prot · G30963 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är uppenbarligen så attjordbruksministern vägrar att se den ohämmade privatbilismen som ett allvarligtmiljöproblem i landet. Detta gäller inte bara och ,utan samtliga tätorter, och det gäller f, ö, också landsbygden. Få grupper harväl sedan bilsamhället infördes isolerats så mycket som äldre människor. Ocksåandra grupper på just landsbygden har drabbats av detta. Men vi kan ju inleförvandla hela landet till en enda stor landsbygd, utan vi kommer också iframtiden att ha tätorter, och därför gäller det alltså att på något sättbegränsa bilismen. Jag kan bara konstatera att jordbruksministernuppenbarligen inte är beredd att ge några som helst konkreta förslag på hur manskall kunna komma till rätta med det problem som bilarna utgör. Jag gav det beskedet isvaret på C,-H, fråga, och jag redovisade min syn angående blyfribensin i svaret på fråga. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Som jag sade tidigare gäller det här intebara blyet i bensinen, utan detta är en större fråga. Vad det gäller är att fåned biltrafiken kraftigt. Bilarna skapar också andra problem, somjordbruksministen inte kan vara helt omedveten om. Deutplånar t, ex, en medelstor svensk stad - Nr 63 det är faktiskt elva personer som dödas i biltrafiken, Tisdaeenden Deskapar också en rad andra problem, inte minst då för barnfamiljer- igjanuari 1980 Jagtvingas alltså konstatera att jordbruksministern över huvud taget vägrar att sedet här som något problem och att han inte har något konkret råd att ge debarnfamiljer i innerstaden som inte har möjlighet att flytta ut fillDrottningholm - genom den flyttningen berövar man f, ö, stockholmarna ett kärtutflyktsmål. Omförsäljningen av svensk frukt Överläggningenvar härmed avslutad. § 6 Omförsäljningen av svensk frukt JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara Per Stenmarcks (rn) den 14december anmälda fråga, 1979/80:229, till handelsministern, och anförde: Per Stenmarck har frågat handelsministern om regeringen ämnar vidtanågra åtgärder, och i så fall vilka, för att förbättra möjligheterna tillavyttring av svensk frukt för innevarande säsong och för framfiden. Frågan haröverlämnats fill mig. Densvenska skörden av yrkesmässigt odlade äpplen var den största på 25 år.Även skörden i hemträdgårdarna var mycket stor. Skörden av päron var ocksåovanligt stor. Efterfrågan på svensk frukt var låg . Detta beroddedels på den stora hemträdgårdsskörden, dels på att man från handelns sida förstsökte sälja ut kvarvarande lager av importerad frukt. Gränsskyddetför äpplen och päron utgörs främst av en s, k, kvantitafiv reglering. Deninnebär att för varje avsättningssäsong fastställs vid säsongens början ensista importdag, vanligen i mitten av augusfi, och vid säsongens slut en förstaimportdag. Första importdagen ligger vanligen för äpplen och förpäron . Tidpunkterna fastställs av statensjordbruksnämnd efter förhandlingar mellan fruktodlarna och fruktimportörerna.Till grund för förhandlingarna ligger uppgifter om den beräknade skörden ochfruktlagrens storlek. Förinnevarande säsong var sista för äpplen och den31 augusti för päron. Första importdag för päron fastställdes fill den 5december. För äpplen har någon första importdag ännu inte fastställts. På grundav de stora kvarvarande lagren får man räkna med att denna dag kommer attbli ovanligt sen. Motden här bakgrunden anser jag att några särskilda åtgärder inte är nödvändigafrån regeringens sida för att klara avsättningen av frukt innevarande säsong.Vad däremot gäller framfida åtgärder vill jag erinra om att 1974 årsträdgårdsnäringsutredning har i uppdrag att utreda marknadsförhållandena påträdgårdsområdet, I samband därmed överarbetar utred- Nr 63 ningen ett tidigare lämnat förslagom en fond för marknadsfrämjande Tisdaeen den åtgärder. Ett betänkande frånutredningen kan väntas under innevarande år, 15 ianuari 1980_ Först då finns ett underlag förbeslut om mera långsiktiga åtgärder pä området. av svenskfrukt PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga - jag betecknar svaret som positivt. Det är inte utan att man tvingas konstatera att vi lever iden underligaste av världar när man måste ställa en fråga till ett statsråd omvilka åtgärder som lämpligen bör vidtas med anledning av att en näringsgrenproducerar för ..rycket av en vara. Detta i tider när vi läser om nedläggningareller hot om nedläggning av hela näringsgrenar på grund av för låg produkfion.Inom andra näringsgrenar skulle man kunna sälja sina varor i stor utsträckningmen finner att varorna är svåra att exportera och att den inhemska marknadenunder stora delar av året är svårtillgänglig på grund av generösa importvillkor.Detta fenomen har drabbat åtskilliga av våra fruktodlare, framförallt äppleodlare. Som jordbruksministern framhåller i sitt svar varäppleodlingen 1979 den största . Totalt sysselsätts i väldigtmånga människor med denna typ av arbete. Mänga är säsongarbetande, som till stordel är beroende av den inkomst som äppleskörden ger. För vissa bygder är justäppleodlingen en av de allra viktigaste näringsgrenarna. Ett av äppleodlarnas främsta problem är att man saknar enegentlig exportmarknad. Den totala exporten är därför mycket liten. Ett avskälen härtill är ett högt kostnadsläge. Därför är produktionen främst inriktadpå självförsörjning. Då återstår egentligen bara hemmamarknaden. Där tvingasman konkurrera med importerad frukt - vilket naturligtvis måste ske i en frioch öppen marknad. Den svenska marknaden är öppen för import enligt avtal somårligen ingås mellan importörer och yrkesodlare. var importen öppentill . Till stor del importeras frukt. Stora mängderfrukt finns därmed kvar efter importstoppets ikraftträdande. fannsimporterade äpplen i marknaden under hela oktober. Jordbruksministern har, som jag ser det, gett ett positivtsvar på frågan. Jag vill emellertid ställa en följdfråga till honom. Vi har nuatt avvakta ett betänkande års trädgårdsnäringsutredning. Kan jagfram till dess tolka jordbruksministerns svar så positivt att regeringen ärberedd att stödja den inhemska äppleodlingen, så att den får samma - ellerlikvärdiga -konkurrensmöjligheter som råder i de länder som vi importeraräpplen ifrån? besökte jag Förenade Frukt i och fick då del avodlarnas syn på situationen. Jag fick det bestämda intrycket att man 112 från odlarnas sida inte var såbekymrad över den nuvarande situationen utan i stället med ledning av erfarenheterna från det gångna året var mycketangelägen om att odlingens speciella problem skulle beaktas inom trädgårdsnäringsutredningen-ochinom regeringen, när utredningen lämnat sitt förslag. a. ha ett förbättrat informafionsunderlag inför förhandlingarna omimportstoppet - och det bedömer jag själv som mycket viktigt.Vidare ville man ha en branschfond för fruktodlingen - även det en vikfig sak.Dessa frågor arbetar trädgårdsnäringsutredningen nu med, och jag skallnaturligtvis inte föregripa det arbetet. Det svar som jag här har givit är attinnan trädgårdsnäringsutredningen blir klar med sitt arbete har regeringen småmöjligheter att ingripa. PERSTENMARCK (m): Som jag påpekade tidigare är det många människor som sysselsätts inomdenna typ av arbete. I ett flertal bygder är just äppleodlingen en av deviktigaste näringarna. Ett svårt år klarar naturligtvis de flestanäringsgrenar. Men svårigheter kan uppstå om man drabbas av flera problemfylldaår i rad - och den risken kan vi inte utesluta. Detär fullt klart att vi måste importera frukt, och det gäller också äpplen. Menvi skall i det sammanhanget vara medvetna om att de svenska produkterna intetävlar på helt hka villkor med de utländska. Den transoceana frukten finns kvarlång tid efter importtidens utgång, och importen från näraliggande länder skerofta till priser som på grund av subventioner är betydligt lägre. Fruktnäringenhar nu haft ett besvärligt år - och ett svårt år får väl alla näringar räknamed . Det viktigaste är givetvis nu - som jordbruksministern ocksåsäger - inte att se tillbaka på hur den gångna säsongen har varit utan attblicka framåt. Jag ber att få återkomma när trädgårdsnäringsutredningen harlagt fram sitt betänkande. Vadsom i det här fallet bör vara fullt klart - och jag hoppas attjordbruksministern och jag är överens om det - är att vi i första hand måsteskydda den inhemska produktionen. Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Omtillvaratagande av fiberrester JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara (vpk) den 18december anmälda fråga, 1979/80:232, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han är beredd vidtaåtgärder för att ett tillvaratagande av vissa fiberrester kommer till stånd.Frågan har överlämnats fill mig för besvarande. Storafibermängder finns ansamlade på bottnarna särskilt utanför våra äldremassafabriker. Fibermassorna är ofta förorenade av kvicksilver. Om tillvaratagande av fiberrester såväl naturresurs- som miljösynpunkter vore det angelägetom dessa fibrer kunde tas om hand och återanvändas. a. statliga bidrag har regeringen stimuleratframtagandet av teknik för upptagning och behandling av fiberrester. Enligt vadjag erfarit återstår emellertid en del problem att lösa, innan metodiken kansägas vara fullt utvecklad. Den fiber som ligger utanför massafabrikernavarierar mycket i fråga om kvalitet och nedbrytning. a, varierar bankarnaskvicksilverinnehåll. En del kvicksilver är vidare så hårt bundet fill fibrernaatt det stannar kvar även efter upptagning och behandling. Detta begränsar iviss mån möjligheterna att återanvända de upptagna fibrerna. Sammanfattningsvis vill jag sålunda framhålla att jaganser den pågående tekniska utvecklingen som mycket vikfig och värdefull. Detär min förhoppning att det skall finnas prakfiska metoderför att ta fill vara fiberresterna. Därigenom kan också ett miljöproblemundanröjas. (vpk): Jag får först tacka jordbruksministern för svaret. Den här frågan har två sidor. Dels tar den upp ettmiljömässigt problem, dels gäller den fillvaratagande av användbar råvara. Tilldet miljömässiga problemet hör det svavelväte som bildas i fibermassorna. Detleder fill syrebrist i bottenvattnet med risk för att hela näringskedjan rubbas.Till detta kan läggas de stora mängder kvicksilver som finns i fibrerna. Denandra sidan av problemet är de stora mängder råvara som det här är fråga om. släpptes av alla fibrer ut i vattendragen - varttionde års produktion med andra ord. Enligt uppgift skall det finnas 11 000miljoner ton sådana fibrer. Det stora problemet har varit att rena dessa fibrerfrån kvicksilver, vilket även jordbruksministern påpekar i sitt svar. Deninformation som jag har fått visar att det finns teknik för en sådanrening. Om inte den informationen är felaktig har man löst problemen medkvicksilvret. Vad det nu handlar om är ekonomiska möjligheter att starta dettaarbete. Dessa fibrer är ypperhg råvara, fullt användbar om fibrerna tvättas ochbefrias från kvicksilver. Enligt min mening måste det både ur miljösynpunkt ochur råvarusynpunkt vara angeläget att tillvarata dessa fiberbankar. Detta kan också vara ett svar påindustriministerns vädjan om att man skall komma med förslag. Industriministernhar ju sagt att det här landet måste dammsugas på idéer. Jag tycker att dettaär ett bra objekt bl, a, av de skäl som jag här anfört. Jag skulle vilja frågajordbruksministern: Om det är så att man äntligen har löst problemen medreningen, är jordbruksministern då beredd att ta initiativ så att den härfrågan löses? Det råder inga delade meningar mellan JohnAndersson och mig om det angelägna i att ta vara på fiberbankarna. Men det är,som jag försökt säga i mitt svar, en del problem förknippade med detta. man nu har använt ipraktisk tillämpning exempelvis utanför - jag har själv varit ochtittat på anläggningen där - innebär att man tar upp fibrerna med ettsugmudderverk av en speciell typ; det gäller att inte grumla upp vattnet förmycket. Därefter skall fibrerna centrifugeras, och sedan skall vattnet genomgåkemisk rening, osv. Detär också så att kvaliteten på fibersedimenten varierar mycket kraffigt. Låt migmed anledning av den siffra nämnde säga att harlåtit undersöka fiberbankar vid 29 olika industrier, och resultatet visar attdet utanför dessa anläggningar finns fibersediment.Den totala mängden kvicksilver i de bankarna beräknas fill . Den totalaåtervinnbara mängden fiber uppskattas till totalt . Det ärnaturiigtvis från råvarusynpunkt angeläget att ta vara på den. Men det gällerdå att först hitta en metod som är praktiskt tillämpbar. Omplanerad utbyggnad av i (vpk): De uppgifter jaghar anfört har jag fått genom tidningen , som skrivit om det härproblemet, och från tidigare utredningar. Jag är inte sakkunnig på det härområdet, och jag kan inte föra en debatt om den teknik som används föratt ta upp fibrerna. Jag stödde min fråga på de uppgifter och den informationjag hade fått. Jag har inte ifrågasatt uppgifter. Naturvårdsverketssiffror, som jag nämnde, var baserade på 29 industrier. De styrker att det kanfinnas den mängd fiberråvara som nämnde. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8 Om planeradutbyggnad av i JordbruksministernANDERS erhöll ordet för att besvara (vpk) den 30november anmälda interpellation, 1979/80:92, till statsrådet , ochanförde; har frågat statsrådet när ett regeringsbeslut ifråga om Uddeholms AB:s ansökan om utbyggnad av i kanväntas, har också frågat om regeringen vid ärendets avgörandeavser att ge riksintressena företräde. Eftersomärendet om utbyggnad av bereds i harinterpellationen överlämnats till mig för besvarande. Vattendomstolenhar med eget yttrande överlämnat frågan om tillåtligheten av företaget tillregeringens prövning. Yttrandet remissbehandlas f, n. Remissbehandlingen kommersannolikt inte att vara avslutad förrän under senare delen av våren.Innan dess kommer regeringen inte att Om planerad utbyggnad av i meddelabeslut över ansökningen. Regeringen skall vid sin prövning av tillåtligheten avföretaget ta hänsyn till bl, a, dess verkningar från naturvårds- ochfiskesynpunkt samt hur det påverkar befolkningens levnadsförhållanden ochtrevnaden för de närboende. Hänsyn skall också tas till verkningarna frånallmän planeringssynpunkt. Eftersom är en av de stora älvarna ilandet kommer riksintressen givetvis att tillmätas stor vikt vid ifrågavarandeprövning. (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret, som jaginnerligt hoppas kunna tolka positivt. Jag vill i varje fall se det som en ljusstrimma att jordbruksministern i slutorden deklarerar att riksintressen kommeratt tillmätas stor vikt vid prövningen. Likaså säger statsrådet att hänsynskall tas till hur en utbyggnad skulle påverka naturen, fisket, befolkningenslevnadsförhållanden och trevnaden för de närboende, I alla dessa faktorerfinns ju inbyggda så många tunga argument för ett avslag på Uddeholmsbolagetsansökan att avgörandet hos regeringen nu borde vara givet på förhand. Men befolkningen i norra är hårt prövadefter kamp för och bevarande. Politiker ochmyndigheter har svävat på målet och bytt ståndpunkt så ofta attopinionsrörelsen har drabbats av uppgivenhet och att många har sett detsom ofrånkomligt, att vad än befolkningen tycker, hur stor uppslutningen än ärbakom kravet på att skall bevaras, så kommer beslutet ändå fillsist att fattas över nordvärmlänningarnas huvuden, Vänsterparfiet kommunisterna kommer här i underallmänna motionstiden att på nytt ta upp kravet på att skall undantasfrån ytterligare kraftverksutbyggnad. Vi räknar med att den starka lokalaopinionen numera aktivt stöds också av socialdemokraterna. Även om de dröjdemed sitt ställningstagande i början och även om den socialdemokratiska gruppeni kan tyckas vackla och visa sig ha gehör förUddeholmsbolagets försök att med löften om åtgärder för sysselsättningen iNordvärmland - skyldigheter som bolaget moraliskt skulle ha ändå, om det skulleta sitt sociala ansvar - påverka opinionen i , är jag övertygad omatt den socialdemokratiska gruppen här i kammaren med kraft ställer upp på ettinitiativ för att rädda från utbyggnad. Trovärdigheten kräverdet, och för att illustrera allvaret i mitt påstående förevisar jag nu påbildskärmen en valaffisch, som under valrörelsen prydde många ställen inorra i , För att rädda detta socialdemokratiska vallöfte åtriksdagsprotokollet skall jag också tala om vad det står på affischen. Det stårså här: Du kanlita på socialdemokraterna väntar regeringen på remissbehandling , ochförst därefter skulle ett regeringsbeslut vara aktuellt enligt beskedet frånlandets center-partistiske jordbruksminister . Det innebär att vi harandrum, om vi vill göra allt som ståt oss till buds för att rädda dettaSveriges sydligaste stora strömfiskevatten,som har en orörd forssträcka på 3 mil. Ett initiativ i frånoppositionspartierna borde ju i den politiska trovärdighetens intresse ocksåkunna räkna med stöd hos det parfi som länge velat framställa sig sommiljöpartiet - dvs, , det parti som jordbruksministern tillhör.Även om jordbruksministern i ett regeringsbeslut skulle bli tvungen att rättain sig i ledet hos kapten , har ju parfigruppen möjlighet att räddaAnders ur det moraliska dilemmat genom att stödja ettriksdagsinifiafiv i frågan, är väl den som lever närmast denberörda befolkningen, och det skulle vara av stort intresse om han begagnadetillfället att klargöra sitt ställningstagande - för eller emot utbyggnad avSträngsforsen, Som vägledning för och hans partivänneroch andra tvehågsna vill jag nämna dem som i likhet med befolkningen i norraKlarälvsdalen har motsatt sig den av bolaget planerade utbyggnaden. De är f, d.Finnskoga , , i ,, statens planverk. , , växtbiologiska institutionen i ,, fritidsfiskares förening och Sverigesgeologiska undersökning, SGU, Tiden medger inte att jag går in på alla demånga argument som på sakliga, vetenskapliga och andra beaktansvärda grunderhar anförts av alla dessa insfitutioner och pohtiska församlingar som har avstyrktUddeholmsbolagets ansökan. Om kärnkraftverks säkerhet mot jordbävningar Överläggningen var härmed avslutad. §9 Om kärnkraftverks säkerhet mot Jordbävningar Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraSitire () anmälda fråga, 1979/80:240, och anförde: har frågat mig dels vilkenhänsyn till risken för jordbävning man har tagit vid konstruktionen av kärnkraftverketi Forsmark, dels vilka åtgärder den opåräknat starka jordbävningen geranledning till innan Forsmarksreaktorerna får laddas efter ett eventuellt jafill kärnkraft i folkomröstningen, ISverige är jordskalv relativt sällsynta, och de skalv som förekommer är avringa styrka. Kärnkraftinspektionen har därför inte tidigare ansett detnödvändigt att ställa särskilda krav på kärnkraftverken för att motståjordskalv, utöver vad som gäller för byggnader i allmänhet enligt byggnormen.Kärnkraftsblocket är emellertid konstruerat för att motstå jordskalvmed accelerationer på upp till utan att säkerheten äventyras. Enligt vad jag inhämtat bedömer kärnkraffinspektionen detinte nödvändigt att på grund av det inträffade jordskalvet föreskriva attspeciella åtgärder skall vidtas, innan kärnkraftsreaktorerna i Forsmark fårtillföras kärnbränsle. Nr 63 På uppdrag av kärnkraffinspektionengenomförs vidare sedan en tid -p- j j tillbaka studier av jordskalv i närheten av de svenskakärnkraftverken. 15 ianinri1980 dessa studier ger upphov tilländrade bedömningar av sannolikheten och storleken av jordskalv kommer inspektionen att vidtade åtgärder som Om kärnkraft- bedöms nödvändiga ur säkerhetssynpunkt. motjordbävningar (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det är två saker i svaret som borde förekomma i motsattordning. Det sägs att kärnkraftinspektionen menar att det inte är nödvändigt"att på grund av det inträffade jordskalvet föreskriva att speciellaåtgärder skall vidtas, innan kärnkraftsreaktorerna i Forsmark får tillföraskärnbränsle". Men å andra sidan står det att det pågår studier avjordskalv i närheten av kärnkraftverk, och om de ger upphov till ändradebedömningar kommer inspektionen att vidta åtgärder. Det borde väl, herr talman, vara rimligt att man, eftersomForsmark inte har några aggregat i gång, väntar på de studier som alltsåpågår, innan man laddar de första reaktorerna där, bl, a. mot bakgrund av detsom nu har inträffat, I tidningsdebatten har docenten vidStockholms universitets geologiska institution sagt: "Det är lättsinnigt att utgå ifrån att ett Forsmark idrift inte skulle ha skadats av skalvet------------------------ ," Jag tror inte vi kan vänta med att bedöma riskerna tilldess att vi har satt i gång reaktorerna. Dels borde bedömningen av riskerna fåvara en del av underlaget när folk tar ställning i folkomröstningen, dels kanjag inte komma ifrån att Forsmark efter vad som hänt inte är färdigt att sättasi gång, även om det bleve en ja-seger. Som jag framhållit i min fråga var denjordbävning som inträffade i av en omfattning som man inte hade haft atträkna med, när man förlade verket till Forsmark, Det framgår ju också av svaretatt man inte har tagit speciella hänsyn vid konstruktionen av blocken 1 och 2 iForsmark, Konsekvensen av skalvet måste, som jag ser det, därför rimligen bliatt man noga överväger om Forsmarksanläggningen över huvud taget kan drivas somkärnkraftverk. Berggrunden under anläggningen har dessutom redan visatsig vara instabil,Massmedia har redovisat hur detta lett tillsättningar med en spricka i reaktorbyggnaden för som följd. Man hari efterhand försökt att komma fill rätta med svagheterna genom att trycka nedbetongmassa i berggrunden. Enligt en fidningsintervju med planeringschefen vidForsmark visste man inte att berggrunden skulle röra sig. Men om man intevisste det då, så vet man det . Och det viktiga är ju att man använder dentid vi kan ha kvar till att försäkra sig om att riskerna inte uppkommer. Överläggningen var härmed avslutad. § 10Föredrogs och hänvisades Nr 63 1979/80:77 till skatteutskottet § 11Föredrogs och hänvisades 1979/80:3till arbetsmarknadsutskottet § 12 Föredrogs och hänvisades Motionerna 1979/80:177och 178 till konsfitufionsutskottet /80:179 och 180 till skatteutskottet1979/80:181 och 182 till utrikesutskottet /80:183 till försvarsutskottet1979/80:184-187 fill socialutskottet /80:188 fill kulturutskottet1979/80:189 och 190 fill utbildningsutskottet /80:191-195 filltrafikutskottet /80:196-198 fill arbetsmarknadsutskottet /80:199 tillcivilutskottet /80:200 till jordbruksutskottet /80:201 fillnäringsutskottel § 13 Föredrogs men bordlades äter Lagutskonets betänkande1979/80:15 betänkande 1979/80:26 § 14 Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställning1979/80:117 § 15 Talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle näringsutskottets betänkande nr 26 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden samt propositionerna nr 100 och 101 sättas sist. § 16 Anmäldes och bordlades 1979/80:202 av ochTorkel om förfarandet vid kommunala folkomröstningar 1979/80:203 av m. fl.om slopande av spärregler vid riksdagsval 1979/80:204 av ochGöthe om viss besvärsprövning i länsrätter och kammarrätter 1979/80:205 av m. fl.orn handikappads möjligheter till bidrag för drivmedel och befrielse frånvägtrafikskatt 1979/80:206 av omextra avdrag vid beskattningen för höjda levnadskostnader i samband med sjukdom 1979/80:207 av ochChristina Rogestam om översyn trv beskattningsreglerna för fosterföräldrar, m.m. 1979/80:208av om morgonandakter 1979/80:209 av temperaturvarning för vägtrafikan-ter 1979/80:210av m. fl. 1979/80:211-av m.fl. om en sammanhållen telefonkatalog för 1979/80:212av och om bekämpningen av sly 1979/80:213 av ochJörn Svettsson om översyn av vissa jaklfrägor 1979/80:214 av om åtgärder mot vattenföroreningar i Rönneä 1979/80:215 av m. fl.om användningen av hälso- och miljöfarliga produkter 1979/80:216 av m. fl.om utredning av kreditkortens verkningar 1979/80:217 av m. fl.om utträde ur Inleramerikanska () 1979/80:218 av m. fl.om åtgärder för att skapa ersättningsarbeten vid nedläggningen av 5 iSundsvall 1979/80:219 av m. fl.om ett aktionsprogram mot utslagning och social utslötning