prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — varvsorterna som anger hur man skall kunna klarasysselsättningen och lösa de problem som finns där. I det sammanhanget vill vikraftigt understryka alt della gäller också underleverantörerna till varven.Sådana åtgärder måsle vidtas att de inte drabbas. Kommuner, fackligaorganisationer m. fl. har redovisat en hel rad tänkbara projekt som börutvärderas och prövas i den handlingsplan som vi kräver. Vi anser altregeringen själv måste la tag i de frågorna i stället för alt överlåta dem ätdet privata näringslivet. Regeringen måste visa handlingskraft och vilja atlskapa sysselsältning. Anställningsgaranlin är en fråga som har varil uppe tilldiskussion , och jag skulle också vilja beröra den litet. Vi har i arbetsmarknadsutskottet haft en hearing medledningen för Projekt 80. Jag måsle säga att det var intressant alt fä denkontakten. Vi har där också haft kontakt med det s. k. trygghetsrådet, som ärett organ mellan Privaltjänstemannakartellen och . Del har därvid framkommit att man anser alt P80-verksamheten har övervägande positiva drag oeh att den har inneburit storafördelar ur flera synpunkter. Verksamheten har inte varit sä rörlighetshämmande som mani vissa fall, även här i debatten, har velat göra gällande. Den har heller intevaril för dyr, om man lar hänsyn lill vad pengarna har använts till. Klart ärdärför-i varje fall ser jag det sä - atl Projekt 80 är intressant av mångaskäl. Jag anser atl projektet bör betraktas och utvärderas som enförsöksverksamhet när kriser inträffar i större företag. Jag utesluter inte kanske i fortsättningen kan använda samma metod därest vi fär kris i ettföretag av samma slorleksgrad som varven har haft tidigare. Av den anledningenär det utomordenlligl viktigt att fä en klar analys av hur verksamheten kommeratl se ut i fortsättningen. Någon sådan redovisning har emellertid inte givilsi propositionen. Regeringens uppfattning är atl denna verksamhet skall upphörai och med utgång. Vi beklagar att vi inle har kunnat få del av denredovisningen. Vi anser på socialdemokratiskt häll att av flera skäl,inte minst av utvärderingsskäl, bör fä en klar redovisning av projektet. Därförbör också den här verksamheten fullföljas ända tills varvens problem blivitlösta eller i varje fall något så när lösta. sade i sitt tidigare inlägg atl utskottetpåtalat alt man vill ha en redovisning, men han sade också att utskottet anseratt den här verksamheten kan fortsätta. Ja, del har utskottet visserligen sagt,men regeringens uppfattning är ju alt verksamheten skall upphöra i och med 1980års utgång. Del hade varit rejälare om utskottsmajoriteten sagt att den skallfortsätta t. v. eller åtminstone tills vi fält den utvärderad, så atl vi kundegripa oss an med frågorna. Enligt vår uppfattning bör regeringen fä i uppdragatt redovisa den utvärdering som del är fråga om här. skulle jag vilja säga att industriministern eltpar gånger har stått här och talat om fundamentala brister och tankeoreda ochallt vad det var för någonting. Efter inlägg i denna talarstolom propositionen, dess utformning och hanteringen av frågan i övrigt funderarman på var tankeoredan och de fundamentala bristerna finns någonstans. Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 164 Med detta, herr talman, ber jag atlfä yrka bifall lill de socialdemokratiska Torsdaeen den reservationerna som är fogade lill näringsutskottets betänkande. () replik: Vissa varvsfrågor Herr talman! Om barlast utskoltsbetänkandel bör han veta m. m. alt vi harföreslagit atl det skall göras en utvärdering av alla de förslag som har lämnats,bl. a. i motioner - även frän socialdemokratiskt häll -, från departementet,från kommun och från fackligt håll. Vi har sagl atl efterutvärderingen av dessa frågor bör regeringen lägga fram förslag till åtgärderför att klara den omställning som erfordras i Öresundsomrädel. anser atldetta förslag är bättre än förslaget i reservationen pä denna punkt. Reservationenär onödig - ett handlingsprogram skulle ju närmast försena handläggningenav dessa frågor. Vi menar atl vad utskotlsmajorilelen har skrivitinnebär en tillräcklig trygghet för att åtgärder kommer all vidtas som Det är inte som dessa åtgärder behövs,ulan det är senare, när verkningarna börjar ge sig lill känna. Den andra punkten som jag på en direkt uppmaning villkommentera gäller . I fråga om detta varv är vi överens iutskotten. Regeringen föreslår en hel rad åtgärder, bl. a. atl 75 miljoneranvisas för utveckling av plastteknologi. Utskottet har sagl attKariskronavarvel skall vara ett marint varv, och det har även sagts ipropositionen. Det förutsätter givetvis att varvet kan lägga en del avproduktionen på export - man har de förhoppningarna. Jag vill erinra om alt det nu har blivit svårare atl lösafrågan om den produktionen vid Kariskronavarvel sedan socialdemokraternaför någon vecka sedan röstade ned regeringens förslagom anslag till försvaret.Man bör kanske från socialdemokratiskt håll ta konsekvenserna av del när mandiskuterar denna fråga. Vi har fått utfästelser från försvarsutskottet - oeh viär eniga på den punkten - om lidigareläggning av en del reparationer avvedetlbålar. Dessutom har vi sagt atl 15 miljoner av varvsslödet skall kunnaanvändas för produktion vid . Vi tycker atl vi har löst dessa frågor på etl efteromständigheterna tillfredsställande sätt, och det finns ingen anledning förBernt alt komma med kritik på just den punkten. () replik: Både industriministern och om att vi har en bra sysselsättning och frågade varför vi skall behållavarven när vi kan skapa annan industriell sysselsättning i stället. Men om detnu är så enkelt alt skapa annan industriell sysselsättning oeh vi har en godkonjunktur , varför inte anvisa vägarna för hur delta skall gå till?Varför inte tala om hur ett program för detta skall se ut? Det borde nigöra i stället för atl i propositionen och utskottsbetankandet säga altKariskronavarvel exempelvis skall arbeta med militära beställningar ifortsättningen utan atl det finns pengar lill det. Om det är sä lätt att skapajobb som ni framställer del - gör del då] Men vihar den uppfattningen att det inte är så lätt. När vi har gått igenom regionalpolifiken ochsysselsättningsfrågorna har vi ~ cdaee d sett att konjunkturen ickealls är så fin som ni vill påstå. Det framgick också <; : : i gon av HugoBengtssons redovisning av arbetsmarknadssituationen i Lands- Vissa varvsfrågor, m. m. Jag vet atl har gjort en undersökningdär man har kommit fram till alt del finns vissa företag som vill anställaarbetskraft i Landskronaområdet och i . Jag vill emellertid påpeka all närdel gäller den undersökningen sä finns det för det första vissadubbelförningar. För det andra vet vi vad dessa undersökningar är värda när detverkligen är fråga om atl det skall anställas folk. Då passar helt enkelt intebitarna ihop, dvs. de arbetslösa i förhållande till de lediga platserna. Det äralltså inte så enkelt som ni vill framställa det. () replik: Jag vill fråga : Hur går detsocialdemokratiska handlingssättet ihop, när man ena veckan talar för atl manskall dra ner försvarsanslagen med miljarder och den andra driver en linje somgår ut pä att man kräver alt regeringen skall lägga beställningar viddet varv som regeringen skall ha ansvaret för? Jag begär ett svar på denfrågan. F. ö. vill jag säga att vi har lagt fram förslag om en radåtgärder när det gäller Kariskronavarvel, oeh vi har varil eniga om dem inomutskottet. Men är ändå inte nöjd med de förslag som framförts föratl lösa problemen där. Vad del gäller Oresundsvarvel är det ju somätgärderna behövs. Socialdemokraterna begär atl skall fatta beslut omett handlingsprogram, något som kanske tar att få fram. När mansedan har fått det handlingsprogrammet, så skall frågan gå elt varv lill, ochförst därefter skall man fatta beslul. Vi har sagt till regeringen: Kom igenmed åtgärderna enligt de förslag som är fastställda, och ta gärna fram nyaförslag till åtgärder! Lägg fram förslagen och i den takt somkrävs för atl vi med dem skall kunna möta de svårigheter som uppstår! Vi tycker också att det är viktigt att framhålla alt vi harföreslagit att man i samråd mellan näringslivet i ocharbetsmarknadsorganen, mellan facket och företagen, verkligen söker komma framtill de lösningar - gärna okonventionella sådana ~ som kan undanröja desvårigheter som talar om. Lösningarna kan gälla utbildningsfrågoroch annal, och de måsle till för atl man skall kunna motverka de problem somkan uppstå i en nedläggningsort. Vi tror alltså alt de förslag som utskoltsmajoriletentillstyrkt är tillräckliga och att de innehåller de åtgärder som är riktiga föratt man snabbt skall få till stånd en förbättring här. () replik: Självfallet är utskoltsbetänkandel betydligtbällre än den proposifion som vi fick i frågan. Det var också därför jag frågade hur det 89 Nr 164 kunde komma sig allindustriministern stod här och talade om fundamentala den '''' "'' tankeoreda. 5 iuni1980 Men man måste ändå ställa frågan:Om ni nu inle tycker alt det är bra som det är när det gäller sysselsättningsfrågorna och om del nu finns de Vissa varvsfrågor möjligheter att skapa sysselsättningosv. som ni talar om, då borde ju regeringen i så fall medatt man presenterar struklurplanen i propositionentala om hur sysselsättningsfrågorna skall lösas. Vi borde alltså ha fått ensysselsättningsplan med atl struklurplanen presenterades riksdagen.Det hade varit rimligt. har ni i utskottet rättat till del här, och det ärnaturligtvis bra. När det sedan gäller beställningar ärdet ändå så atl del hänvisas till atl varvet skall leva pä militärabeställningar men alt anslagen lill delta över huvud tagel inte finns med här.Att det sedan är så all den av regeringens riksdagsledamöter som känner tillunderlaget för det här förslaget inte hinner hit i lid för atl delta när dessafrågor beslutas, det är en annan sak. Sådant kan vi inte la hänsyn till, utandet får ni svara för själva. Men hade man verkligen menat någonling med del härförslaget, då skulle man ha sett till att anslaget funnits såatt kunde ha arbetat med de här beställningarna. Vi kände fördel första inte till att varvet skulle ha pengar ur det militära anslaget, oehför det andra har vi inte samma uppfattning om hur det militära anslaget överhuvud laget skall fördelas som partierna i regeringsställning har. Förutsättningarna för att kunna bereda arbeteät alla måste baseras på ett konkurrenskraftigt näringsliv. Vår ekonomiskaframtid beror på möjligheterna att göra oss gällande pä världsmarknaden.Innovationer och produktutveckling är av avgörande betydelse för det svenskanäringslivets förmåga att hävda sig i den internationella konkurrensen. De åtgärder som nu tar ställning lill måstesyfta till att minska de finansiella hindren för angelägna och oundvikligastrukturförändringar. Det måste bli fråga om omställningar vad gällerproduktionsinriktning, teknisk uppläggning och arbetsorganisation. Företagensuppgift i en marknadsekonomi är att tillgodose den efterfrågan av produktersom existerar i verkligheten. I sitt yttrande anför arbetsmarknadsutskottet att detfinns starka principiella skäl mot att statsmakterna för enstaka företag ellerbranscher utfärdar anställningsgarantier av det slag som socialdemokraternabegär i sin partimofion. Jag skall i det följande närmare kommentera vår syn pådetta. Statsmakternas finansiella engagemang i den svenskavarvsindustrin har varit unik både genom sin omfattning oeh genom sin utformning. Dessa satsningar har av både ekonomiska och andra skäl pä goda grunder ifrågasatts. Den nu föreslagna reduktionen av utgående stöd och därav följande nedskärning av varvskapaciteten är både nödvändig oeh rimlig. 90 Den i propositionen föreslagna nedskärningen av varvskapacitelen innebäratl de berörda varvens personalstyrka successivt skall reduceras. Nr 164 Industriministern har f. ö. uttalat att en förutsättning för alt depresenterade Torsdaeen den kalkylerna skall kunna hållas är alt personal successivt kan friställas utanatl c ; pj igen Svenska Varv åsamkas extra kostnader härför. Nedskärningar av detta slag medför självfalletpåfrestningar pä de berörda Vissa varvsfrågor regionernas arbetsmarknader.I samband med det senaste neddragningsbe- slutet framkomstor oro för att man inte skulle kunna lösa arbelskraftsfrågorna på ett socialtacceptabelt sätt. har emellertid varvsorternas arbetsmarknadgenomgått en klar förbättring. Utredningar visar atl expansiva och lönsamma företagföreträdesvis inom verkstadsindustrin har betydande svårigheler atl rekryteraarbetskraft. kan den anslällningsgaranli, knuten till varven, som denövertaliga personalen fick genom riksdagsbeslutet och delrelativt höga lönelägel ha inneburit alt många anställda fortsall sinanställning vid varven i stället för atl övergå till de arbetsgivare som kanerbjuda alternativ sysselsättning. Dessa synpunkter kommer senare all utvecklasvidare av rnin kollega i utskottet, . Jag hänvisar till denuppgiflsredovisning som han då kommer att göra. Hittillsvarande insatser har sålunda inneburit slorakostnader för samhället utan att någon positiv sysselsättningseffekt på långsikt har kunnat uppnäs. 1 stället har en naturlig omstrukturering avföretagsamheten från olönsam till lönsam produktion förhindrats ellerfördröjts. har de utställda anställningsgarantierna inneburitkostnader för statsverket pä sammanlagt 266 milj. kr. Del finns anledning alt stryka under vad ett enhälligtarbetsmarknadsutskott i annal sammanhang uttalade under fjolårets ,nämligen att del finns starka principiella skäl mot atl statsmakterna utfärdarsysselsättningsgarantier. Det gäller varven liksom andra branscher. I propositionen aviseras förslag rörandeytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder med anledning av de konsekvensersom nu föreliggande förslag och de beslut som kommer alt fattas här kanföranleda. Mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheter är del angeläget altdessa åtgärder utformas så all den planerade nedskärningen av antalet anställdaunderlättas. Då mycket talar för att arbetsmarknaden under perioden1980-1984 inom berörda områden kommer all kunna assimilera den förutseddaavgången frän varven saknas enligt vär mening skäl alt förnya eller förlängahittillsvarande anställningsgarantier. Socialdemokraterna vill ha en utvärdering av Projekt 80,vilket de även får. Vore det då inte logiskt, , att vänta medbeslut om fortsatta och utvidgade garantier till efter genomförd utvärdering avprojektet? Varför denna veklagan ? Man måste ha viss förståelse för alt de omfattandeinsatser som är aktuella i varvsregionerna för att bereda dem som friställs vid varven nya uppgifter kan sättas i fråga i de län som traditionellt har de största problemen, nämligen skogslänen. har f. ö. i sitt regionalpolitiska 91 Nr 164 betänkande nr 23 pekat pä de slora problemen främst i skogslänens I samband med beslutetrörande förlängning av det särskilda Torsdagenden & .js & & j. . .,Qon regionalpolitiska stödet tillvarvsregionerna gjorde f. ö. arbetsmarknadssty- relsenvissa uttalanden i frågan. o AMS framhöll därvid bl. a. atl ävenom näringslivet i varvsregionerna f. n. genomgåren omställning som medför stora problem på de lokala arbetsmarknaderna, ärändå förutsättningarna för atl finna alternativ sysselsältning väsentligtbättre än i de ordinarie stödområdena. I varvsorlerna finns bevisligen åtskilliga alternativajobb, som också påvisat tidigare i debatten. Hur många alternativhar de friställda i exempelvis bruksorterna i oeh haft då förorterna livsviktiga enheter försvunnit? Varför-jag släller frågan, BerntNilsson, och hoppas fä ett svar - skall garantier omfatta i meninte enheter i glesbygdskommuner? Om vi skall kunna höja produktionsförmågan i näringslivet,måste det också skapas förståelse för behovet av rörlighet på arbetsmarknaden.I dag anses en arbetstagare kunna göra anspråk på alt få stanna kvar pä sittjobb och sin ort alldeles oavsett företagels lönsamhet och oavsettstrukturförändringar i näringslivet. Man talar ibland vagt om att denföretagsekonomiska förlusten vid fortsatt drifl uppvägs av samhällsekonomiskavinster. Men vad som är företagsekonomiskt fel kan aldrig varasamhällsekonomiskt riktigt . Priset för den minskade rörligheten är ensämre produktivitetsutveckling och sämre möjligheter för industrin att anpassasig till nya förhållanden. I den mån särskilda insatser utöver gängsearbetsmarknadspolitiska åtgärder ändock bedöms behöva ifrågakomma förvarvsarbetare som lämnar sin anställning , ärdetangeläget alt dessa utformas så alt incitament atl byta anställning skapas,som reglerna inte ger de berörda varvsarbetarna bättre förmåner änvad anställda vid andra företag i situationer liknande varvens kan påräkna. Åtgärderna bör sålunda utformas så att de inte åsamkarstatsverket eller Svenska Varv större kostnader än vad som är oundgängligennödvändigt för att klara de sociala hänsyn som arbetsgivare har attiaktta. Detta bör vara en av utgångspunkterna för arbetet på den proposition omarbetsmarknadspolitiska insatser i varvsregionerna som aviserats lill hösten. Vid de framtida övervägandena om sysselsältningspolitiskainsatser får man, som arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande, motbakgrund härav "väga den omständigheten all anställningsgaranlin i vid vissa varv mot de invändningar av praktisk och principiell innebördsom kan riktas mot systemet". Emellertid betyder punktvis insatta stödinsatser i den nuaktuella varvsbranschen - liksom i alla branscher - stor risk för snedvridning av konkurrensen och att utslagningen av företag kan komma atl ske på annal håll än där insatserna har gjorts. Detta är frågor som har storregionalpolitisk betydelse. 92 De små privatägda varven har underliden för den totala varvskrisen haft De har inte begärt att få något statligtstöd. När de drabbats av den smiltoeffekl som utvecklingen för de statligastorvarven uppenbarligen har åstadkommil, har de påpekat för statsmakterna detangelägna i att dessa förelag behandlas så alt de även i framliden kan bevarasin konkurrenskraft. Del är orimligt om enheter ur den statligt subventioneradevarvskoncernen till sig överför arbeten som görs med lönsamhet på annalhåll. Vid flera av de mindre statliga varven har en avsevärd delav kapaciteten använts för tillverkning av sektioner för storvarven. När dennasysselsältning fallit bort, har den ofta ersatts med objekt på den marknad somtidigare dominerats av de privatägda mindre och medelstora varven. Och deltahar skett när efterfrågan på mindre tonnage har varil svag. Svenska Varv rörande Cilyvarvet iGöteborg, exempelvis, innebär att detta skall ändra inriktning från ettinternationellt reparalionsvarv fill elt konventionellt reparationsvarv medtyngdpunkt på den regionala marknaden. Även om sysselsättningen vid varvetkommer alt minskas från kan detta medföra en kraftig ökning av konkurrensen på denmarknad där varvet konkurrerar med de privata mindre oeh medelstora varven.Dessa driver en lönsam reparalionsrörelse och det är knappast troligt altCityvarvet med lönsamhet kan konkurrera om reparationer av det mindre tonnaget. Ytterligare exempel pä åtgärder som snedvriderkonkurrensen och orsakar indirekta följdverkningar inom andra regioner ärsjöfartsverkels beställning av elt nytt tjänstefartyg. Efter sedvanligtoffertförfarande har verket rekommenderat att beställningen läggs vidFalkenbergs , vilket ägs av i . Emellertidfrångick man den affärsmässiga prövningen och föreskrev att fartyget skullebyggas på annal häll och lill ett högre pris. Såväl de anställda somförelagsledningen vid Varv har på goda grunder reagerat kraftigtmot detta förfarande. Åtgärder av de slag som föreslås kan sålunda medföraatt problemen flyttas till andra utvecklingsbara företag. Det kan rörasig om mindre varv - oftast på mindre orter - som, vilket industriministerÅsling mycket riktigt påpekade tidigare i debatten , befinner sig i ensådan situation. De här åtgärderna kan också inteckna utrymmet för angelägnaregionalpoliiiska insatser som måsle göras för att stödja lönsamma projekt påandra orter, där sysselsättning och utveckling måste värnas. Vi kan inte bortsefrån dylika regionalpolitiska följdverkningar när så stor del av samhälletsresurser binds till den enorma insats som det selektiva varvsstödet innebär. Från såväl sysselsättnings- som regionalpolitiskautgångspunkter måste staten la pä sig ansvar för vad som sker i varvsfrågan.De förändringar som stödåtgärderna syftar lill fär inte genomföras på etl sättsom skapar problem i andra förelag, vilka kan klara sig utan samhälletsstöd. De synpunkter som majoriteten i arbetsmarknadsutskottetanför är därför värda att beaktas i uppläggningen av den fortsattavarvspolitiken. hörde vi från denna talarstol i denregionalpolitiska debatten ett slort antal socialdemokrater - ju om detta i Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 164 inledningen av sitt anförande - geen dyster beskrivning av sysselsättnings- TTrsdTtren den \äget pä många håll i landet. Dä frågar jag: Hur kan man ställaupp .inon bakom reservanternas milionrullningtill varven? Och inte nog med de Vissa varvsfrågor, m. m. enormaindustripolitiska stöden - dessutom införande av anställningsgaran ti? Hur kan socialdemokraterna frän oeh frän Värmlandvara med om della? Hur skall i , iVärmland, frän , från ochandra socialdemokrater i arbetsmarknadsutskotlel kunna förklara detta förhemmaopinionen - nämligen atl problemen i glesbygdskommunerna inte är värdaden generositet som socialdemokraterna visar varvsorterna? Och jag frågar : Vad är skälet till att manvill utfärda sysselsältningsgaranti för varvsarbetarna och inte för arbetarnapå bruksorterna, i skogslänen och pä andra orter som inte har samma tillgängtill differentierade arbetsmarknader som faktiskt kännetecknar varvsregionerna?Hur förklarar den prioriteringen för t. ex. en glasbruksarbetarefrån län eller en anställd vid Uddcomb? Jag ber att med det anförda få yrka bifall fill utskottetshemställan på samlliga punkter. () replik; Del är märkligt hur tvärsäkert både StenSvensson och Per uttalar sig och släller frågor när det gäller anställningsgarantin.Sten säger exempelvis att anställningsgarantin inle har gett någralångvariga jobb. Vad vet om det? När ledningen för Projekt 80besökte utskottet fick vi reda pä att man hade en omfattande utbildning-kompletteringsutbildning osv. Kan inte den utbildningen ha givit långvarigajobb? Alll talar för atl den utvärdering som vi har krävt - ettkrav som också utskottet sä småningom har anammat - är av nöden, alt vi bör fåreda på hur denna verksamhet har utfallit. Jag ser den i viss mån som enförsöksverksamhet, som måhända kan bedrivas även i fortsättningen när det pästörre arbetsplatser blir många friställningar pä en enda gång. Varför kunde anställningsgaranli ges vid i Malmöoch inte i glesbygden? Man måste ju koncentrera denna garanti lill just deslora arbetsplatserna. När vi fick anställningsgaranli var motiveringen alt såmånga människor som fick de här sysselsättningsproblemen var koncentrerade påetl och samma ställe. Men, som sagt, utvärderingen fär väl sedan visa vad delhela innebär. Del är inle så atl denna verksamhet varitrörlighetshämmande, som man här velat göra gällande. Sedan ärdet så, , att det inte bara är Svenska Varv som har fält delhär stödet. Det har kanske inte alltid givils i samma form. Oskarshamnsvarvetpå sin tid hade problem gjordes omfattande insatser, 94 även om del inte skedde i form avanställningsgaranli. De faclo innebar ju de insatser som då gjordes ungefär samma sak. Jagtror inte atl det kan vara fråga om nägon snedvridningav konkurrensen därför att man ger anställningsgaranti. Därför menar jag alt vibör få den utvärdering som vi här begär. Först därefter kan vi börja diskuteraoch resonera kring dessa frågor. () rephk: Anställningsgaranlin läggs, ,ovanpå de enorma industripolitiska stödåtgärderna. Kritiken mot socialdemokraternas generositet är ingenisolerad företeelse. Tvärtom är den vida utbredd även inom socialdemokratinsegna led. Ni kan inte vara omedvetna om den interna kritiken. Det är inle baraden förre socialdemokratiske kommunikationsministern som harskrivit brev lill .