prot · G30945 · 1979-12-31 00:00:00 — Energifrågorna anses av de flesta tillhöra vår tids allra störstafrågor. Diskussionen om kärnkraftens vara eller inte vara har pä ett utmärktsätt ställt framlidsfrågorna i förgrunden. En bred folkopinion utvecklas nu moten marsch in i ett av väridens mest omfatlande kärnkraflsprogram. haralltid legat väl framme i energiteknik, och vi har tidigt vunnit elkraft urvåra älvar. Vi har tidigt elektrifierat landet och löst distributionen avelkraft, vilket än pä sina håll i världen är ett stort hinder förutvinnande av elkraft ur t. ex. vatten. Vihar också haft och har inom landet ett stort kunnande i vad gällerenergiproduktion, och del företag som är inblandat i detta ärende, ASEA, hari varje fall under vår industriella uppgångsperiod efter kriget haftvärldsrykte. Medan man ännu trodde blint på kärnkraftensmöjligheter alt försörja oss med billig energi och innan någon ensnämnde alt del fanns svåra avfallsfrågor förenade med kärnkraften, ingicks eltkonsortialavtal mellan staten och ASEA om samarbete på reaktor- ochbränsleomrädet, innebärande alt man tillskapade Asea-Atom. Nuär det alltså dags alt förnya avtalet. Och trots alt halva befolkningen är motkärnkraft och vill avveckla den helt, medan den andra halvan talar om en bortreparentes för kärnkraften någonstans vid tolv aggregat, innebär det föreslagnaavtalet ingen rejäl ny satsning för Asea-Atom. Tvärtom säger man att för attföretaget skall kunna börja arbeta inom områden utanför kärnkraften måstestyrelsen vara helt enig. Detta skulle bli ett unikt förhållande, som alltsåinnebär att en enda person kan sälla stopp för en utveckling som, om man skalltro vad som sägs i energidebatten, praktiskt taget alla - oavsett om de är ja-eller nej-anhängare - anser är nödvändig. Del är alllsä fråga om en utvecklingav alternativen. Detta är helt fantastiskt. Delenergikunnande som jag nämnde finns inom ASEA och Asea-Atom måste nu ställas isamhällets tjänst för att tillsammans med kunnande inom andra områden -jagtänker t. ex. pä folk som kan vindteknik utifrån sina flygtekniska kunskaperetc. - skapa möjligheter för oss atl nå de alternativ som det talas om. Och jagpoängterar atl det inte bara är nej-sidan som talar om alternativ, utan del görman också från det andra hållet. Sysselsättningenvid Asea-Atom är ständigt på tapeten hemma i , där förmodligen enav mest kärnkraflsvänliga tidningar inte missar chansen aU ständigttala om hur illa det skall gä för teknikerna vid Asea-Atom, om vi avvecklarkärnkraften. Aldrig har man haft så slora bekymmer för så få, skulle man kunnasäga för att travestera en känd politiker. Sysselsättningen där kan ju interäddas genom atl man låser fast Asea-Atom vid kärnkraften, som ändå inte harnågon egentlig framtid. Hur gärna förespråkarna än vill atl man skall bygga ut,så måste de inse atl det i är i stort setl färdigbyggt. Och i utlandetstår man inte precis i kö för att köpa nya reaktorer. T. o. m. i del land som idel socialistiska blocket är ledande när del gäller kärnteknologi, civs.Sovjetunionen, har del nu salts i gång en debatt, där man så svagt har börjatifrågasätta kärnkraften och om det verkligen är vettigt all för framtiden satsapä den. Denenda vettiga lösningen för Asea-Atom är all ell nyu konsortialavtal tecknas sominnehåller besked om samarbete inom atomleknologin bara så långt alt man kanklara underhåll och säkerhet vid de sex eller tolv reaktorer som det föröverskådlig framtid är fråga om i . Därutöver måste man sältai gång med en rejäl satsning på alternativen. Och kan man ju inte ha ettavtal med en skrivning som säger alt denna satsning bara kan göras om ingen istyrelsen inlägger sitt veto. Del är Ju i princip innebörden i atl alla skallvara eniga - inte en enda får vara emot - för atl man skall satsa påalternativen. Detta är elt onödigt hinder, om man menar allvar med det bortreparentestecknel och med atl man skall satsa på alternativ utveckling. Nej,bästa riksdagsledamöter - ni som eventuellt sitter på era rum och lyssnar pådetta: hela delta avtal andas en helt annan politik än den som diskuterasute bland folk och bland politiker i allmänhet. Jagär starkt oroad över atl avsikten med denna proposition, som lades fram avfolkpartiregeringen, egentligen inte alls var atl sälta det bortre parentestecknet,som det nu diskuteras om i de båda alternativen inför omröstningen.Avtalsförslagel har inte den inriktningen, utan vi kan i slället befara attregeringen vill hålla Asea-Atom fast vid atomtekniken så länge alt företagelskall hinna få fram och marknadsföra bl. a. de små tätortsreaktorer som avnågon anledning kallas för Secure. Det är alldeles klart all Asea-Atom självtarbetar efter den linjen. fick ledamöterna i kommunfullmäktigeen mycket elegant broschyr med information om Secure, trots allSecurereakiorerna inte alls finns med i dagens energidebatt eller i de förslagsom har förts fram när det gäller folkomröstningen. Dessa reaktorerhar över huvud laget inte diskuterats vid energidebatten, ulan de förs fram avAsea-Atom. Detta konsortialavtal måste skrivas om. Propositionen måsle avslås, ochriksdagen bör besluta om en successiv avveckling av Asea-Atoms verksamhet inomkärnenergiområdet. Del måsle skrivas elt nytt avtal som ger möjlighet lillomfattande ulveckling inom andra områden av energiproduktionen. Då räddar manverksamheten vid Asea-Atom - inte annars. Jag yrkarbifall lill molionen nr 91. Det är mycket positivt att Asea-Atom nu enligt ulskoUels hemställan gesmöjlighet aU verka utanför det kärntekniska området. Därmed kan den stora kunskapoch den speciella kompelens som finns inom Asea-Atom även nyttiggörasoch utvecklas. De anställda ges därigenom en möjlighet till tryggad anställningoch ett meningsfyllt arbete. Sakförhållandet är ju ändå det, au oavsett om detinom blir en avveckling av de sex kärnreaktorer som är i drift ellerom parentestecknet sätts efter tolv reaktorer, så är kvarvarande arbete förAsea-Atom inom det kärntekniska området myckel begränsat. Iavvecklingsalternativet kommer kravet på och behovet av allernaliv energi aU geAsea-Atom en omedelbar och långsiktig chans till tryggad sysselsättning. Jagvill påpeka aU jag inte syftar på tillverkning av komponenter till koleldadekondenskraftverk. En storsatsning på kolkraft skulle bli precis samma felinvesteringsom kärnkraften; det är med inhemska förnyelsebara energikällor som bas som vimåste forma morgondagens energiproduktion. Övergångsmässigl måsle vi bl. a.salsa hårt på värmepumpar, hushållning och äteranvändande av energi. Inom dettaområde finns mycket avancerad värmeteknik, som kräver de kunskaper och denspeciella kompetens som finns hos Asea-Atom. Jagkonstaterar med tillfredsställelse att utskottet har tolkat det nyakonsortialavialel sä, atl det inte utgör något hinder för en förändring avAsea-Atoms verksamhet enligt de riktlinjer som redovisats i centernsenergimotion 1978/79:2406. Det är ocksä positivt attdel, enligt utskottets skrivning, inte föreligger någonvetorätt för enskild styrelseledamot - det är parterna som skall vara överens -vad gäller beslut om upplagande av verksamhei utanför det kärntekniska området. skrivning har min moiion, trots avstyrkandet, blivit mycket positivtbehandlad. Med anledning av det vill jag, herr talman, avslutningsvis yrkabifall lill utskottets hemställan. iHallstahammar slår in öppna dörrar med det anförande vi fick lyssna lill.Del efterlyser är en alternativ produktion vid Asea-Atom. Delfinns klart uttryckt i avtalet och i det utskottsbetänkande som vi nu behandlaratt sådan produktion kan komma till sländ. Vidarekritiseras den del av avtalet som förutsäller aU den fyramannasty-relse somfinns inom Asea-Atom skall vara enig när del gäller beslut om denna alternativaproduktion. Jag är övertygad om alt de avialsslutande parterna i dellasammanhang vel vad de talar om och vel vad det innebär. Jag bara konstaterar,herr lalman, alt bakom formuleringarna och bakom detta avtal står också eltenhälligt näringsutskott, och jag ber därmed att få yrka bifall till hemställani näringsutskouels betänkande nr 8. HANSPETERSSON i (vpk): säger alt jag slår in öppna dörrar. Men det kan man välinte säga, när det i den föreslagna avtalsskrivningen sägs all för atl sådanverksamhei utanför kärnenergiområdel skall kunna komma i gång måste bolagelsstyrelse vara enig. Varför i all världen har man med denna passus? Varför harman inte inom en styrelse normala förhållanden med enkell majoritetsbeslut? Detmåste Ju vara någol sjukt när man vill sälta broms genom en enda persons veto.Det är ett helt onormalt förhållande inom ett område som ju de flesta bordevara överens om - utom möjligen , som inte vill sätta den bortreparentesen. Våraerfarenheter av arbetet inom styrelsen för Asea-Atom är sådana att vi lugnt kanlämna styrelsen det förtroende som den här avialsskrivningen innebär. HANSPETERSSON i (vpk): Det vore ju klädsamt om man kunde visa del förtroendet för oss som haren annan uppfattning att man tog bort passusen om enighet i styrelsen, så attvi slipper vara oroliga för alt avtalet inte kommer all utnyttjas pä del sättsom man bör göra. Detär oerhört viktigt atl det nu kommer i gång alternativ utveckling. Det är detenda sättet atl rädda jobben. TAGEADOLFSSON (m): Det kanske vore mera klädsamt om vi här i kammaren insåg allvaret i densituation vi nu befinner oss före en folkomröstning. Kanskekommer vi till det resultatet in att vi inser hur pass beroende avenergi vi är i det här landet och därmed också tvingas atl inse hur viktigt detär att Asea-Atom kan få verka för det ändamål som företaget från början äravsett att verka för. HANSPETERSSON i (vpk): Vi är ändå ganska överens om att det nu inte finns någon egentligmarknad för kärnkraft här i landet, ifall rnan då inte undantar ett alternativi folkomröstningen som ännu inte har presenterats, nämligen en ohämmadutbyggnad. Håller vi oss till de alternativ som finns, dvs. sex aggregatmed avveckling eller tolv aggregat och avveckling under en längretid, måsle vi ha klart för oss att marknaden för Asea-Atoms verksamhet, som dennu är upplagd, är oerhört liten. Konstruktionsarbetetär färdigt för reaktorerna 11 och 12, och jag ser ytteriigt små möjligheter atlexportera i den omfallning som sagts vara nödvändig för atl förelaget skall blilönsamt. Det harju talats om atl man behöver leverera en reaktor . Helavästväriden står i kris vad beträffar kärnkraften och har inte lagit ställningför framtiden. I hade antalet beställningar på kärnkraftsreaktorerallvariigt gäll ner redan före -ja, inte allvarligl som jag ser det,men avsevärt minskat. Jaghar fält uppgifter om alt det s. k. smarta kapitalet, del som lätt flyttar sigfrån en lönande verksamhet till en annan, nu har satts in i den företagsamhetsom sysslar med solenergin, där man räknar med att framtiden finns. Endasättet atl rädda jobben vid Asea-Atom och få lill stånd den utveckling som ärnödvändig - enligt de två allernaliv som är kända i alla fall - är att gefritt fram för en ulveckling vid företaget av alternativa energislag. Och dåserjag inte något som helst skäl för att ha kvar passusen om atl en enda personi slyrelsen skall kunna hejda det. TAGEADOLFSSON (ra): Jag förutsätter atl Asea-Atomsstyrelse har bättre möjligheter alt bedöma den framlida utvecklingen förförelagel än vad vi har frän våra bänkar här i . Jag tror atl delockså är säkrare att överiäta den uppgiften till bolagets styrelse i ställetför alt vi ägnar oss ät något slags verklighetsflykt som inte hör hemma i denhär debatten. HANS iHallstahammar (vpk): Verklighetsflykt, del kan man kalla senaste inlägg, omhan menar atl Asea-Atom skall fortsälta sin verksamhet efter styrelsensuppfattning, oberoende av hur samhällsdebatten går och oberoende av vad vibeslutar i fråga om energipolitiken. Det är ju utifrån de förutsättningarna somföretagets verksamhei måsle läggas fast. Nr 45 måste väl ändå följa samhällsutvecklingen iövrigt. den Ellerhade tänkt sig atl företaget skulle fungera som någol 5december 1979 '8 självständig energipolilisk maktfaktor ?- Jag föreställer mig atl Asea-Atom skall fungera som ell av de mångagoda redskap som är nödvändiga i del här landet för alt vi om möjligl skallkunna tillförsäkra oss den energi som vi behöver . Jag tror all vihar väldigt små utsikter atl ens med Asea-Atom och alla de övriga resurser vikan begagna oss av klara upp den situationen. Vi får inte förstöra detillgångar vi har, och jag tror att vi skulle göra klokt i atl inse allvaret isituationen, sådan den ser ul . HANSPETERSSON i (vpk): Vi hävdar inte att man skall förstöra tillgångarna. Vi säger atl detskall vara en successiv avveckling i en sådan takt all man kan klara serviceoch säkerhetsfrågor för det antal aggregat som det kommer att beslutas om ifolkomröstningen. Därutöver skall man satsa på alternativen. Jagmåste säga atl det senasle beskedel från , nämligen att Asea-Atom gårul och bedriver marknadsföring - det måste man kalla det -genom alt lämnabroschyrer om en reaktor som inte diskuteras i energidebatten och som intealls har förankring i de alternativ som har presenterats, inger vissa farhågor.De bekräftas av , när han säger att vi skall låta Asea-Atom skötafrågorna om vår framtida energi. Del skall man tydligen inte göra den politiskavägen. IVARFRANZÉN (c): Del är viktigt atl komma ihåg all del är fräga om ett ettårigt avtaloch atl parterna skall vara överens. Parterna representeras i styrelsen avvardera två ledamöter. Och det är väl kanske inte orimligt all ha bestämmelsenorn att parterna skall vara överens. finns också möjlighet - och det har jag vägt in som någonting posiiivt -att göra ytterligare justeringar i detta avtal inför de förhandlingar somganska snart måsle tas upp. Jag tror atl vi borde kunna vara överens om att omvi äriigt menar atl vi vill trygga framtiden för Asea-Atoms anställda, så bordealla goda krafter verka för alt så snabbt som möjligt föra över verksamheten påde framtida energikällorna, på alternativen. Först då kan Asea-Atom faenrealistisk framtid. Det får man inte,om vi halsslarrigt håller fast vid enfelaktig satsning på kärnkraften. Överläggningen varhärmed avslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motion 91 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voterings- Nr 45 Den som vill atl kammarenbifaller näringsutskoilets hemställan i betänkan- de 8 mom. 1 röstar ja, AB Asea-Atoms den del ej vill röstarnej. verksamhet Vinner nej har kammaren bifallit moiion 91 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HansPetersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 18 Mom. 2 och 3 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels moiion 91 av m. fl.i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskotteis hemställan i betänkande 8mom. 2 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 91 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HansPetersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 18 Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 91 av m.fi. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanHans Petersson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Arbe tsskadeskydd för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl. Den som vill atl kammarenbifaller näringsutskouels hemställan i betänkande 8 mom. 5 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 91 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då HansPetersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 301 Nej - 18 §8 Arbetsskadeskydd för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m. fl. Föredrogs socialförsäkringsulskollets betänkande1979/80:8 med anledningav motioner om arbetsskadeskydd för deltagare iarbetsmarknadsutbildning m. fl. Idelta betänkande behandlades motionerna 1978/79:427 av GustavLorentzon (vpk) och (vpk), 1978/79:793 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fräga (yrkandei 1)hemställts alt hos regeringen begärde förslag som innebar attövergångsbestämmelserna mellan de olika försäkringarna (1929, 1954 och 1977)för arbetsskada utformades så atl alla skulle kompenseras efter likvärdigaregler i enlighet med arbetsskadeförsäkringslag, oavsett yppandedag, 1978/79:1667av (apk) och (apk) såvitt nu var i fräga (yrkandet 1)samt 1978/79:1812 av m. fl. (m). Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1. beträffande äldre skadefallavslå molionen 1978/79:793 yrkandei 1, 2. belräffandearbeisskadeförsäkring för elever i arbetsmarknadsutbildning avslå motionen1978/79:427 yrkandei 1 och molionen 1978/79:1667 yrkandei 1, 3. belräffande retroaktivtförsäkringsskydd avslå motionen 1978/79:427 yrkandei 2, 4. belräffandearbetsskadeförsäkring för alla studerande avslå motionen 1978/79:1812. KARINNORDLANDER (vpk): I anslutning till propositionen 1976/77:149 om arbetsmiljölag väcktevpk en omfattande motion som tog upp hela problemet med de risker som deanställda utsätts för i sitt arbete. Den tekniska utveckling somarbetslivet genomgått har inte utnyttjats för atl förbättra de anställdasarbetsförhållanden, även om vissa tunga arbetsuppgifter har försvunnit.Kapitalisternas sländigajaki efter högsta möjliga profit har nödvändiggjort eneffektivisering av arbetsprocesser. Specialisering av arbetsuppgifter, skiftarbetei ökad omfallning, användandet av allt fier kemiska ämnen, allt delta harsammanfattningsvis medverkat till en ökad sjukdoms- och skadefrekvens ochdirekt utslagning av människor från arbetslivet. Dekonkreta ändringsförslag som ställdes av vpk i samband med behandlingen isyfte atl förbättra lagförslaget röstades ner av . I upprepademotioner har vpk sedan ställt olika förslag pä grundval av de skadeverkningarsom allt oftare avslöjas och som har sin grund i en dålig arbetsmiljö. Men iett kapitalistiskt samhälle med privat ägande används människor i arbetslivetsom en handelsvara, som inte ens anses behöva den konlinueriiga översyn somexempelvis maskiner anses behöva för att fungera. När de anställda inte längreär produktivt lönande, då läggs ansvaret över pä samhället. Med ulpressningsholom företagsnedläggning ges frän ansvariga myndigheter dispens för fortsattdrift utan åtgärdande av skaderisker, trots medvetande om de konsekvenser dettakommer att innebära för arbetare. Sammanfattningsvisvar anledningen lill vpk:s kritik av arbeismiljölagen alt lagförslagetöveriämnadealla viktiga beslut lill arbetarskyddsstyrelsen och inte gav defackliga organisationerna någon avgörande maktbefogenhet att hävda arbetarnasintressen. Arbetsmiljöfrågor har i anslutning lill olika vpk-motionerdiskuterats i kammaren vid ell fiertal tillfällen , ochjag finnernu ingen anledning lill en upprepad debatt. Men jag vill erinra om atl vpkkommer all fortlöpande bevaka arbetsmiljöfrägorna i de arbetandes intresse. Jagskall därför bara kort beröra de två vpk-motioner som behandlas isocialförsäkringsutskottets betänkande - motioner som har sin grund i dåligarbetsmiljö, men som lar upp brister i den arbetsskadeförsäkringslag som fr. o.m. ersatte lagen om yrkesskadeförsäkring. Moiion793 yrkande 1 som rör registreringen av arbetsskador, där vi kräver atlövergångsbestämmelserna mellan de olika försäkringarna (1929,1954 och 1977) förarbetsskada utformas så att alla kompenseras efter likvärdiga regler som 1977års arbetsskadeförsäkringslag, oavsett yppandedag. Del är otidsenligt all enförbättrad lagstiftning som den avseende skadereglering inte slår igenom församtliga anställda som drabbas av en arbetsskada. En stor del av dearbetsplatsskador som uppmärksammas kan hänföras till långvarig vistelse ien farlig arbetsmiljö. Det borde vara en självklarhet all full ersättning förinkomstbortfall vid arbetsskada alllid skall utgå. oavselt om del är ettolycksfall eller en skada lill följd av en inverkan som sketl före lagensikraftträdande. Och del är anmärkningsvärt att vissa skadefall fortfarande kanhandläggas yrkesskadeförsäkringslag pä grund Arbelsskadeskydd för deltagare I arbetsmarknadsutbildning m.fl. Arbelsskadeskydd för deltagare I arbetsmarknadsutbildning m.fl. tillämpades samma princip när yrkesförsäkrings-lagen ersatte1916 års lag om försäkring för olycksfall i arbete och lag omförsäkring för vissa yrkessjukdomar-en princip som det nu vore dags alt överge.De svårigheter i bedömningen om vilket som är en arbetsskada, som utskottetanför i sitt betänkande, borde vara möjligt att lösa. Jag yrkar, herr talman,bifall lill motion 793 yrkande 1. Närdet gäller motion 427 om försäkringsskydd för elever som deltar i arbetsmarknadsutbildningharjag inget yrkande. Enligt utskottets betänkande kommer ettutredningsresultat från att föreligga . Vivill gärna tro atl uppmärksammat den brist i lagen sominte bara vpk har påtalat och att denna brist också rättas till. Vpkavvaktar därför men återkommer i annat sammanhang om så blir nödvändigt. Jagvill ändå tillägga alt det är otillfredsställande atl del tar så allåtgärda en uppenbar brist i en lagstiftning. För exempelvis AMU-elevernainnebar den nya lagen om arbetsskadeförsäkring en uppenbar försämring, somkunde ha rättats till ulan att föregås av en utredning. Jag vill endasi med en minimal motivering yrka bifall lill utskottetshemställan. Socialförsäkringsutskottethar vid arbetet med de frågor som behandlas i betänkandet nr 8 funnit alt man iyrkesskadeförsäkringen på elt tillfredsställande säu har angripit problemet yrkesskadaföre . Genommedel från yrkesskadefonden kan kompensation ges i de särskilda fall där dengamla lagen begränsar försäkringens verkningsområde. Utskoltetframhåller även atl det numera inte är den medicinska ulan den ekonomiska invaliditetensom grundar rätt till ersättning, varför det knappast är möjligt atl göra enomprövning av alla äldre livräntor i enlighet med den nya lagens grundsatser. Vidarefinns det anledning all erinra om alt en stor del av de äldre livräntornagrundar sig på en så låg medicinsk invaliditetsgrad atl någon ersättning enligtlagen om arbeisskadeförsäkring knappast förelegal. Pågrundval av vad som har anförts finner utskottet att den generella metod somhar valts för att kompensera äldre skadefall är den lämpligas-le. Beträffandeolika siuderandekategorier konstaterar utskottet atl studerande som genomgårutbildning, vari ingår moment med särskild risk för yrkesskada, redan omfattasav obligatoriskt arbetsskadeskydd under denna del av utbildningen. Au därutövervidga försäkringsskyddet till atl omfatta elever i utbildning som ej är förenadmed särskild risk för yrkesskada vill utskoltet avstyrka. Med denna korta motivering vill jag alltså yrka bifall till utskottetshemställan. KARINNORDLANDER (vpk): Herrlalman!Även jag har läst utskottets belänkande. Jag kan förslå atl de som skriverlagtext inte alltid kan överblicka alla de konsekvenser som en lagkanfäförsamlligaberörda. Men vad jag inte kan förstå och acceptera är atl detskall vara så svårt och så tidsödande att ändra på uppenbara brister i en lagsom negativt drabbar en viss kategori människor, att självklara och konkretaförslag alltid först måsle in i utredningskvarnen som bara innebär ellfördröjande av beslut, som beträffande den nu behandlade frågan. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels moiion 793 av .