till vad jag sålunda anfört vill jag tillsjukvårdsministern, statsrådet , ställa följande frågor: 1) Anser statsrådet att det är en tillfredsställandesituation inom den kirurgiska njursjukvården och då speciellt vad gäller transplantationsverk samheten? 2) Avser statsrådet att ta initiativtill att den av regionsjukvårdsutredningen föreslagna riksplaneringen förnjursjukvården kommer till stånd? 3) Vilka initiativ avser statsrådetatt vidta för att lösa den akuta kris som uppstått vid njurkliniken påSahlgrenska sjukhuset i ? Nr 85 § 16 Meddelande om frågor 14, f b 1980 Meddelades att följande frågorframställts 1979/80:324 av () till socialministern omtilläggsdirektiv till ensamförälderkommittén: På förslag av dåvarandesocialministern tillsattes en utredning,senare kallad ensamförälderkommittén, EFK, med direktiv att i princip, inombefintliga ekonomiska ramar, pröva en eventuell rättvisare fördelning avsamhällets stöd till barnen. I årets budget föreslås ändrade inkomstgränser förensamstående för erhållande av bostadsbidrag. De uppskjutna statsbidragen tillkommuner och landsting kan även förväntas medföra höjda barntillsynskostnaderoch fördröjd utbyggnad av barnomsorgen. Med anledning av vad som anförts ber jag att fä ställaföljande fråga till socialministern: Avser statsrådet att komplettera direktiven tillensamförälderkommitién i syfte att kompensera de försämringar som föreslås fördenna grupp i budgetpropositionen? 1979/80:325 av () till industriministernom vissa fartygsleveranser från Varv: lett interpellationssvar till migden angående vissa fartygsleveranser från Varv anfördeindustriministern bl. a. följande: "Jag ser självfallet mycket allvarligt pä denuppkomna situationen. I nuvarande läge, när överläggningar pågår mellan SvenskaVarv och fyra av partrederierna om att lösa föreliggande tvister, vore detolämpligt av mig att ta något initiativ i frågan. Jag utgår från att SvenskaVarv på alla sätt påskyndar de pågående förhandlingarna." I ett brev av hänvisar Svenska Varv bl. a,till interpella-tionsdebatten och avbryter förhandlingarna. Ämnar industriministern i egenskap av ägarrepresentant nuingripa för att söka få en lösning till stånd? 1979/80:326av () till kommunikationsministern om fortsattåretruntbemanning av Rödkallens fyr: En betydande rationalisering skerf. n. inom fyrväsendet för att hålla kostnader nere. Nuaktualiseras frågan om avbemanning av Rödkallens fyr i . Derationaliseringsvinster som beräknas uppstå vid en avbemanning av nämnda fyrmåste betraktas som tvivelaktiga sett ur samhällsekonomisk synpunkt. Sannoliktkommer planer att innebära en överflyttning av kostnaderna påandra verk. Från Rödkallen utförs följandearbetsuppgifter: Trafikledning för fartyg till och från och Kalix.Sjöövervakning både optiskt och med radar. Övervakning av fyrarnaNordströmsgrund, Farstugrund och Rödkallen södra. Tillsyn av maskinanläggningpå Rödkallen. Passning av VHF-radio för sjötrafiken, passning av nödradio förfritidsbåtstrafiken. Utsättning och avtagning av lots. Operativ enhet försjöräddningen placerad på Rödkallen, väderobservationer för . Vidare skulle en avbemanning av fyren betyda avsevärdaolägenheter för yrkesfiskarna i området. Jag vill därför ställa följande fråga till chefen förkommunikationsdepartementet: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för en fortsattåretruntbemanning av Rödkallen? 1979/80:327 av () tillindustriministern om effekten av anslag för främjande av nyetableringar avföretag: I maj 1979beviljade 3 milj. kr. för främjande av nyetableringar av företag.Från anslaget skall bekostas dels centrala informations- ochorganisationsinsatser för en nyetableringskampanj. dels bidrag till regionalautvecklingsfonder för kostnader i samband med deras deltagande i kampanjen,dels också bidrag till regionala utvecklingsfonder för särskild rådgivning tillpersoner med planer på att starta egen rörelse. har uppdragetatt ta initiativ till etableringskampanjen. Mot bakgrund av detta vill jagfråga industriministern: effekt har de beviljade anslagen haft förfrämjande av nyetableringar av företagen? 1979/80:328av () till statsrådet om ökat statsbidrag tillSYO-verksamheten i skolorna: I den nya läroplanen. Lgr 82, ingåren kraftigt utökad praktisk arbetslivsorientering. Det sägs att målet skallvara en tidsram . De direkta arbetslivskontakferna skall ske iform av studiebesök och av vistelse pä arbetsplatserna. Genomarbetslivsorienteringen skall elever genom minstveckolånga perioder skaffa sig erfarenheter från var och en av följande trearbetslivssektorer: 1) teknik och tillverkning, 2) handel, kommunikation,service, jord- och skogsbruk, 3) kontor och förvaltning, vård och undervisning. Erfarenheterna från försöksverksamhet med utökad praktiskarbetslivs-orientering visar att det krävs ett omfattande administrativt arbeteför att genomföra den nya läroplanens intentioner. Det blir nödvändigt förkommunerna att anställa fler SYO-konsulenter för att klara detta. För den försöksverksamhet med utökad arbetslivsorienteringsom f: n. bedrivs i vissa kommuner utgår inget statsbidrag. Med anledning av vad som här anförts vill jag tillstatsrådet ställa följande fråga: Har statsrådet för avsikt att verkaför en ökning av statsbidraget för SYO-verksamheten, så att kommunernasmerkostnader täcks? 1979/80:329 av () till kommunikationsministern om statsbidrag till Linjeflyg AB:s flygtrafik påsträckan : Enligt uppgift har planerpå att lägga ned matarflyget mellan och på grund av dåliglönsamhet. Om dessa planer verkställs innebär det att verksamheten vid Kramforsflygplats kraftigt reduceras. Detta leder till att omkring tio personerriskerar att bli friställda. Flyget har en stor betydelse för näringslivet iområdet, inte minst när det gäller att åstadkomma nyetablering av företag. Dessutom innebär det en kraftig försämring av servicen förbefolkningen i . Ett alternativ för att behålla flygtrafiken äratt staten lämnar bidrag till driften. Med hänvisning till det anförda vill jag tillkommunikationsministern ställa följande fråga: Är man från regeringens sida beredd att, om framställninggörs. lämna bidrag till Linjeflygs drift för att därmed garantera fortsattmatartrafik på sträckan ? 1979/80:330 av () till budgetministernom planerna på att öka antalet systembutiker: Som monopolföretag harSystembolaget ett serviceansvar som företaget löst på det sättet attdet finns tillräckligt med systembutiker i de stora städerna, medan mångamindre kommuner helt saknar butik. fanns det 51 kommuner utan systembutik,där centralorten var belägen mer än från närmaste ort med systembutik.Systembolaget föreslår nu i en skrivelse att bestämmelser utfärdas ominrättande av butik i dessa kommuner. Beslut i dessa etableringsärenden skullefattas . Detta innebär en långsam handläggning, inte minst motbakgrund av den kritik som finns i många kommuner utan systembutik. För det fall att regeringen av någon anledning skulle anseatt dessa kommuners krav på egen systembutik strider mot samhälletsalkoholpolitiska mål bör man kunna minska alkoholkonsumtionen genom attexempelvis stänga några av de 36 butikerna i . Jag berdärför att få fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheternaatt låta Systembolaget tillgodose de mindre kommunernas krav på en egensystembutik snabbare än vad som föreslagits i bolagets skrivelse tillregeringen? 1979/80:331av BertU Måbrink (vpk) till statsrådet om villkoren förinresevisum: 1973 kidnappades den turkiskemedborgaren av israeliska trupper från ett flyktingläger i norraLibanon, Nahr al-Bared, Han dömdes av israelisk domstol till fängelseför medlemskap i befrielserörelsen , ingick hanäktenskap med en svensk medborgare, kommer att friges efter avtjänatstraff , Efter frigivningen har han för avsikt attförena sig med sin fru i . har emellertid vid ettflertal tillfällen vägrat honom visum. De israeliska myndigheterna tänkerdärför förpassa honom direkt till . Detta skulle inte bara innebära riskför en ny fängelsevistelse, utan även fara för hans liv, eftersom han flyttfrån pä grund av politisk förföljelse. Avser invandrarministern att vidtaga åtgärder för attförhindra att uppgifter från ett annat lands myndigheter utgör tillräckliggrund för att vägra en person inresevisum till , när landet i fråga befinnersig i akut konflikt med befrielserörelse, som den visumsökande haft anknytningfill? 1979/80:332av () till handelsministern om regeringsåtgärder med anledningav prisutvecklingen på röntgenfilm: Avser regeringen vidta någraåtgärder i anledning av den mycket snabba prisutvecklingen på röntgenfilm? 1979/80:333 av () till statsrådet om förpassningen av en tunisisk journalist: Kan regeringen tala om vad som häntden tunisiske journalisten , sedan han den 5 februariförpassades från ? 8 17 Kammaren åtskildes ,