prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt vad jag erfarit innebär företagets nuvarandeinvesteringsplan att fyra äldre bostadshus, ägda av NCB och f. n. utnyttjade avsammanlagt tio hyresgäster, måste rivas för att medge en rationell utbyggnad avsågen. Kommunen har enligt uppgift förklarat sig beredd att medverka tillanskaffandet av ersättningsbostäder åt de drabbade hyresgästerna. NCBundersöker dock f. n. vilka merkostnader som en utbyggnad av sågverket påalternativ plats medför. I sammanhanget bör påpekas att i regeringens prövning avärenden om lokaliseringsstöd ingår inte någon prövning av plan- ochbyggnadsfrågor. Sådan prövning sker i annan ordning. Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Jag är tacksam för beskedet att NCB undersöker om enutbyggnad av sågverket kan ske på annan plats. Kanske har min fråga i riksdagenfått bolaget att vidta denna åtgärd. Jag tycker likväl att industriministern kunde ha kostat påsig att ta initiativ till överläggningar mellan företaget, de anställda och deboende i Hissmofors för att i bästa samförstånd lösa detta problem. Människornai Hissmofors upplever säkeriigen inte denna fråga som en struntsak. Vi kan varahelt övertygade om att de anställda och de boende i Hissmofors inte ser lätt påfrågan. Det gäller ju deras bostäder, och i förlängningen också deras arbete. Jag har debatterat Hissmofors med tidigare,dels här i Nr , dels i valrörelsen. vill jag tillägga några ord om själva den Hissmoforsärendet, eftersom det är vikfigt att inte Hissmoforsproblemen 20maj 1980 glöms bort. Dessa synpunkter kan också bilda en bakgrund till min fråga. Det blir lätt så att ett fall är aktuellt eii , när det har Qm NCB.s såg-publicitetsintresse förmassmedia. Men de arbetslösa går ju fortfarande kvar i anläggning iHissmofors, även om man inte längre skriver om dem. Regeringen har ett Hissmofors stort ansvar för utvecklingen vid NCB:s anläggningar i Hissmofors. Människorna i en drabbad bygd måste befrias från att behöva upplevahur regeringen kryper undan, svär sig fri från givna löften. gäller det vad man kan tycka vara en detalj ifrågan: lokaliseringen av de industrilokaler till vilka företaget fått ettomfattande stöd av staten. Skall arbetarnas bostäder rivas för att ge plats åtindustribyggnaden, eller finns det andra möjligheter, som de anställda menar?Industriministern har lovat att detta skall undersökas. Självfallet skall inte en detaljstyrning i sådana härfrågor ske från statsmakternas sida. Men det får inte innebära att manfrånsäger sig allt ansvar. Företaget har fatt statligt stöd till den satsningsom skall genomföras. Det är ändå vikfigt att bolaget inte använder detta somett svepskäl för att stoppa vad som är det sista hoppet för de anställda iHissmofors. Det vore skönt att få höra industriministern slå fast att hanfortfarande har ett ansvar för frågan. Och det vore värdefullt mot bakgrundenav den kedja av händelser, löften och uttalanden som har gjortHissmoforsärendet till ett första rangens exempel på en industripolifik sominte varit lyckosam. Det är många löften och utfästelser som har givits, ochdet är därför förklarligt om människorna i Hissmofors känner inte baraotålighet utan kanske också bristande tro på nya utfästelser. Jag är tacksam för att tar uppden mera principiella delen av den här frågan. Som framgår av den grundlag somreglerar arbete bör en fråga normalt innefatta åtgärder inom ramenför ett statsråds ämbetsutövning. Min enda formella kontakt med NCB:ssågutbyggnad gäller lokaliseringsstödsärendet. Som jag sade ingår i regeringensprövning av lokaliseringsstöd inte en prövning av plan- och byggnadsfrågor. Omjag här skulle ge mig in på en diskussion som skulle innebära direktiv tillföretag eller kommun, så skulle det strida mot de formella möjligheter som jagsom ansvarigt statsråd för industripolitiken har att beakta. Eftersom ärendena av den här karaktären är så många trorjag att man måste ha i minnet vilka formella begränsningar som finns förriksdagens agerande. kan inte träda i ansvariga företagsstyrelsersställe. Här måste alltså, om debatten skall vara meningsfull, finnas en klar ansvarsfördelning. Sedan kan jag bekräfta att jag självfallet har noterat attöverläggningar i denna fråga har förekommit-och att jag också den vägen har kunnat notera, 185 rentallmänt, att frågan är under lösning. Nr 147 (): Tisdagenden Herr talman! Vi får inte glömmafallet Hissmofors. 9() p.,, jiijxo ansvar. Regeringen får inte svärasig fri från detta ansvar. handlägger dessa frågor. Jag kommer att fortsätta att bevaka Hissmofors- Om NCBssås- ärendet, för det är ett typfall för hur det inte får gå till, anläggnins i varslades om nedläggningav sulfitfabriken. Hissmofors lugnande uttalande; företagetskulle ta sitt ansvar. Men ingenting hände, inga nyajobb skapades. Efter någon månad låg bollen hos . Etableringsdelegationen kopplades in. Men ingenting hände,inga nya jobb skapades. När departementet misslyckats lades ansvaret pålänsstyrelsen. Det talades om ett trämekaniskt centrum, men ingenting hände:För de 200 arbetslösa kom inga nya jobb. Så skulle uppräkningen kunnafortsätta. De anställda i Hissmofors har av den borgerliga regeringenfått löften, lugnande uttalanden, överslätande formuleringar, men inga nyajobb. inga nya industrier, inga nya ersättningsarbeten. Det är därför jag än engäng vill slå fast att Hissmofors blev en studie i en borgerligindustripolitiks passivitet och otillräcklighet. vidgar raskt frågan till attgälla de allmänna principerna för industripolitiken, och det är något heltannat än den avgränsade fråga han ställt. är det helt felaktigt att sägaatt 200 människor går arbetslösa på den här platsen. En närmare analys avarbetsmarknaden på orten visar att många av de tidigare inom Hissmoforssulfitfabrik verksamma har annan sysselsättning. Betydande insatser har gjortsfrån både statens och kommunens sida för att lösa problemen. Länsarbetsnämndenhar också gjort en betydande insats i det sammanhanget. Den första byggstenen i det trämekaniska centrum vi taladeom är det utbyggda sågverket, som medger en utökad verksamhet också vidhyvleriet, vilket visat sig intressera andra förädlingsindustrier företablering på orten. Här pågår alltså ett betydande arbete för att klarasysselsättningsproblemen på orten. Den aktuella arbetsmarknadssituationen ärinte så oroande som ger sken av. Jag ställde den här frågan för att fåindustriministern att erkänna den borgerliga regeringens ansvar för Hissmofors,och för att få fram en förståelse för att människorna i Hissmofors, som blivitlovade så mycket, känner tveksamhet inför nya löften och utfästelser. Sågverksärendetoch bostäderna får inte bli ett svepskäl från bolagets sida att stoppaäven det sista hoppet om ett säkert arbete och om en framtid i hembygdenför de anställda vid . Det vore skönt att få höra industriministernslå fast detta, och jag hoppas att han än en gång vill uttala 186 regeringens ansvar för Hissmofors. IndustriministernNILS ÅSLING: Nr 147 Jag kan bekräfta attmin uppfattning självfallet är att den frågan måste lösas.Som jag också noterade i mitt svar har jag blivit informeradom att överläggningar upptagits för att bringa de här frågorna------- Regeringens ansvar för den allmänna näringspolitiken äroomtvistat. Det anläggning i är också inom ramen för den allmännanäringspolitiken och regionalpolitiken Hissmofors som åtgärder vidtagits föratt klara de problem som uppstått vid sulfitfabrikens nedläggning. Jag noteraratt under hela denna process, med de många debatter vi haft om Hissmofors, harännu inte den socialdemokratiska oppositionen, vare sig här i kammaren ellerlokalt, kunnat prestera ett enda alternativ till hur sysselsättningsproblemenskall lösas. Det är ett långsiktigt och målmedvetet arbete som måste bedrivas,och där har tydligen den socialdemokratiska oppositionen inget alternativ, Det senaste industriministern säger är ickekorrekt. Vi har i tidigare diskussioner i Hissmofors sagt att det måste vara enregerings uppgift att ta itu med de problem som uppstår vidindustrinedläggelser och lägga fram förslag till åtgärder. Det är de åtgärdernavi har efteriyst. Vi har liksom de anställda vid , liksommänniskorna i bygden, fått oss till livs löften, utfästelser och lugnandebesked. Men det har inte kommit fram några nya arbetsplatser och ingenersättningsindustri. Vi i den socialdemokratiska oppositionen kommer attfortsätta att bevaka ärendet Hissmofors, för det är ett typiskt exempel på hurdet inte får gä till i näringslivet. Överläggningen var härmed avslutad, § 6 Föredrogs och hänvisades Proposition 1979/80:181 lagförslagen tillskatteutskottet i övrigt till finansutskottet Beträffande detta ärende haderegeringen föreslagit att skulle besluta att motionstidenförkortades. Kammaren beslöt förkortamotionstiden att utgå kl, 17,00, § 7 Föredrogs men bordlades åter betänkande1979/80:33 betänkande 1979/80:29 Utbildningsutskottetsbetänkanden /80:30-32 betänkanden /80:30 och31 Nr 147 § 8 Skogsindustrin, m. m. Skossindtistrin, 1979/80:46 med anledning avmotioner om domänverket, iji ij-i 1979/80:47 med anledning avmotioner om skogsindustrin och 1979/80:48 med anledning avpropositionen 1979/80:110 om en träteknisk utvecklingsenhet i jämte motioner, TREDJE VICE TALMANNEN: betänkanden 46,47 och 48 debatteras iett sammanhang, och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden färframställas under den gemensamma överläggningen, I det följande redovisas endast debetänkanden, beträffande vilka under överläggningen framställts särskildayrkanden. I detta betänkande behandlades dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:385 av m. fl. (s) såvitt nu var ifråga (yrkandena 1-4), 1978/79:1023 av ochEivor (båda vpk), vari hemställts att skulle 1. anhålla hosregeringen om ändrade riktlinjer för domänverkets verksamhet, så attsamhällsekonomiska bedömningar i första hand skulle vara gällande, 2. anhålla hosregeringen om att erforderliga medel till domänverket för att förhindraplanerade personalminskningar upptogs på tilläggsbudget I för budgetåret1979/80, dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1979/80:252 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle anhålla hos regeringen om ändrade riktlinjer fördomänverkets verksamhet, så att samhällsekonomiska bedömningar i första handskulle vara gällande, 1979/80:718av m.fl. (m). 1979/80:1452 av (), 1979/80:1781av Per m. fl. (m) och 1979/80:1898av m. fl. (s). Utskottet hemställde 188 1. beträffande ändrade riktlinjer för domänverkets verksamhet att riksdagenskulle avslå motionerna 1978/79:1023 och 1979/80:252, Nr 147 2. beträffandegranskning av formerna för kapitaltillskott rn. m. inom den domänverketoch domänkoncernen att skulle avslå motionen /80:718 yrkandet 1 i frågavarande del, '. 3. beträffandebegränsning av domänkoncernens verksamhet att riksda- Skossindtistrin, genskulle avslå motionen 1979/80:718 yrkandet 1 i ifrågavarande del, ,,,, ,n 4. beträffandeinleverans av vinstmedel att skulle avslå a) motionen1979/80:718 yrkandet 1 i ifrågavarande del och yrkandet 2, b) mofionen1978/79:,385 yrkandet 1, 5. beträffandebidrag till skogsvårdande åtgärder att skulle avslå mofionen1978/79:.385 yrkandet 3, 6. beträffandeavverkningen i statens skogar inom det inre stödområdet att skulleavslå motionen 1978/79:385 yrkandet 4, 7. beträffandeökat skogsuttag m. m. i inland att skulle avslå motionen1979/80:1781, 8. beträffandedomänverkets inleverans av medel till samefonden att skulle avslåmotionen 1978/79:385 yrkandet 2, 9. beträffandeprinciper för domänverkets markförvärv att skulle avslå motionen1979/80:718 yrkandet 1 i ifrågavarande del, 10. beträffande kornpletteringsköp avskog från domänverket att skulle avslå motionen 1979/80:1452, 11. beträffande upplåtelse av fiskerättatt skulle avslå motionen 1979/80:1898. Följande två reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s); 1. beträffandebegränsning av domänkoncernens verksamhet, vari reservanterna ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av dem angiven lydelse, 2. beträffandeprinciper för domänverkets markförvärv, vari reservanterna ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av dem angiven lydelse. I dettabetänkande behandlades motionerna 1979/80:172 av m. (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla omskyndsamma åtgärder för att förhindra att beslutade och planerade nedläggningaroch inskränkningar inom skogsindustrin verkställdes innan tagitställning till regeringsförslag om en helhetsplan för skogsindustrins framtid. 1979/80:312av m. fl. (s), 1979/80:319 av () såvitt nuvar i fråga. ' '47 1979/80:703 av (vpk), vari hemställts att skulle Tisdiigenden anhålla hos regeringen att utredafrågan om en samhällsägd träförädlingsin- 20 maj19,S() dustri till i motionen nämndaområde av kommun. Skossindustrin, 1979/80:710 av in. (vpk), vari hemställts attriksdagen m. ni. 1. uttala sig förbildandet av ett bolag, bestående av staten och skogsbolagen sommedintressenter, med uppgift att omhänderta och i största möjliga utsträckningi produktion utnyttja fiberbankarna i sjöar och vattendrag, 2. hos regeringenanhålla om omedelbara åtgärder för bildandet av detta bolag och att förslagförelades , vari även innefattades fördelning av kostnadsansvaret, 3. uttala att deti motionen berörda sjunktimret i sjöar och vattendrag utan ekonomisk ersättningborde övergå i statlig ägo och anhålla hos regeringen om att förslag till lagdärom förelades , 4. anhålla hosregeringen om att förslag till åtgärder för upptagning av sjunktimret i landetsälvar och sjöområden förelades . 1979/80:717 av och (båda c), 1979/80:963 av ochStig (båda s). vari hemställts aft bemyndigade regeringen attta initiativ som syftade till att ingen nedläggning av skogsindustrienverksamhet fick ske i förrän beslut orn ersättningssysselsättningfattats, 1979/80:968 av m. fl.(s). vari hemställts att sorn sin mening uttalade sig för att inganedläggningar flck ske vid förrän en strukturplan för helalandets skogsnäring hade utarbetats. 1979/80:1027 itv m.fl.(s), vari hemställts att skulle 1. hos regeringenbegära att utredningen om skogsindustrins virkesförsörjning prövade de formerför styrning och finansiering för att uppnå en bättre skogsvård, jämnareavverkning och tryggare sysselsättning som förordats i motionen, 2. begära attregeringen framlade förslag för till ett handlingsprogram förmassa- och pappersindustrin samt sågverksindustrin, 3. besluta att ettprogram som avsågs i yrkande 2 baserades på de riktlinjer som angetts imotionen, 4. som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ett strukturbolagför skogsindustrin, 5. begära attregeringen för redovisade riktlinjer för statligmedverkan i branschutvecklingen i enlighet med vad som 190 anförts i motionen. 6. begäraatt regeringen för framlade förslag Nr 147 tillhandlingsprogram för skivindustrin i enlighet med vad som anförts den 7. somsin mening uttala att inga nedläggningar inom skogsindustrin borde----- beslutasinnan det i motionen begärda planeringsarbetet genomförts och Skogsindustrin. redovisatsför , ,n. in. 8. begära att regeringen förelade ettförslag till beredskapslagstiftning på skogsområdet i enlighet med vad som anförts i motionen, 1979/80:1034 av m.fl. (s). vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om snaraåtgärder för att trygga sysselsättningen vid pappersbruk, 1979/80:1400 av m.fl.(s) såvitt gällde hemställan att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utveckling av basnäringar somförutsättning för långsiktigt tryggad sysselsättning (yrkande 1 delvis), 1979/80:1415 av m.fl. (c, s, fp), vari hemställts att skulle anhålla att regeringenomedelbart och med beaktande av vad som anförts i denna motion tog uppförhandlingar med för att trygga fortsatt drift vidFridafors bruk, 1979/80:1441 av m.fl. (s), vari hemställts att skulle anhålla att regeringen toginitiativ som möjliggjorde fortsatt verksamhet vid Emsfors Bruk, 1979/80:1443 av m.fl. (s) såvitt gällde hemställan att som sin mening gav regeringentill känna vad i motionen anförts om utveckling av basnäringar somförutsättning för tryggad sysselsättning (yrkande 1 delvis), 1979/80:1542 av (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om att dentog initiativ till en sammanslagning av trä och Östernäs såg. 1979/80:1903 av () såvitt nu var i fråga. 1: beträffande strukturförändringar inom med anledning av motionen 1979/80:968. motionen 1979/80:1034(), motionen 1979/80:1415 (Fridafors) och motionen 1979/80:1441 (Emsfors)som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. 2. beträffande handlingsprogram för massa- ochpappersindustrin samt sågverksindustrin att skulle avslå motionen 1979/80:172 i ifråga- 191 Nr 147 varande del. motionen 1979/80:963,motionen 1979/80:1027 yrkandena 2, 3, Tisdiigen den 5 och 7, det sistnämnda i ifrågavarande del, motionen 1979/80:1400yrkandet 20 milj 1980 ' ' ifrågavarande del och motionen1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande 3. beträffande utbyggnad inom skogsindustrin att skulle /;;. a) motionen 1979/80:312(), b) motionen1979/80:319 och motionen 1979/80:1903 i ifrågavarande del (), 4, beträffandeutveckling av skivindustrin att skulle avslå motionen 1979/80:1721ifrågavarande del, motionen 1979/80; 1027 yrkandet 6 och yrkandet 7 iifrågavarande del, motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande del ochmotionen 1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande del, 5, beträffandesamgående mellan företag att skulle avslå motionen 1979/80:1542, 6, beträffandeträförädlingsindustri i att skulle avslå motionen1979/80:703, 7, beträffandestrukturbolag för skogsindustrin att skulle avslå motionen1979/80:1027 yrkandet 4, 8, beträffandeskogsindustrins virkesförsörjning att skulle avslå motionen1979/80:1027 yrkandet 1, motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande deloch motionen 1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande del, 9, beträffandeberedskapsåtgärder för att säkerställa virkesförsörjningen att skulleavslå motionen 1979/80:1027 yrkandet 8, 10, beträffande tillvaratagande avfiberavfall och sjunktimmer att skulle avslå motionen 1979/80:710, 11, beträffande tillvaratagande avträråvara i kraftledningsgator att skulle avslå motionen 1979/80:717, /, beträffande strukturförändringar inom , , , , , och (alla s) som ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2, beträffande handlingsprogram förmassa- och pappersindustrin samt sågverksindustrin av , , , , , ochWivi-Anne Radesjö (alla s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1979/80:172 i ifrågavarande del, motionen1979/80:963, motionen 1979/80:1027 yrkandena 2. 3, 5 och 7, det sistnämnda i ifrågavarande del, motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarandedel och motionen 1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande del 192 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 3. beträffande utveckUng av skivindustrin av IngvarSvanberg, 147 , , , , den och (allas) som ansett att utskottet under 4 bort 9q hemställa attriksdagen rned bifall till motionen 1979/80:172 i ifrågavarande del. motionen 1979/80:1027 yrkandet 6 och yrkandet 7 i ifrågavarande del, ni. m motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i ifrågavarande del och motionen 1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 4. beträffande strukturbolag förskogsindustrin av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1027yrkandet 4 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande skogsindustrinsvirkesförsörjning av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 8 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1027yrkandet 1, motionen 1979/80:1400 yrkandet 1 i iftågavarande del och motionen1979/80:1443 yrkandet 1 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 6. beträffande beredskapsåtgärderför att säkerställa virke.sförsörjningen av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1027yrkandet 8 som sin mening gav regeringen till känna vad resevanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande strukturförändringar inom avErik Hovhammar, och (alla m). Vi skall nu diskutera framtiden för en avSveriges viktigaste industribranscher. Men det är viktigt att komma i håg attvi därmed också diskuterar framtiden för tiotusentals människor i vårt land,för de anställda och deras familjer, för samhällen och orter, ja, för helaregioner i norr och söder. Ty skogsindustrins betydelse är stor. Den sysselsätterdirekt nära 100 000 människor och ger indirekt jobb till ytterligare över 100 000. Närmare 1 000 orter i vårt land är mer eller mindre beroende av skogsindustrins utveckling. 13 protokoll 1979/80:145-147 Nr 147 Branschen svarar för en sjättedelav vår totala varuexport - ungefär 20 den miljarder kronor. Med dessa fakta och siffror kiin man fångaskogsnäringens 'o'''betydelse. Branschen har expanderat snabbt . Skossindustrin ' framtiden väntas efterfrågan på skogsprodukter öka. 1 ijj skogsnäringen har godaförutsättningar att ytterligare öka sin iivsiittning på Framtiden kan tesig ljus. Men ändå - på ort efter ort som är beroende iivskogsindustrin känner människorna oro och otrygghet . Det åren välgrundad oro, ty utvecklingen inom branschenhar inte styrts av någon framsynt planering. Investeringarna i vidareförädlinghiir varit för små. Den nödvändiga råvaran har inte kommit fram. Struktureninom branschen är på många håll otidsenlig. På detta sätt kan problemen inom branschen radas upp. De kommer att kräva en period av genomgripande omställningar, enstrukturomvandling som blir ansträngande för de anställda, för företagen ochför de berörda orterna. Men låt mig inledningsvis slå fast att för osssocialdemokrater är det grundläggande att en sådan strukturomvandling aldrigkan få betyda bara inskränkningar och nedläggningar. Den måste också -. och iförsta hand - betyda utveckling och satsningar . Ty skall svensk skogsindustri kunna möta framtidens krav,kunna behålla sin betydelse som en av våra grundläggande basnäringar, kunna getrygghet åt sina anställda - då fordras en handlingskraftig industripolitik. Dåfordras omedelbara insatser för att möta de akuta problemen, och då fordrasåtgärder på lång sikt. Den borgerliga riksdagsmajoriteten har gång på gångavvisat förslag som -om de hade genomförts-hade betytt utveckling och satsningarpå framtiden. Följden har i stället blivit en fortsatt oplanerad utveckling,nedläggningar som baserats pä enbart kortsiktiga företagsekonomiskabedömningar. Följden har blivit att angelägna satsningar uteblivit, ellerförsenats. I vissa fall har en ren nedrustning skett. Följden har också blivitstora svårigheter, oro och osäkerhet för de anställda och deras familjer ochför berörda kommuner. Vi har i den socialdemokratiska motionen om åtgärder förskogsnäringen dragit upp riktlinjerna för en utveckling av skogsindustrin. Vi föreslär en politik som tar itu med de djupa ochallvarliga problem vi står inför , såväl på kort som på lång sikt. Det är i första hand två områden som kräver omedelbarainsatser; råvaruförsörjningen och framtidssatsningarna. Råvaruförsörjningen kommeratt behandlas i en interpellationsdebatt, där min partikamrat kommer att utveckla den frågan. Låt mig ändå få inleda den debatten. Råvarusituationen är alarmerande. Bristen på råvara göratt företagen inte kan köra för fullt i ett läge där efterfrågan är god. Man missar de goda åren 194 och står dåligt när priseroch efterfrågan åter sjunker. Denna situation är inte acceptabel. Den låga avverkningen,som pressar Nr 147 upp virkespriserna, utgör ett hot mot den svenskaskogsindustrins konkur- den rensförmåga och utvecklingsmöjligheter.Den utgör därmed ett hot mot sysselsättningen och tryggheten för tusentals människor i vårt land.