prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi delardärför motionärernas uppfattning alt en översyn av förköpslagen är nödvändigför att främja den kommunala planläggningen genom markförvärv. Jag yrkar därförbifall också till reservationen 1. Ändri/igi fö/köps-lagen, m. m. I civilufskotieis betänkande nr 2 behandlas propositionen 214. I denpropositionen föreslås ett antal ändringar i förköpslagen ochexpropriationslagen, och utskottet är enigt om aft godta dessa förändringar.Det har dock lill belänkandel fogats ett särskilt yttrande beträlTande Åndri/igi förköps-lagen, /n. lillträdespliktför den exproprierande. Jag återkommer senare till detta särskilda yttrande ochskall nu kommentera de två socialdemokratiska reservationer som har avgivitsoch som båda behandlar förslag i motioner väckta . Jagkan vara överens med om att det som behandlas i reservationen 1är ett bekant ärende, som vi har behandlat tidigare. Det gör naturligtvis attmin argumentering är gammal och välkänd för utskottet och kammaren. Man begär iden socialdemokratiska motionen en översyn av förköpslagen föratt ökamöjligheterna till förköp när planförutsättningarna är ovissa. Utskottetkonstaterar att de av motionärerna angivna svårigheterna alt genomföra ettförköp bortfaller, om frågan om markens framtida användningar klargjord i enfullföljd översiktlig planering. Även om en sådan planering inte föreliggerfinns möjlighet fill förköp, om plansyffel har gjorts sannolikt. Motionärernaoch reservanterna hävdar emellertid att kommunens bedömningar skall godtastills en fullföljd planering visar all kommunens avsedda utnyttjande av markenstrider mot riksintressen, hävdade i den fysiska riksplaneringen. Utskottelsmajoritet menar att de eventuella olägenheterna för kommunen i regel vägerlättare än intresset att inte principiellt föregripa de slutliga bedömningarnavid t. ex. en fastställelseprövning i planärenden. Enligt motionärerna skulleriksintressena tydligen inte alls beaktas i förköpsärenden, trots attkommunerna i många fall avser aft ändra markanvändningen. Vi hade, som redannämnts, atl behandla elt motions-förslag med ungefär samma innebörd föregåendeår. Utskottsmajoriteten intog då ungefär samma ståndpunkt som i del nuföreliggande betänkandet. Del förhållande som kritiseras från reservanternassida kommer atl bli mindre aktuellt allteftersom riktlinjerna för hushållningmed mark och vatten preciseras och konkretiseras i den kommunala översiktligaplanläggningen. Ireservation 2 behandlas en socialdemokratisk motion där man påkallat översyn avreglerna om expropriation och inlösen av vanvårdade eller eljest bristfälligtförvaltade bostadshus. Jag kan även där hänvisa till utskottsbe-tänkandef.Riksdagen hade au behandla propositioner med förslag tillbostadsförvalfningslag. Då diskuterades och avvisades ett förslag av ungefärsamma innebörd som det som förts fram. Utskottet och ansåg då attytterligare erfarenheter av tillämpningen av expro-priationsbestämmelserna ochbosiadssaneringslagen borde avvaktas. Utskottsmajoriieten vidhåller denuppfattningen. Även tillämpningen av bostadsförvaltningslagen, som trädde ikraft den , bör avvaktas. OskarLindkvist säger atl det varit en oroväckande utveckling av antalet fastighetersom satts under tvångsförvaltning - han nämnde siffror på omfattningen iStockholmsområdet. Jag kan hålla med om att lagen rimligtvisborde ha den effekten alt fastighetsägare försöker sköta sina fastigheter påett sådant sätt att de infe blir föremål för ivångsförvaltning. Men samtidigtkan man kanske säga atl förbättringen av tvångsförvallnings-lagen har medförten större effektivitet. Att antalet fastigheter som kommer inunder ivångsförvaltning ökar är då ett resultat som är riktigt, i varje fallunder lagstiftningens inledningsperiod. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Avslutningsvisvill Jag bara beröra det särskilda yttrande som har avgivits av center- ochmoderailedamöter när det gäller tillträdesplikten för den exproprierande-detgäller alltså expropriationslagsliflningen. Vi har instämt i förslaget ipropositionen om att fastighetsägaren när den exproprierande för saken lilldomstol skall få till stånd s. k. enkelt förhandsiillträde genom beslut avfastighetsdomstolen. Men vi anser atl del är viktigt att utvecklingen när detgäller tillträdespiiklen följs med uppmärksamhet och att nya övervägandeninitieras i avsikt att möjliggöra att förhandsiillträde kan ske i ett tidigareskede i expropriationsförfarandet, om utvecklingen skulle ge anledning tilldet. Men för dagen har vi inget annat yrkande än utskottets på den här punkten. Ändringi fö/köpslagen, m. m. ()replik: Vi begär i reservation 1 en översyn av förköpslagen för att få enbättre tillämpning och bättre möjligheter för kommunerna alt använda lagen vidmarkköp. Vi anser alt det är felaktigt av vissa myndigheter alt lägga in heltandra planbedömanden än dem som har dokumenterats i det kommunala beslutet altförköpa marken. Jaganser att del är en väldig fördel för mark- och bostadspolitiken i det svenskasamhället atl kommunerna kan agera och inte riskerar att en övermyndighet görhelt andra bedömningar än dem som har legat fill grund för kommunens beslut. Omdet även fortsättningsvis kan uppslå kontroverser på grund av olikabedömningar i enstaka fall löper vi risk att kommunerna avstår från att förköpamark som skulle ha stor betydelse för inriktningen av bostadspolitiken.Jag tycker atl det skulle ha varit angeläget för hela civilulskotiet alt medverkatill den begärda översynen av förköpslagen. Jagblev litet betänksam när sade att det är riktigt alt antalettvångsförvaltade fastigheter ökar, eftersom vi har fått den nya bostadsförvaltningslagen.Jag tror att det är precis tvärtom. När bostadsförvaltningslagen infördesansågs det att den skulle ha ett mycket starkt preventivt syfte. Den skullemedföra en allmän uppryckning av dem som misskötte sina hyresfastigheter och fådem att se till alt fasligheten var i acceptabelt skick, för att undvikaivångsförvaltning. I själva verket har utvecklingen blivit den rakt motsatta.Fastighetsägare har börjat avstå från den mest elementära skötsel av sinafastigheter. Jaghar framför mig en liten skrift från . berättar man om det senaste tvångsförvaltningsfallet. Fastighetenärekonomiskt helt utsugen. Den tvångsförvaltas , och när hyresvärdenkommer tillbaka har han på samhällets bekostnad fått sinhyresfastighet upprustad. En översyn av expropriationslagen skulle medverkalill att man kunde göra inlösen redan vid tvångsförvaltningstill-fällel. Ändringiförköps-lagen, m. m. KJELLMATTSSON (c) replik: Det är ett klart intresse att kommunerna skall kunna föra en aktivmarkpolitik. Del är därför vi har infört möjlighet för dem fill förköp avfastigheter som ändå blir till salu. Men det kan inte betyda, om man vill hakvar möjligheterna för den part som blir utsatt för förköp alt få fråganprövad, att länsstyrelse eller regering aldrig skall kunna gå emot denkommunala bedömningen. I så fall skall man över huvud laget ta bortbesvärsmöjligheten ur förköpslagen i stället för att vidmakthålla en chimär afffrågan kan bli föremål för prövning. Därför får man finna sig i atf en regeringnågon gång fattar ett beslut som man ur synpunkt tycker är tokigt. Beträffandebostadsförvaltningslagen tyckerjag inte atf det behöver råda någrameningsskiljaktigheter mellan och mig. Det är rikligt att lagenbör ha - och den har det förhoppningsvis också - det preventiva syfte som OskarLindkvist beskrev. Men det sammanhänger faktiskt också med det resonemang somjag förde. Vill man förbättra tvångsförvaltningslagslift-ningen för all kommaål ett antal vanvårdade fastigheter, måsle det rimligtvis innebära alt det kanbli en kraftig ökning av tvångsköpen om myndigheter, kommuner,hyresgästorganisationer och hyresnämnder är aktiva. OskarLindkvists beskrivning all dessa fastighetsägare prövar andra metoder är någotsom jag skall återkomma till. Vi anser all det som har redovisats i samband medmotionens behandling inte utgjort tillräcklig grund för att vidta denföreslagna översynen. ()replik: Självklart ärdet riktigt atl den som blir utsatt för förköp av sin markskall få frågan prövad. Men det kan inte vara riktigt, som har skett i en delfall, att regeringen iiar lagt in bedömningar i sitt sätt att hantera frågansom klart avviker från den kommunala bedömningen. Det är något som har skapaten våldsam irritation över alla partigränser. Jag hävdar mycket bestämt aff detbara i undantagsfall finns motiv för en annan bedömning än kommunernas vadgäller deras rätl att förköpa mark. Vi bör föra en politik här i landet somstimulerar till kommunalt ägande av mark. Del är en gammal och fin tanke isvensk politik. Jag tycker del är synd att den störs av olika bedömningar närdet gäller kommunalt markköp. Del hade inte kostat vare sig ,eller något i prestige att gå med på en översyn avförköpslagen. Beträffandereservationen 2 säger alt del inle behöver råda någrameningsskiljaktigheter i sak mellan honom och mig. Men skillnaden mellan vårauppfattningar är väldigt stor. Vi föreslår att kommunerna redan nu skall gesrätt att vid tvångstillfället lösa in fastigheter. har rätt iatt det finns inlösenmöjligheier i föriängningen av en ivångsförvaltning, finns inga inlösenmöjligheter då fasligheten skalltvångsförvaltas. Vi menar att den fastighetsägare som, ofta med berått mod, harlåtit sin fastighet förfalla därmed skall ha försatt sina möjligheler attåterfå fastigheten i förvaltning. I sådana fall skall kommunen ges möjlighetatt förvärva fasligheten. Det är kort och gott budskapet i reservationen, ochdet bordeha varit möjligt för de borgerliga partierna att sluta upp bakom den. ROLFDAHLBERG (m): Utskottets ordförande har redogjort för utskottsmajoritetens synpå de frågor som behandlas i detta betänkande. Därför kanjag fatta mig mycketkort och bara något beröra de två särskilda yttranden som de moderataledamöterna i civilutskoitet har fogat lill betänkandet. Detförsta gällerden kommunala förköpsräuen. Alltsedan den infördes har dendiskuterats vid många tillfällen här i kammaren. Från moderat håll har vihävdat alt kommunerna helt naturligt skall ha rätt och möjlighet att fåtillgång till den mark som de behöver för tätbebyggelse eller "därmedsammanhängande anordningar", som del heter i lagen. Däremot har vi ansettall kommunerna borde kunna klara av detta antingen genom köp på vanligt sätt,då man kommer överens med vederbörande säljare genom ell sådant avtal om köpsom träffas dagligdags, eller genom att utnyttja den extraordinära möjlighetsom kommunerna sedan mycket länge har haft, nämligen expropriationslagen. Vihar ansett alt dessa två möjligheter borde vara tillräckliga för kommunerna närdet gäller atl få tillgång till den mark som de behöver. Därför har del vidmånga tillfällen och även väckts motioner om att förköpslagen skulleavskaffas eller ändras på vissa punkter. Mankan fråga vad som gör atf vi går emot förköpslagen och hävdar att kommunernainte bör ha tillgång till den möjligheten. Del finns ganska många exempel påkommuner, som genom denna lag blir erbjudna all köpa fastigheter ochmarkområden som de egentligen inle har direkt användning för. Med tanke på denekonomi som kommunerna har anser vi det väldigt olyckligt all kommunerna binderkommunala medel i markområden, som inte är aktuella för . Vårprincipiella inställning i denna fråga kvarstår. Vi har dock vid deltatillfälle inie reserverat oss till förmån för våra motioner utan nöjt oss medelt särskilt yttrande. Det plan- och bygglagsarbete som precis har presenteratskommer i slor utsträckning alt gripa in i kommunernas ställning närdet gällerplan- och byggsammanhang. Därför avslår vi från att yrka bifall lill våramotioner vid dagens behandling av ärendet. Detandra särskilda yttrandet gäller presumtionsregeln och ersättningsreglerna videxpropriation. Vi har haft och har fortfarande den klara uppfattningen atl densom drabbas av expropriation inte skall drabbas också ekonomiskt utan skallersättas för de föriuster som kan uppkomma. Presumtionsregeln är en ganska grovregel. Den drabbar många godtyckligt och är egentligen oiivdig. I de allraflesta fall kan man med litel god vilja från de parter som är inblandade kommaöverens om de ersättningar som skall utgå. Med samma motivering som i detförstnämnda fallet har vi dock avstått från att reservera oss till förmån förvår motion i detta avseende. Vi har bara i det särskilda yttrandet nr 2 angivitvår principiella uppfattning i frågan. Med detla, herr talman,yrkar jag bifall lill civilutskoftets hemställan. Onsdagen den 7 november1979 Ändringiförköps-lagen, m. m. Överiäggningen var härmedavslutad. Ändringi förköpstagen, m. m. Kammarenbiföll vad utskoliet i dessa moment hemställlt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemsfällan i betänkandet nr 2 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OskarLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 165 Nej - 160 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 8 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OskarLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165 Nej - 160 Mom. 9 och 10 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. §31 Förenklingar i byggnadslagstiftningen ni. Föredrogs civilutskottets betänkande 1979/80:3 medanledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m., såvitt avser ansvarsområde, jämtemotioner. Regeringenhade i propositionen 1978/79:111 bil. 12 (), beslutad den22 , dels föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612), 2. lag om ändring i lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m., delsberett tillfälle att la del av vad bosladsministern anfört om deförenklingar som redan hade genomförts eller som övervägdes samt om visstutredningsarbete. Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. De i propositionen bil. 12 framlagda förslageninnebar atl byggnadslov inle längre skulle krävas för vissa åtgärderbeträffande bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter. Sålunda skullebyggnadslov inte längre behövas för atl färga om fasad om åtgärdeninte medförde atl byggnadens karaktär väsentligt förändrades eller för atlanordna skyddad uleplats med hjälp av mur eller plank under vissaförutsällningår eller för att bygga ell skärmtak t. ex. över entré. Vidare hadeföreslagits att högst två mindre s. k. komplementbyggnader skulle få uppförasulan byggnadslov, att vissa regler om typgodkännande togs in i byggnadsstadgan(BS) samt atl ansökan om byggnadslov beträffande enklare åtgärder skulle fågöras muntligt. För atl underlätta för fastighetsägare att få till slåndgodtagbar energihushållning föreslogs i propositionen en ändring av 75 § andrastycket BS av innebörd all som nybyggnad inle skulle anses anordnande avtillfredsställande energihushållning i befintlig byggnad som måste antas ståkvar även om åtgärderna inte vidtogs. Idetla sammanhang hade behandlats de/sden under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionen1978/79:1669 av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (yrkandet 5), dels de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2462 av m. fl. (m)såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 4), 1978/79:2467av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts 1. att som sinmening gav regeringen lill känna a) att all mark som enligtplanläggningsbeslut e. d. avsågs för samhällsbyggande skulle föras över ikommunal ägo, b) alt enskilt ägda hyreshussuccessivt borde föras över i ägo Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. ochatt en plan för detta borde utarbetas, c) attett förslag till ny byggnadslagstiftning borde utarbetas bl. a. med utgångspunkten att de boende eller eljest berörda boendeintressen skulle ha ett avgörande inflytande över utformningen av bostäderna och närmiljön, d) attförslag borde föreläggas som öppnade möjligheter för de boendes faktiska inflytande över förvaltningen av hyreshus, 1978/79:2492av Per () och (), vari hemställts atl riksdagenskulle avslå propositionen 1978/79:111 bil. 1. lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) utom såvitt avsåg 75 § andra stycket, 2. lag om ändring i lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m., samt 1978/79:2493av (). 1. beträffandelagförslagen alt med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:2492 skulle anta vid propositionen och soin bil. 1 till utskottets belänkande fogade förslag till a. lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612), b. lagom ändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m., 2. beträffandeanmälningsförfarande att skulle avslå motionen 1978/79:2493, 3. beträffande ytteriigareåtgärder rörande regleringen av byggnadslov att skulle avslå motionen1978/79:2462 yrkandet I, 4. beträffande utgångspunkter förförslag till ny bygglag att skulle avslå motionen 1978/79:2467yrkandet 1 c, 5. beträffande förslag till vissaförenklingar av byggnadsföreskrifter att skulle avslå motionen1978/79:1669 yrkandet 5, 6. beträffande förenklingar avbostadslångivningen att skulle avslå motionen 1978/79:2462 yrkandet4, 7. beträffande mark för samhällsbyggande m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:2467 yrkandena 1 a, 1 b och 1 d. Reservationhade avgivits beträjfandeförenklingar i byggnadslagstiftningen m. m. av PerBergman, , , , , MagnusPersson och Per (samtliga s) som ansett atl utskottet under 1bort hemställa beträffandelagförslagen alt med anledning av regeringens förslag och motionen1978/79:2492 skulle a.anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i byggnadsstadgan(1959:612), innebärande bl.a. au de i propositionen framlagda lagförslagenskulle avslås, dock att som nybyggnad i vissa fall inte skulle anses anordnande avtillfredsställande energihushållning, Nr 23 b. avslå det vid propositionen fogade förslagettill lag om ändring i lagen den (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. PER (): Låt mig försl få notera att även vi reservanter är emot krångel ochonödig byråkrati. Del finns anledning alt få della sagt, eflersom någon kanskevill tolka den företeelsen all del finns reservanter som att vi skulle vara förbyråkrati och krångel. Så är definitivt inte fallet. Frågangäller om propositionens förslag innebären lättnad i krånglet och byråkratin. Vitror inle del, snarare tvärtom. I den bedömningen har vi stöd frånremissinstanser och många andra som har uttalat sig i den pågående debatten.Folkpartiregeringen och utskottsmajoriieten har inte lyssnat på dessa, och deltycker vi är beklagligt. Jagskall, herr talman, inte upprepa argumenten för vår syn. Reservationen talarbra för sig själv. Men låt mig ändå på några områden till utskottets talesmanfå ställa en del frågor, som belyser vår ståndpunkt och det orimliga i denlagstiftning som vi nu lyvärr tycks vara på väg alt få. Detär inte atl la i när jag påslår att hela "Byggsverige" väntar på enny bygglag. Den sägs nu komma . Många tycker som vi, atlde förenklingsförslag som behövs - och då menar Jag verkliga förenklingsförslag- skulle arbetas fram och genomföras i samband med att en ny plan-och bygglagträder i kraft. Min första fråga blir därför om inte majoriteten ser någotvärde i en samlad, total och överblickbar förändring. Manpåstår nu atl krånglet skall minskas genom aU t. ex. ansökan om byggnadslov ivissa fall skall få göras muntligt. Det kan låta bra, men hur blir det iverkligheten? Ingen vet någonting om det. T. o. m. bostadsminislern svävar härpå målet och säger att byggnadsnämnderna får klara av bedömningen. Tycker intemajoriteten atl det hade varit på sin plals om del i propositionen motivledeshade angivits när muntlig ansökan kan accepteras? Nutror Jag visseriigen att byggnadsnämnderna klarar detta. Men menar majoritetenatt en splittrad praxis skall få utbildas? Hur menar ni att sakägarna, t. ex.grannar, skall komma in i eft muntligt ansökningsförfarande? Tyvärr äringenting sagt om detla. Enslutsats som ligger myckel nära till hands är all genom denna ordning medmuntlig ansökan kommer inte krånglet och byråkratin atl minska, ulan snarareatt öka. Majoritetens sätt all skriva, utan atl lösa detta problem, visar atlman går rum problemet och flyttar del till handläggarna. Majoritetens osäkerhetom vad man åstadkommer belyses kanske allra bäst av att majoriteten självskriver att man vill "stryka under vikten av au berörda myndigheter nogaföljer utfallet av den nya regeln". I delta ligger, tyckerjag, också enantydan om att man inte är säker på all den regel som man för fram är heltglasklar och enkel alt tillämpa. När det gäller omfärgning av fasader sopar tyvärr propositionen undanmöjligheten lill ett aktivt värn i områden med t. ex. speciella Förenklingari byggnadslagstiftningen m. Förenklingari byggnadslagstiftningen m. Tunga remissinstanser har gått emot förslaget. Det här är,enligt milt synsätt, en delfråga som definitivt hade mått bra av att få liggatill sig i det pågående utredningsarbetet och mogna tills förslaget om ny planoch bygglag skall behandlas, inte minst av stadsmiljöskäl. Jag vill frågautskottels talesman om det inte är litet besvärligt att motivera att man vidnybyggnad kan pröva fasadfärg men atl del sedan, när huset är klart, är frittfram för en fastighetsägare att måla om. Rättssäkerhetensätter vi ju alla högt. Möjligheter lill varierande tolkningar skall undvikas.Min fråga blir: Anser majoriteten att förslaget är godtagbart ur dessasynvinklar? Vi reservanter anser det inte. Då tänker jag på komplementbyggnader.Jag är nämligen helt övertygad om alt del på detta område kommer att bli mycketstora tolkningsbekymmer om lagförslaget antas. Delvore därför, som Jag ser det, mycket bra om majoriteten ville ge sin sy n påvad som ligger i de inle helt precisa avståndsbegreppen "i omedelbarnärhet av byggnaden" eller "helt nära stranden". Hur många meterär del fråga om? Vad betyder ordet "" i det härsammanhanget? Menar man sammanbyggnad? Då skall man skriva det. Hur nära är"helt nära stranden", och varifrån skall man egentligen börja räkna?Frågan är alltså också: Var börjar resp. slutar stranden? Svarenkan bli mycket belysande. Del skulle också vara intressant att t. ex. få höraledamoten av civilutskottet , som visserligen inte står bakombetänkandet men som genom sin yrkesverksamhet borde kunna ge många motiv förnödvändigheten av en klar och precis bygglagstiftning. Anser detnu föreslagna vara av sådan klass att det kan ge ett fullgott underlag för t.ex. en länsstyrelse att ha som utgångspunkt när man skall hanteraöverklaganden, som säkert kommer även på det här området? Vi finner inte del,herr talman, och därför ber jag att få yrka bifall till reservationen. (vpk): Jag kan i stort sett instämma i vad Per har sagt i sittinlägg beträffande förslagen om ändringar i byggnadsstadgan och i lagen ompåföljd och ingripande vid olovligt byggande m. m. Därav följer också alt jagyrkar bifall lill reservationen.