prot · G30955 · 1979-12-31 00:00:00 — Måndaeenden lägging återförvisar arbetet till regional ulredningsnivå. 17december 1979 ''" framhållit att vi saknar nödviindiga resurser för allklara detta på Vi måste ha medverkan frånregering och centrala myndigheter. Om en skoglig '''g ''" ''-"' Åsling att ompröva orn nran inte bör påtasig större ansvar för basindustri i Hiss- ' '' arbetet från regeringens sida. mofors m m När det gäller diskussionen om enramplanering har nu kommit så långtatt han säger att han känner starka sympatier för en ramplanering. Det är klartatt del kan vara smärtsamt all omvända sig. och tillägger alt detskulle kunna medföra all del liiggs en byråkratisk hand över förelagen och attdet försvårar arbetet. Men varför behöver del bli fallet? Vi har diskuteratdetta, och behagttr kallar det för samarbete. Jag går gärna med påatt vi ändrar beteckningen "ramplanering" till "samarbete",om vi är överens om all den framlida strukturen inom skogsindustrin skallplanertrs i samråd mellan samhälle, företag och de anställda. Vad som sker är litet oroande för denframtida politiska debatten i . Den brukar vara fylld tiv stimulerandeordbyten. Här blir nu och jag i denna sena timme plötsligtöverens om del mesta. Möjligen skulle jag vilja säga beträffandearbetsfördelningen mellan länsmyndigheter och centrala myndigheter att jagvidhåller min uppfattning att man måste göra en klar distinktion mellan vad somär regionala myndigheters ansvar och kompetens och vad som är cenlraltimyndigheters ansvar och kompetens. Annars fär inan inte den kraft i dialogensom är nödvändig. När det sedan gäller det här speciella projektet så tycksvi vara överens om alt man måste ha hela råvarubalansen med i bilden. Detförutsätter titt bolagsskogsbrukel är med. Vi vet redan nu att det inle finnsnågra möjligheteratt där mobilisera ett intresse. Projektet är alltsåorealistiskt, och del är bra alt det nu är klarlagt. Det år ingen nyhet-deltahar hela liden varit min inställning, och jag har offentliggjort den. När SvenLindberg nu berättar detta för sina och mina valmän i , så är delalltså ingen nyhet för dem. Det blir bara en bekräftelse på den inställning somjag htir haft, nämligen all resurserna i stället skall användas förall utveckla sågverksindustrin och vidareförädlingen av de sågade varorna. Vad beträffar ramplaneringen är jag alltså överens medSven om att denna inte skall formaliseras utan vara flexibel ochfrämja samverkan mellan samhälle, företag och fack. Jag noterar med stortillfredsställelse all vi blivit överens på denna viktiga punkt. Till del sista vill jag säga att del är glädjande all kunnti konstateraatt kommer närmare och närmare oss när del gäller 188 det som vi kallat för ramplaneringmen som jag lovat att i fortsättningen kalla Vi htir väntal . Kanske jag vågtir vara fräck nog till i denna sena tinrnrefråga: Niir kan vi den förvänta oss förslag i den här riktningen till riksdtigen från sida? Jag är helt på det klara med kompetensfördelningen, herrÅsling. Jag Om varvspolidken håller med om att vi sktill skilja på kompetensen.Jag försökte förklara för att vi på länsplanet inte anser oss ha deresurser sorn behövs för att klara de här projekten. Dessa resurser finns iregeringskansliet och hos regeringen underställda verk och myndigheter. Det ärdessti resurser som måste användas för alt klara de olika projekt sorn vidiskuterat på länsnivå. Jag skulle än en gång vilja be tttl han förden framtida sysselsättningen i - hans eget hemlän - omprövar del härställningstagandet. Det är glädjttnde titt höra att anser att viskall satsa pä sågverksindustrin och på vidareförädlingen inom länet. Jag hoppas att nu och framöver intensivt skallarbeta för att den inställningen kommer med i det planeringsarbete som ärnödvirndigt för den framtida slrukturutvecklingen inom skogsbruket. Har vikommit så långt, , tycker jag att vi har fått ut rätt mycket av dethär meningsutbytet. Överliiggningen var hiirmed avslultrd. § 4 Om varvspolitiken Industriministern erhöll ordet för att besvara (vpk) anmäldainterpellation, 1979/80:68, och. har frågat mig orn regeringenhade auktoriserat ekonomiministern all framföra uttalanden ellerprogrtrmförklaringar rörande ytterligare nedskärningar vid varven och omregeringen avser att i kommande förslag till aktutilisera ytterligarenedskärningar och pä vilka grunder man i så fall ämnar göra dessa. Marknads- och konkurrensförulsältningiirna för de svenskastorvarven utreds f, n, av . Bolagels styrelseskall la ställning i strukturfrågan . Detta ställningstagande liksom förslaget från kommissionenför de mindre och medelstora varven kommer att bilda underlag för denvarvsproposition regeringen har för avsikt att förelägga . Varvsindustrin har erhållit ettmycket omfattande finansiellt stöd från staten. Stödet i form avkapitaltillskott, förlustgarantier och avskrivningslån m. m. uppgår under åren1977-1979 till ca 12 000 milj. kr. Det är sålunda en för samhället kostsam ochriskfylld verksamhet som varven utövar. Motbakgrund av del slatsfinansiella läget måste en minskning av det '°9 Nr 55 statliga slödel till varvsindustrini förhållande till vad som giillt de sentiste Måndagenden åren ske. bör stödethelt upphörti. 17december 1979 Kapaciteten vid varven blir diirför på heltberoende av de mtirknads- och konkurrensmässiga förutsättningarna. Omvarvspolitiken '' göras pekar entydigt pä att ktipaciieien måsteminsktis. Del iir rnol denna bakgrund som ekonomiministernsuttttlanden om "ytterligare nedskärningar vid varven" måste ses. (vpk): Jag lackar för svaret. I en TV-intervju om frttmtida ekonomigjorde ekonomiminister det ultaltindel, all fortstitla nedskärningarvid de svenskti varven är nödvändiga. Det uttalandet gör alltså flerti måntiderinnan den nya varvspropositionen skall liiggas fram. Det fanns i del här programmetingen tveksamhet i ton eller siitt att uttrycka sig. För honom varsaken klar. Varven skall dras ner ytterligare. Detta uttalande var märkligt. Det iir inleekonomidepar-temenlet som ansvarar för varvsfrågor. Arrsvtirig för varvsfrågoriir industridepartementet och industriministern. Ändå ttngtiv tonenför den kommande varvspolitiken. Medan industridepartementet blott befann sig iförberedelseskedel för sin proposition, medan alla utredningar och rapporterännu inle var klara - då gör detta utspel. Vem är egentligen denneBohman, sorn kan driva varvspolitik så där helt självsliindigt, som plötsligtkan utlalti sig om vad sorrr skall komma att stå i en proposition som handläggsi ett helt annat departement? Den fråga jag sliillt är vem som hade gett att föregripa vad sorn skulle känneteckna den forlstillavarvspolitiken i , Denna fråga svarar nu inte industriministern på. Han gör istället en kort och snabb skiss över lägel, han konsttilerar altmarknadsförhållandena får avgöra varvsindustrins framlid och till medutgångspunkt däri ler sig ytterligare nedskärningar oundvikliga. Sedan sägerhan att del är rnol denna bakgrund man skall se yttrande. Men det var inte detta min fråga gällde, utan frågangällde med vilken rätt en ekonomiminister kan uttala sig så tvärsäkert om ettomfattande ärende som ligger under ett helt annat departement än hans eget. På den frågan finnsdet som jag kan se barti två tiinkbarasvar. varav det entt automatiskt irtesluter del andra. Del ena svaret är att utttilade sig påregeringens samlade vägnar, dvs. hade även industriministerns sanktion för altgörti sitt uttalande. Del andratiinkbara svaret är att alls inte htide ttilal med den övrigaregeringen, all hans uttalande berodde på antingen ett sntrbbt 190 arbetande temperament eller ocksåpå någon sorts föresliillning all det är htrn somegentligen bestämmer iiven över industripolitiken. Orn htide stinktion frän regeringen uppstår en annan den intressant fråga: Hur kan regeringen redaninnan allt material presenterats och deanställdti hörts veta precis hur den framtida vtirvspoliliken sktill se ut? Hade manredan sin åsikt kltir? Har man helti liden haft en förhtindsinställ- Omvarvspolitiken ning, som varit oberoende av vad sonr skulle framkomma avunderlagsmaterialet? Orn å andrti sidan bara helt friskt föllindustriministern i iimbetel - vilket kanske iir det troliga, orn man kännerherr - är det inte i djärvaste laget? Vad har påiiiduslridepartementel att göra? Och vad har han frtimför tilll där alt göra,innan det finns en proposition som ktin tti stiillning till och sornriksdagen enligt grundlagen skall säga sin mening om? Det var denna fråga jag ställde. Den vill jag gärna hasvttr pä. Alltså ännu en gäng: Hade sanktion för titt ulttila sigom varvspolitiken sorn han gjorde? Var industriministern införstådd med titthan utlaltide sig så? Sedan har emellertid ullaltinde en långtvidslriicktare relevans ån så. Vi vet att oron stiger ute på varven. Det är inte baraherr som pratar bredvid mun. Det ställs frågor från varvens arbetare ochtjänstemän -brännande och allvarliga frågor - som inte får något klart svar.Chefspersonerna uttalar sig inte. Men det går rykten. Det läcker litetöverallt. Del läcker om konsultföretag. Det läcker om framtid och omförhållandel . Del läcker om Öresundsvarvets öde. Överallt ärdet ryktesspridning. Det talas under hand om att nu kommer det som fanns antyttredan i de rapportbilagor som var fogade till den förra varvspropositionen.Där diskuterade man som bekant lösningar med ett, två eller tre storvarv. Redandär avvisades en lösning med alla fyra storvarven i drift. Hade vi inle dennaryktesflora, denna ångest och oro. dessa undanglidande korrnnentarer fråncheferna när de raka frågorna ställs- då kunde jag ha väntat alt ställa minttfrågor tills vi hade fått den nya varvspropositionen på bord. Men kan inle frågorna vänta. Det har läckt ut förmycket. Det är för många rykten i svang. Öresundsvarvets anställda hardemonstrerat. De vill ha besked. Alla vill ha besked. Arbetare, tekniker,organisatörer, som lagt ner sina krafter pä att genomföra de mödosammaomstiillningar som är nödvändiga orn varven skall kunna räddas, kan man inte baraavspisa tills en proposition ligger i tryck. måste sanningen fram. Och rninfråga till gäller; Vad är sant och vad är rykten? Kominer regeringen all föreslå nedläggning avÖresundsvarvet? Ja eller nej. Kommerregeringen till föreslå nedläggning av ? Ja eller nej. Vilka övriga varv kommer man att vilja lägga ner? Hurmänga storvarv kommer att föreslås bli kvar och vilka? NilsÅsling och jag har olika uppfattningarom varvens framtid och roll. för ansluter mig till de många arbetare, tekniker och planerare som ute påvarven anser alt deras arbete och deras arbetsplatser har en viktigframlidsroll att spela och att denna allvarligt skadas otn ännu flernedskärningar av kapaciteten sker. Men lätoss för tillfället lämna dessa skillnader i stikbedömning åsido. Vad jag nu begär av är btira ett rakt svar.Ett svar pä de frågor jag här ställt. Jag inser att det inle är särskilt trevligt all ageratomtenisse, när man har sä deprimerande julklappar att överlämna till varvensanställda. Men industriministern har ändå en viss chans. Han skullemed ett rakt besked, hur svart det än är färgat, kunna ge något i politiken såpass ovanligt som ett ärligt besked. Han kan göra slut pä korridormygel ochryktesspridning, och om man också inte gillar hans varvspolitik, skulle manhålla honom räkning för ärligheten och öppenheten. Då skulle också varvensanställda äntligen få se det verkliga ansiktet på den fiende som de nu ochframöver har att kämpa mot. De är för dem en förutsättning för att en nyvarvspolitik skall kunna segra. Jag tycker kanske att har enväl formell syn på ekonomiministerns uttalande. Det var fråga om ettdiskussionsinlägg, och ett sådant behöver rimligen inte sanktion. Det får ståför vederbörandes räkning och skall väl ses i det större sammanhang som jag harangett i mitt svar. Jag vill gärna säga att jag delar Svenssonsuppfattning om att det är olyckligt med den pressdebatt och med de läckor somJörn åberopar när det gäller utredningsmaterial kring varvsfrägan -ett utredningsmaterial som kanske av en bred allmänhet tas som ett definitivtbeslutsunderlag utan att det har utvärderats. För industridepartementets del gäller att vi kommer med enproposition . Vi har inte ens pä vårt bord fått den strukturulredning somSvenska Varv ålagts att göra och som, såvitt jag vet, inte ens dragits istyrelsen. Vi har inte - hur gärna vi än skulle vilja göra det - någonmöjlighet att lämna korta, raka och svar, därför att vi helt enkelt intehar haft ärendet under sedvanlig beredning. Jag är litet förvånad över reaktionbeträffande ekonomiministerns diskussionsinlägg och att han här försökerprovocera mig att, oavsett om beredningsarbetet är slutfört i departementeteller inle, ge ett svar pä en fråga som jag inte rimligen kan veta hur vi iframtiden skall hantera. Så snart vi är klara med propositionen kommer visjälvfallet att ge offentlighet ät den och därmed också ta ställning tillvarvsindustrins framtid. JÖRNSVENSSON (vpk); Jag beklagar delta svar. Industriministerntog inle den chans han ändå måste veta fanns även i denna sena timme. Lät migförst få vederlägga industriministerns försök all göra en lovvärd menmisslyckad Ehrenrettung av uttalanden. Det var irrgel ' 55diskussionsinlägg utan en intervju i ett planerat TV-program. en intervjusom den var förberedd och planerad. Det vttr inte något spontantyttrande som kom i stundensingivelse därför att manövrerades in i ett hörn av ------- intervjuaren.Yttrandet förekom i en rundmålning, i en översiktlig beskriv- Om varvspolitiken ning avden ekonomiska problemaliken i landet, och han hade förmodligen haft tidatt fundera över del under den lid som föregick intervjun. alltså ingen tillfällighet att sade sa. Jag tror inte att industriministernskall utmana människor som eventuellt liiser protokollet från denhär debatten till att tro att det var en tillfällighet. Som jag sade tidigare tog inte industrinrinislern den hårchansen. Jag vill emellertid försöka utöva påtryckningar pä honom, inte för attvinna någon billig poängseger i en debatt utan helt enkelt därföratt Itiget utepå varven har blivit sådant att man måste svara. Varje fordröjning av ett raktsvar, åtminstone när det gäller vissa huvudpunkter, kommer all uppfattas somett föga hederligt sätt att bedriva varvspolitiken. måste man få vela värsaker och ting slår för att kunna förbereda sig på det nya och-om man harenannan uppfattning - kunna förbereda alternativ. Vi kan ju inte ha det pa det sättet alt skallfä gå ut och säga sin oförgripliga mening och sedan få, åtminstone tillhälften, understöd eller täckas upp av industriministern. Skall sedanindustriministern, när all den oro som detta åstadkommit har blommat upp ute påvarven, då säga: Nej, jag kan absolut inte säga någonting, därför att fråganinte har blivit beredd i vederbörlig ordning? Vi vet att arbetet när det gäller förberedelserna här ärmycket långt framskridet. Vi vet att konturerna, åtminstone inomindustridepartementel. måste ligga klara. Man måste veta i stort vadpropositionen kommer all utmynna i. Läget är sådant, all en regering och enminister förlorar i anseende för sorn går utan alt elt besked kanges. Hela situationen kräver ett sådant. Det hade inte varit lika pressande omsituationen hade varit en annan. Men del har som sagt förekommit för rnycketläckage. för rnycket ryktesspridning. Del är inte bara vanlig oro somrniinniskorna ute på varven nu känner, ulan del är oro och ilskti. De är inlepä del klara nred vad dessa rykten egentligen innebär. Det talas ju öppet orn all Öresundsvarvet skallläggas ned och att de som eventuellt blir kvar där skall över till Kockums.Sådana rykten kan väl inte las ur tomma luften. De uppstår inle ivarvsarbetarnas föreställningsvärld, för de är hyggliga människor som inte ensin i det sista vill tro del allra värsta. Men sådana är ju vanliga människortill skillnad från politiker. Detär politikerna och administratörerna somsysslar med dessa frågor som släppt ut denna flora av rykten, som läckt ut. Därför tycker jag alt man efler uttalande såmånga månader i förväg nu faktiskt borde kunna få ett rejält besked av denansvarige ministern: läggas ned? Skall Arendalsvarvetläggas ned? Flur många storvarv skall vara kvar i den varvspolilik sorn kommeratt presenteras? Det är de raka besked jag begär att få. Om delttljernti iövrigt. Ni* 55 om de svåra strukturella problemen,om markntidsproblemeir i frtimliden begär jag naturligtvis inle att någon minister i dtig skalluttala sig. Oni varvspolitiken Herr talman! Jagtycker att är ganska inkonsekvent niir han har dels talar om denoro som finns ute på varvsorterna och som jag år medveten om-jag har ju ganskanära kontakt med både folk och företag där - dels kräver att vi här skall geelt som han säger klart besked, eftersom konturerna nråste vara klara när detgäller vår syn på varvspropositionen. Men så arbetar inteindustridepartementet. Vi väntar nu pä Svenska Varvs strukturutredning. Sedanvidtar industridepartementets ganska omfattande beredningsarbete. Vi anser ossnämligen vara skyldiga de anställda vid och de övriga medborgarnapå varvsplatserna ett väl genomarbetat, sakligt tungt vägande förslag. Som jagser det är det också en förutsättning för all skall kunna fattabeslut i denna så vikliga framtidsfråga. Därför, , vore det att handskas vårdslöst meden viktig fråga och med de varvsanslälldas förtroende att här börja på attgissa sig till vad som kan komma att bli regeringens förslag i en fråga somännu inte börjat beredas. (vpk): Jag vill inle gärna la till överord, men nogär del litet förolämpande gentemot mig i varje fall och gentemot devarvsanstiillda niir talar om all vi här skulle försöka gissa osstill vad som kommer att hända. Del hiir är ingen gissningstävlan. Vore det ensådiin och hela läget var förutsättningslöst, då hade ekonomiministern inlevågat ultalti sig som htiir gjorde och då hade inte heller i detkorta interpellationssvar han läste upp uttalat sig i sak utefter sarnmii linjesom Göstti . Det hiir är alltså ingen gissningstiivlan, där allt liggeröppet och där allt är förulsiiti-ningslöst, ulan vad det handlar onr är att manhär redan har en inriktning. Om det ärvåi;dslöst tttl utlalti sig konkret onr vaddennti inriktning innebär i slorvarvens termer, ja, då var det vårdslöst avherr alt över huvud tagel uttala sig som han gjorde. Då var detvårdslöst av induslriminislern all bekräfta vad sade,nämligen att ytterligare nedskärningar är aktuella och kommer att föresläs ipropositionen. Det enda jag har begärt är alt få veta vari desstinedskärningar, som två ministrar nu har bekräftat, beslår. Skall Öresundsvarvelläggas ner? Skall ytterligtire något slorvarv läggas ner? Del vore bra om återuppriitiade något avyrkespolitikernas dåliga anseende i detta land, genom att äntligen lämna eltklart besked om innebörden av det som bäde han och i någotallmiinnare form redtin har stigt. 194 Överläggningen var härmed avslutad. S 5 Påförslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle Nr 55 fortsättas vid morgondagens sammanträde. S 6 Föredrogs och hänvisades 1979/80:69 till utbildningsutskottet S 7 Föredrogs men bordlttdes åter Skatteutskottetsbetänkanden /80:17-19 betänkanden /80:13, 14 och 19Lagutskottets betänkanden /80:13 och 18 Utrikesutskoltets betänkanden1979/80:9, 12 och 14-17 betänkande 1979/80:16Utbildningsutskottets betänkanden /80:10-14 Näringsulskotlets betänkanden1979/80:18, 19, 21, 22, 24 och 25 Civiluiskottets betänkande 1979/80:7 S 8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:107 S 9 Kammaren åtskildes .