prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Man talar om ytterligare konkretisering men ger ändåinte klart uttryck för i vilka termer den skulle ske. Vad är konkretisering ominte det som återges pä s. 59 i propositionen? Där heter det: "För väghållningen, såväl drift- sombyggnadsverksamheten, gäller därför följande målsättning: - antalet olyckorskall minskas på mest effektiva sätt, - det i vägarnainvesterade kapitalet får inte förstöras, - restiden förmänniskor som har låg tillgänglighet till arbete och service skall minskas, - reshastighetenmellan olika regioner i landet skall utjämnas," osv. Närsocialdemokraterna talar om ytteriigare konkretisering tror jag att de sitterkvar i ett tidigare talesätt och inte har uppfattat vad som verkligen står här. När det gäller anslagets nivå bör vi väl ändå i sanningensnamn notera att driftanslaget ligger bättre till än byggandeanslag och andraanslag på område. Det innebär en viljeinriktning att ge ett så stortanslag att kapitalförstöring förhindras. Jag är inte kapabel att lova att det med det nuvarandeanslaget inte kommer att ske fortsatt kapitalförstöring. Men det är ändå ingensom kan påvisa att driftanslaget är så lågt att kapitalförstöringen kommer attfortsätta. Snarare är det så att man inte kan ta igen eftersläpningen fråntidigare. KURTHUGOSSON (s) replik: Eftersom erinrade om vadvägverkets ledning framförde i trafikutskottet kan jag påminna omatt vi blev upplysta om att det ackumulerade underskottet på driftsidan är1,5-1,. Den anslagstilldelning som föreslås i åretsbudgetproposition på driftsidan innebär att av det driftunderhållsom räknat med kan bli tillgodosett. Eftersom citerade generaldirektör jag också göra det. I ett särskilt avsnitt i föredraget som hette"Risk för kapitalförstöring" sade han: "I samband med vår femårsplanering för driften har vikunnat konstatera att vi har en oroväckande stor differens mellan de medel somerfordras för att vi skall kunna hålla vägarna fortlöpande i tillfredsställandeskick och de medel som ställs till vårt förfogande. Det finns alltså risk föratt den pågående kapitalförstöringen accelererar, om inte detta förhållanderättas till." Vidare: "På kort sikt är nog faran förkapitalförstöring inte så besvärande, men den korta sikten går snabbt över ilång sikt och därför är vi allvarligt bekymrade för att vi i det framlagdabudgetförslaget på grund av det statsfinansiella läget inte kunnat få gehör förvårt medelsförslag till vägdriften för att minska riskerna förkapitalförstöring." Detta är bakgrunden till att vi kräver attriksdagen skall få ta ställning till ett konkretiserat vägpolitiskt program, såatt vi kan avgöra, i hur stor utsträckning vi uppfyller de mål som vi böruppfylla för att slå vakt om vårt vägkapital. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet ROLFSELLGREN (fp) replik: För att börja med det sista - önskemålet om en konkretisering av väghållningen - förefaller det som omhan menade att i konkreta belopp skall ange de framtida ramarna förvad som skall gå till . Antag då, , att vi måste göra detinom alla andra samhällssektorer också utan någon avvägning sinsemellan! Varhamnade då samhällsekonomin i det avseendet? Eller skall vägväsendet ochkommunikationsområdet vara det enda området i samhället som inte är med iavvägningen av de medel som samhället har att fördela till olika nyttigheter?Svara på den frågan, ! Sedan några ord när det gäller kapitalförstöringen! Det ärfrågor som har förbryllat mig något. I årets budgetproposition anmäls att detfinns ett ackumulerat behov på för att hävakapitalförstöringen på våra vägar. Går man tillbaka och ser påproposifionen 1977/78 kommer man fram till en redovisad eftersläpning på 2,3miljarder kronor. Det har, herr talman, förekommit olika siffror för dennakapitalförstöring och eftersläpning av vägunderhållet som gör mig en aningförbryllad. Jag noterar dock med viss tillfredsställelse att de belopp somredovisas i årets budgetproposition är lägre än i tidigare budgetpropositioner,och det är dock någonting att vara nöjd över. Anslag ull vägväsendet och trafiksäkerhet Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Jag får först be om ursäkt för att jag komför sent. Debatten kom en aning hastigt på, så jag fick höra i högtalaren hade kommit så långt. Jag skall inte hålla något längre anförande. Jag kankonstatera att oenigheten i sak är förhållandevis begränsad om den än i ord kanvara stor. När det gäller anslagsförslag t. ex. är det ju inte så mycket somskiljer partierna åt här i . .När man har ett kärvt budgetläge gäller det att tillseatt man underhåller det man har i stället för att ge sig på nya investeringar.Det här budgetförslaget bygger också på den principen. Jag håller helt ochhållet ined när han säger att man inte kan göra somsocialdemokraterna vill - undanta vägväsendet från den allmänna prioriteringenoch lyfta upp det på en särskild piedestal. Jag vet egentligen inte heller omdet är vad socialdemokraterna avsett. Jag förmodar att det inte är det. Vad detän är ni har avsett, så blir det väldigt dyrt - det kan jag konstatera. Man kan alltid citera vad generaldirektörer ellerförvaltningschefer sagt i petita - det är mycket bra om man vill tala för högreanslag. De har lärt sig att argumentera för mycket höga anslag ochutmåla vilka oändliga syndafall som drabbar oss om inte just derasanslagsönskemål tillgodoses. Det är en gammal tradition hosförvaltningscheferna. Genom alla de budgeter jag har behandlat har jag lärt migatt läsa litet grand mellan raderna. Av de kontakter jag haft med harjag förstått att man med tanke på det budgetläge vi nu har inte är direktmissbelåten. Jag vill också gärna berätta att generaldirektören för sadetill mig alldeles efter det att jag tillträtt: Kom ihåg en sak - det viktigastejust nu är trots allt att vi klarar underhållet och inte att vi bygger såmycket nytt. Så är också budgetförslaget upplagt. Såvitt jag förstår ärenigheten om detta i kammaren ganska stor. Jag har en viss förståelse för tanken att man skulle kunnaanvända en del AMS-medel för vägbyggen. Jag tycker det är en bra idé i och försig. Jag tror att vi är rätt överens även här. och jag är i varjefall på det klara med att vi under resans gång skall se om man inte kan anslåmedel från sysselsättningsanslaget till vägväsendet. Jag tror att det kommeratt ske. tog upp frågan om trafiksäkerhetsverket.Det är klart att det alltid är lätt att föreslå ytteriigare miljoner till ettså angeläget ändamål. Vilket förslag som än hade kommit frånutskottsmajoriteten är det lätt för en reservant att föreslå ytterligare 1miljon till detta särskilt angelägna ändamål. Men det är inte så mycket man kangöra om man har en begränsad tillgång pä medel - och det har vi i hög grad. Jagunderlåter aldrig att säga att då vi har 150 miljarder i inkomster och kostarpå oss 205 miljarder i utgifter är vartenda öre som någonstans kan sparas tillnytta för . Enligtherr - som höll sitt anförande innan jag hann in i kammaren,jag hörde det bara som hastigast i högtalaren - har jag i någotpressmeddelande, jag vet inte vilket, uttalat mig negativt om kollektivtrafiken.Jag utesluter inte att det i något pressmeddelande kan stå en felaktigmotivering, men det viktigaste politiska kollegor emellan är ju inte att hakaupp sig pä vad som någonstans står i en eller annan formulering-jag vet alltsåinte ens hur denna formulering är - utan att känna till det verkliga syftet medoch ändamålet bakom vad resp. personer står för. Även jag anser att anslagen till cykel- ochkollektivtrafik ingalunda är stora. Men vi skall vara på det klara med att det,erfarenhetsmässigt, alltid dröjer innan förvaltningar, myndigheter ochkommuner hinner få fram förslag som kräver medel från anslagen. Det gällersärskilt på cykelområdet. I antog vi en cykelplan och anslogför jag tror 5 milj. kr. Det visade sig attgatukontoret inte hade objekt framme så att dessa medel kunde förbrukas. Bådenär det gäller kollektivtrafik och i fråga om cyklism dröjer det alltså ettantal år innan kommunerna har förslag framme som är realiserbara och vettiga. Därtill kommer att det är en chimär att tro att det baraär de medel som utgår i form av bidrag till cykelleder som gynnar cyklismen.Vid varje nytt vägbygge i landet finns medel för cykeltrafiken inbegripna i dettotala beloppet. Ta exempelvis förslaget till ny Tjörnbro - ett av skälen tillatt den blir betydligt dyrare än den tidigare är att bron blir bredare för attkunna bereda oskyddade trafikanter, dvs. gång- och cykeltrafikanter, utrymme.Där finns alltså stora summor avdelade för cykeltrafik - och det gör det numeravid varje motsvarande bygge här i landet. För att inte uttalande skall stå oemotsagtvill jag säga följande. I den energikris och den situation som vi över huvudtaget befinner oss i här i landet är kollektivtrafiken värdefull och viktig,utifrån alla tänkbara aspekter. Lågprissatsningarna på både tåg och flyg ärtecken på detta, och dessa satsningar fortsätter. När det gäller de stora tätorterna har vi från regeringenssida bett transportrådets chef att för samordna olika grepp för attvi bättre skall kunna utnyttja den befintliga apparaten. Till politikerna iGöteborgs-och har jag sagt att vi från statens sida är beredda attta motsvarande grepp för dem, om de anser det behövligt. Så om det nu stårnågot olyckligt i något pressmeddelande - jag vet alltså inte i vilket - kanjag bara uppmana : Ha förtröstan! Jag tycker kollektivtrafiken ärutomordentligt värdefull. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. KURTHUGOSSON (s) replik: Jag vill bara göra ett par korta kommentarer med anledning avkommunikationsministerns inlägg. Jag vill på intet sätt vara företrädare för enuppfattning som skulle innebära Nr 115 att vägväsendet skulle avskiljas frånövriga delar av samhällslivet. Onsdaeen den socialdemokraterna har i sina motioner inte hävdat denna uppfattning.Vi O anril1980 inom ramen för de anvisade medlenföreslagit en omfördelning av resursernafrån byggande i AMS regi till ökade driftanslag till . Anslag till väevä- ' '' °'' ' utgångspunkten att det i ett statsfinansiellt sendet ochtrafik- besvärligt läge äi viktigt att slå vakt om det vägkapital som vihar. säkerhet farligaste man kan ge sig in på närekonomin är dålig är att låta det kapital man har raseras. Det är bakgrunden till att vi har föreslagit denna Jag noterar med stor tillfredsställelse attkommunikationsministern har förståelse för en sådan här förändring.Kommunikationsministern avviker därmed positivt från de talesmän som tidigareyttrat sig i debatten . Vi har föreslagit 20 milj. kr. extra till vägväsendet försatsningar på kollektivtrafiken. Men har vi i andra motionerföreslagit motsvarande besparingar. T. ex. på område föreslår vien besparing på bortåt 200 milj. kr. Vi har alltså inte ökat på underskottet ibudgeten. Vi tycker att det är beklagligt att rnan inte har kunnat göra denna,som vi tycker, låga satsning på kollektivtrafiken. Det som föranledde mig att tidigare i debatten säga kan uppfatta kommunikationsministern som negativ till kollektivtrafiken varen intervju med kommunikationsministern i tidskriften . "Nej,nya statsbidrag till kollektivtrafiken kan vi inte räkna med.--------------------- Över huvud taget kan den offentliga sektorn inte få ökasom . Samhället orkar inte med fler kostnadsökningar." Det var detta som skrämde mig litet grand. Jag menar attdet av miljöskäl och av energipolitiska skäl är viktigt att vi gör ökadesatsningar på kollektivtrafiken i våra stora tätorter. Det var glädjande med uttalandet att de kommuner som harprojekt skall kunna få medel till dem. Jag vet att kommunikationsministernvarit föremål för en uppvaktning som gällde ökad satsning på utveckling av ettkollektivtrafiksystem i i samarbete med . I det sammanhangethyste inte kommunikationsministern något som helst intresse för att diskuteramed de representanter som var uppe hos honom. Jag vill också gärna säga att det inte är så mycket somskiljer oss åt, men från socialdemokratisk sida menar vi att vi skall följa deriksdagsbeslut vi fattade för och se till att styra debegränsade resurser vi har för att underhålla det vägkapital som finns. () replik: När det gäller anslagen tilltrafiksäkerhetsverkets informa tionsverksamhet är det i och för sig små pengar i ett statsfinansiellt perspektiv. Ett par kan i det sammanhanget inte vara så mycket. Men för just trafiksäkerhetsverket och den utåtriktade verksamhet man där behöver föra betyder dessa pengar väldigt mycket. Vi har kunnat 72 konstatera att hardet skett prutningar just på detta konto. Om man tarhänsyn till prisändringar som skett finner rnan att anslaget numera är mindreän det var tidigare. Vi har kunnat glädja oss åt en trafikolyckstrend som pekatnedåt, och jag tror att man med stor säkerhet kan säga att det beror på detarbete som tidigare nedlagts. Om informationsverksamheten trappas ned kommer åandra sidan olyckstalet att trappas upp. Därför anser vi att det är ytterstallvarligt när pengarna inte räcker till och man får avbryta kampanjer ellerinte ens kan sätta i gång planerade kampanjer, som man vet kan hjälpa till attförbättra statistiken. Man måste på olika sätt få förståelse för de trafiksäkerhetsåtgärderman vill genomföra, och då får man gå fram kampanjvägen med annonser,broschyrer osv., och det är det som kostar pengar. Låt mig som ett tillägg till vad jag sagt ta ettexempel på att pengarna inte har räckt till för trafiksäkerhetsverket. Detgäller de mycket positiva effekterna av hastighetsbegränsningen . Olyckstalet blev lägre på de vägar där hastigheten sänktesfrån . Det gick bra för den dåvarande regeringen attgenomföra sänkning av hastigheten , men det berodde på attenergidebatten var så intensiv. Regeringen kunde motivera åtgärden med att detvar nödvändigt att spara bensin, och då var folk med på att man skulle sänkahastigheten. Men när sedan trafiksäkerhetsverket försökte föra ut atthastighetssänkningen hade medfört att vi sparat kanske ettfemtiotal människoliv, då talades det inte mycket om detta i tidningarna, utanman koncentrerade informationen kring att vi hade sparat ett par procentbensin. Det var det som var intressant; människoliv spelade ingen större roll. Det här är ytterligare ett exempel på en information somtrafiksäkerhetsverket borde få medel till. Man skulle alltså kunna tala om förfolk att hastighetsbegränsningar är någonting som spar liv och som ökartrafiksäkerheten. Åtskilligt mer än de 2 miljoner som vi harbegärt kunde göra nytta i sådana här sammanhang, och det är med beklagande viser att det totala anslaget för trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhetminskar i årets budgetproposition. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Det är naturligtvis som , att 2 miljoner inte är mycket orn rnan ser fill hela budgeten. Men varjemiljon läggs till en annan, och då blir det 55 miljarder för mycket irelation till inkomsterna. För inte länge sedan hade jag en diskussion här i kammarenmed tredje vice talmannen , som tyckte atttrafiksäkerhetsverket hade en väl påkostad och inte i alla delar så smakliginformation - def gällde en stort upplagd och mycket fin broschyr. ärdebatten annorlunda: nu tycker man att verket får för litet pengar. Men liksomför så många andra finns def säkert skäl också för statliga verk ochmyndigheter att överväga om det man trycker upp är så effektivt och når ut tilldem som avses. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet detta inteminst med tanke på att trafiksäkerhetsverket har fyra fem gånger så storaanslag för information som exempelvis NTF. Inom NTF finns ju ett stort antalfrivilliga som arbetar mycket bra med frafiksäkerhefsfrågor. Om vi nu hade tvåfriska miljoner att disponera, då är det möjligt att vi borde diskutera om defär just på trafiksäkerhefsverkets informationssida man skulle lägga dessa tvåmiljoner. Jag är inte alldeles säker på att jag skulle göra det, om jag fickvälja. Om jag hade två miljoner kanske jag skulle lägga en miljon påtrafiksäkerhetsverket och en på NTF för att få en stor, akfiv frivilliginsats,där man exempelvis talade om att fartbegränsningarna är viktiga för att räddaliv. Det är alltså inte alltid så säkert att nian når den bästa effekten genomden statliga informationen, med de fördelar och begränsningar som dennaturligen har. Det kan mycket väl tänkas att man skulle kunna nå enmotsvarande eller bättre effekt genom att ge NTF ett specialanslag för en sådankampanj. Men harvi tyvärr infe de har medlen, så därför kan vi inte göra såmycket åt detta . är en härlig kombattant att diskutera med -def blir allfid litet liv i debatten när han deltar. Och harganska ofta rätt, men ibland tycker jag att han tar i väl härf. Jag håller medhonom om att det är viktigt att man i ett läge där man har ont om pengar infelåter befintligt kapital raseras. När man har ont om pengar skall man användamedlen så att man minskar framtida driftkostnader. Därför tycker jag att detligger en hel del i att man skulle kunna använda en del av AMS-medlen för ettökat underhåll. Jag vill tillägga att och jag är överens om att manskall försöka styra AMS-medlen så att man i görligaste mån tillser att deanvänds pä ett sådant sätt att vi bevarar det kapital vi lagt ner. Även omdetta infe tas upp i ett formellt riksdagsbeslut - vilket av andra skäl kanvara mindre lyckligt - så är det i varje fall min mening att sträva efter attarbeta med en sådan inriktning, 20 miljoner mer till kollektivtrafiken, det låter sig jusägas. Men man kan inte spara in till def genom att dra bort 200 miljoner frånteleverket, för om man börjar använda sig av ökade driftbidrag och görbesparingar genom att dra bort räntabla investeringar- def är ju det enda somriksdagen beslutar om när det gäller - biter rnan sig i svansenefter ett antal är. Vartenda öre får och har fått skall nämligenförräntas, medan däremot driffbidrag infe precis är någonting räntabelt. Deligger där som utgift liksom en stadig kloss för evärdlig fid - vi vet ju allahur det är att dra in driftbidrag som en gång är givna. har rätt i det han sade om Volvos besök hosmig, då de ville ha pengar. Vi har inte några pengar att ge, men det finns möjlighetatt inom befintliga ramar omfördela forskningsanslag och sådant. Där kan Volvokomma in i bilden, och det är de medlen vi skall använda. Det gäller över huvudtaget att på ett bättre sätt än använda våra resurser även när detgäller kollektivtrafiken i våra stora tätorter. Jag har fått framställningarfrån om bidrag. Aldrig i livet, har jag sagt, skallvi ge bidrag till , eftersom ar den störstatätorten med de flesta trafikanterna. Jag vill inför gärna upprepa attExpressens intervju är helt och hållet korrekt. Det skall inte till några nya Nr 115 bidragtill exempelvis när def gäller kollektivtra- Onsdaeen den fiken,med det i särklass bästa skattunderlagef i landet och g gpi-jl 1980 med de isärklass lägsta taxorna i landet i fråga om kollektivtrafik. Jag skulle vilja säga att om det behövs nya bidrag gäller def i varje Anslås till väevä- fall inte de stora tätorterna, där man har ett bra skatteunderlag. Beträffande tunnelbanan anser jag att man genom att styraarbetsfiderna säkerhet och öka den nuvarande maximikvarten i till enhalvtimme eller tre kvart fär en betydligt bättre räntabilitet på redan nedlagtkapital utan ett öres ytterligare kostnad, vare sig för investering ellerdrift. På så sätt kan vi få ett högre och bekvämare utnyttjande av det befintligapendel- och funnelbane-systemet. Def är på def sättet vi måste arbeta i det härlandet. Vi måste alltså styra arbetstiderna. Här har vi tagit ett grepp, och viär, som sagt, beredda att göra likadant när det gäller och , omdet finns intresse inom dessa två tätortsområden. Till slut vill jag säga att jag står för vad jag sade iden där intervjun, . Vi kan inte betala ut några nya statsbidragutöver dem som redan finns. Däremot, det skall man allfid vara öppen för, måsteman kunna omfördela inom de givna ramarna och bättre utnyttja anslagen. Mennågra nya statsbidrag utöver dem som finns har vi verkligen inte råd med. Jag står också till för åsikten att denoffentliga sektorn inte får öka mer. All ekonomisk expertis i vårt land, jämvälden expertis som utomlands ser på vårt lands situation, är överens om att vadSverige behöver är att minska den offentliga sektorn och låta den privatasektorn öka, så att kan konkurrera med utlandet och exportera mer.Frånsett detta vill jag upprepa att vi har i inkomster och205 miljarder kronor i utgifter. Ett bättre argument för att inte öka denoffentliga sektorn mera har jag svårt att finna. () replik: Kommunikafionsministern gjorde i börjanjämförelser mellan NTF och trafiksäkerhetsverket. Om det fanns pengar var haninfe så övertygad om huruvida def var NTF eller trafiksäkerhetsverket somskulle ha dem. Pä ett socialdemokratiskt initiativ i utskottet fickNTF mer pengar än vad som föreslogs i det årets budgetproposition. Skall NTF eller trafiksäkerhetsverket ha pengarna, frågadealltså kommunikationsministern. Han undrade om de skulle ha en miljon vardera.Av det talet lät det som om kommunikationsministern skulle vara villig att fafram 2 milj. kr. Så är tyvärr inte fallet. Socialdemokraternas krav på 2 milj.kr. har inte rönt någon förståelse, men ändrar kommunikationsministernuppfattning och vill påverka de borgerliga ledamöterna här i kammaren attbifalla vår reservation tycker jag def är bra. kan säkertnyttiggöra den anslagsökningen. De kampanjer som trafiksäkerhefsverket har haft har ocksågett positiva resultat. Man kan påvisa att människoliv har räddats och att antalet skador har minskat. Vi är rädda för att dessa kampanjer inte skall kunna fortsätta 75 Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Därför har vi krävt ytterligare medel. Vaddef rör sig om, herr kommunikationsminister, är 2 milj. kr. för att räddaytterligare människoliv. () replik: Jag vill gärna börja med att återgäldakommunikationsministerns vänliga ord. Jag tycker att det är trevligt attdebattera med kommunikationsministern - def är friska tag. Beträffande driffbidrag kontra investeringsbidrag vill jagbara säga att jag tog detta som exempel på besparingar som vi har föreslagit.Socialdemokraterna har föreslagit en minskning av försvarsanslaget pådriftbudgeten med över 400 milj. kr., och inom denna ram ryms de här tvåmiljonerna till kollektivtrafiken mycket väl. Jag har förståelse för attkommunikationsministern måste vara ytterst restriktiv i det statsfinansiellaläge som råder och att han måste vara restriktiv i sina uttalanden när detgäller att förespegla nya statsbidrag till olika saker. har emellertidriksdagen med mycket bred majoritet fattat ett beslut omatt regeringen skall förelägga förslag fill ökad satsning påkollektivtrafiken med utgångspunkt i KOLT:s förslag. Vi anser att vårt förslagtill omdisponering av 2 milj. kr. skulle vara ett första steg. Jag tycker att skall ta ett samtal med sinregeringskollega , som i debatten , när vi diskuterade den härfrågan, yttrade bl. a. följande: "I vår partimotion skrev vi att propositionensavsnitt om kollektivtrafik i tätort var utmanande. Det enda man föreslog varegentligen att bidrag till tunnelbaneutbyggnad skulle tas bort.Därmed bröt man den uppläggning av propositionen som trepartiregeringenfaktiskt var överens om.---- Våraförslagom att de statliga bidragen skall vara neutrala till olika slagskollektivtrafikanläggningar innebär att även bussgator, terminaler ochspårbunden trafik med korsningar i samma plan skall kunna bli bidragsberättigade.Här finns ett stort uppdämt behov av nya regler som följerkollektivtrafikutredningens förslag." Detta yttrade moderata samlingspartiets talesman i dentrafikpolitiska debatten . Och en bred riksdagsmajoritethemställde hos regeringen att få förslag i den har riktningen. Det är därför vifrån socialdemokratiskt håll beklagar att moderata samlingspartiet har ändrat uppfattningfrån till . Det är riktigt som säger att vii dag tecknar - det är tyskarnainvaderade och .