prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — Skall insatserna inom arbetsmarknadspolitikenbh verkningsfulla på måste de intimt förknippas med åtgärder motutslagning; man måste tackla hela arbetslöshetsproblemet. I utskoltsbelänkandet finns en skrivning med anledning avvpk-motionen 219. Utskottet har där intagit en mycket avvisande attityd. Kraveni del programmet är för vittomspännande, för allmänt formulerade, och problemenskall angripas konkret, säger utskottet. Låt oss då granska det program som vpk föreslår i sinmotion och som utskottet inte vill ha en diskussion om utan vill avfärda ganskakortsiktigt: Målsättningen för alla samhälleliga åtgärder måste varaatt garantera alla människor rätten till ett arbete oberoende av ålder, kön,handikapp eller utbildning. Det måste också röra sig om ett arbete som äranpassat till vars och ens förutsättningar. Arbetsmiljön måste vara sådan attarbetet inte medför några hälsorisker. Med stöd av denna målsättning måste således alla ålders-och förtidspensionärer garanteras rätlen att stå kvar i resp. återvända tillarbetslivet. Men det viktiga med denna punkt är alt målsättningen skallvara kompromisslös - alt man inte kan tumma på den. I debatten tummar man påmålsättningen om rätlen till arbete utifrån ekonomiska krav och att man intevill göra någon fördelning i samhället. Vi kommer säkert att få höra avarbetsmarknadsministern, när han kommer upp, all vi har svårigheter och intekan förverkliga den här målsättningen. Då undrar man: Vad skall vi då medmålsättningen till, när man gör mängder med undanlag och inte kompromisslöstkan utgå från den? Vi måste salsa på ungdomarna. Vi måste hindrautslagning av dem. En riksomfattande garanti för alla ungdomars rätt till arbete eller meningsfull utbildning måste skapas. Till del allra viktigaste för framliden hör alt vi gör något i detta avseende. Kan samhället inte göra något - utskottet anvisar intenågon väg - måste man fundera över vad den första målsättningen har för värde. En allmän arbetstidsförkortning får inte skjutas påframliden utan bör genomföras . Ingen samtidig höjning får ske av arbetsintensitet och arbetstakt. Förkortningen av arbetstiden måste kompenseras genom nyan ställningar. Samhällsekonomiskt är detta en lönsam reform eftersom den, rätt genomförd, öppnar arbetsmarknaden för grupper som slår utanför. Vi vet att vi har en teknisk utveckling på arbetsmarknadensom kommer att skapa oerhörda problem. Om den hämningslöst får genomföras,kommer den alt skapa enorma arbetslöshetsproblem. Jag tänker på datateknikensanvändning, roboliseringen och den ensidiga produktionen. Vad har utskottet alt säga till del här? Utskottetsäger alt delta behandlas på andra håll i arbete. Men vad villutskottet möta denna utveckling med? Utskottet svarar i stort sett alt del ärekonomiskt omöjligt att göra något. Menåterigen: Vad har vi målsättningen till? Vad skall vi skapa? Målsättningen alt skapa arbete för alla måste genomsyrahela industri- och näringspolitiken. En varierad arbetsmarknad måste vara den viktigaste utgångspunkten för de beslut som fattas för hela industripolitiken. Genom gående måste strävan vara alt skapa nya samhällsägda industrier med inriktning på vidareförädling och alternativ produktion. Samhällsfonder eller fonder i någon form under lönearbelarnas kontroll är ett sätt att skapa investeringsmedel. Det är mot bakgrund av detta som vi skall se utskottelsbedömning alt marknadskrafterna får styra. Men ändå har vi en strukturomvandlingsom är enorm. Man håller på att flytta gränser och problemallt längre söderut. Det ser vi som befinner oss i den mellansvenska regionen.Varv, stål, teko, skog, papper, massa, den offentliga sektorn - allt är utsattför attacker . Man måste fråga sig: Hur skall vi kunna förverkliga målet arbete åtalla, när vi har denna utveckling men ingen offensiv kamp mot den? Enbred offensiv måste sältas in mot olika typer av arbetsmiljörisker. Vi har pekat på några åtgärder, t. ex. införande av pauser och ökning av bemanningsstyrkorna,att verka för att man inte får slita ut människor, att gå till attack motackorden, att se till att personalstyrkorna breddas för att minskautslagningen, alt hindra preslationsdrivande tidmätningsmetoder ellermotsvarande rationaliseringsålgärder som ökar utslagningseffekterna, att setill att skiftarbete begränsas till det som är samhällsnödvändigt. I alla dessa frågor vet vi all vi har ett motstånd frånsamma människor som säger att de vill ha arbete åt alla. Men de som inte klararav de här kraven utan slås ut, var skall de få jobb på en reguljärarbetsmarknad? Man måste ocksåse till att de företag som har hög personalomsättning och hög sjukfrånvarotvingas att betala del genom t. ex. höjda arbetsgivaravgifter. Arbetsförmedlingarnasverksamhet måste förslärkas. bör genomföras ihela landet. Främjandelagen måste göras tvingande också i praktiken. Denyrkesinriktade rehabiliteringen och arbetsvärden måste förstärkas och utformasså alt inga grupper på förhand undantas från verksamheten. Ekonomiskahjälpformer vid långvarig arbetslöshet får inte utformas på ett sådant sätt atten återkomst till arbetslivet försvåras och arbetslösheten döljs under någraindividuella diagnoser. En genomgripande översyn bör därför göras av detnuvarande systemet med långtidssjukskrivning och förtidspensionering. Vi måsteha ett ersättningssystem som ger trygghet vid arbetslöshet, En stor del avsamhällets vårdapparat går till attack mot orsakerna till utslagningen. Bådesocialvård och sjukvård måste därför på ett helt annat sätt än nu medverka tillden arbetsrehabililering som behövs. Vi måste på allvar ta i mot neddrogning, missbruk avalkohol, lugnande mediciner och narkotika, som är ulslagningens följeslagare, så att det av ett sådant heltidsprogram verkligen skulle kunna bli en effekt. Det är alltså de tio punkter som vi föreslår men som ärför vittomspännande och tydligen inte har någon relevans iutskottsledamöternas sätt att tänka när de skall behandla anslagen. Man harinte ens bemödat sig om att peka på några utvecklingsvägar annat än alttydligen marknadskrafterna skall ta i det här, och man hoppas att de skall gesysselsättning någonstans. Den grupp som kanske drabbas värst på arbetsmarknaden ärde handikappade. Läget för dem ljusnar inte precis, trots att insatser hargjorts av . Delta bekräftar bara det allvarliga sysselsättningslägetoch de omänskliga krav som ställs på våra handikappade för att de skall kunnafå arbete och sysselsättning. Del är utifrån detta som det uttalande bör sessom vi föreslår i motion 1817, att kompromisslöst fastslår att rättentill arbete för alla skall gälla oavsett handikapp. Utslagningenav handikappade från arbetslivet avspeglar sig direkt i Vi vet att den skaran ökar -den plussas på för och år. Förtidspensioneringen har blivit ettsätt att lösa arbetsmarknadspolitiska problem. Man försöker därigenom köpa sigfri från skyldigheten att ordna arbete ål alla. Vi måste vända på denutvecklingen och i stället få ett annat system, där man ser till att dehandikappade får ett arbete och där man i andra former ordnarersättningsfrågan, t. ex. genom en allmän arbetslöshetsförsäkring, så alt människorinte blir förtidspensionerade eller slussas ut från arbetsmarknaden och därmedär borta. Det är kanske en av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa detnuvarande systemet. En trygghetsfaktor för de arbetslösa och dem som befinnersig i utbildning är alt de får en rimlig inkomst. Arbetslöshetsförsäkringensdagpenningklasser måste ändras så alt . blir den högsta klassen och denuvarande två lägsta stryks. Vi är inte heller negativa till detsocialdemokratiska förslaget om att man kan öka den högsta klassen till . Likaså måste det kontanta arbetsmarknadsstödet ökaskraftigt. Att detta enligt utskottet skulle varafelaktigt, eftersom det inte skulle överensstämma med den lägstadagpenningklassen inom arbetslöshetskassorna, tycker vi inte är något argumentför alt hålla framför allt ungdomarna på en låg ekonomisk nivå. Vi föreslår även att utbildningsbidragen höjs och att 175kr. skall vara det bidrag den får som inte har större ersättning från A-kassansamt alt stimulansbidraget vid arbetsmarknadsutbildning höjs till . Arbetsmarknadspolitiken kommer under lång lidatt vara betydelsefull - inte på grund av sitt nuvarande innehåll och sininriktning, utan därför att det nuvarande sättet alt bedrivaarbetsmarknadspolitik ändå kommer alt undanröja de värsta effekterna av denkapitalistiska ekonomins misslyckanden. Men arbetsmarknadspolitiken skullekunna vara insatt i en offensiv industripolitik, med kamp mot utslagning ochutslötning. och den skulle kompromisslöst kunna hävda principen om rätt tillarbete. Den skulle också kunna vara ett bra redskap mot arbetslösheten ochutslagningen, som är så beklämmande. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-molioner. ELVERJONSSON (fp): Regeringens förslag till insatser förarbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår bygger på mycket högambitionsnivå. Det framgår av sammanfattningen i det betänkande vi nu behandlaralt det till arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten,arbetslöshetsersättningar, stöd åt arbetshandikappade m. m. föreslås ettanslag . De arbelsmarknadspolitiska insatsernaligger alltså högt trots det relativt goda sysselsättningsläget. var ca 150 000 personer föremål förarbetsmarknadsåtgärder av olika slag. Orsaken är bl. a. den struktur somarbetslösheten har. Därtill kommer att de arbetssökandes förutsättningar ochönskemål inte alltid stämmer med arbetsgivarnas önskemål och krav. Underfjolåret förbättrades situationen på arbetsmarknaden. Det var fler sysselsattaän . fjärdekvartalet var del 85 000 fler människor i arbete än tidigare.Visserligen var större delen deltidsanställda, men på fleraår ökade antalet heltidssysselsalla. De nya arbetena kom främst inom denoffentliga sektorn, men även sysselsättningen i industrin ökade - f. ö. förförsta gången . Ökningen av industrisysselsättningen uppgick tillungefär 20 000. Den relativt låga arbetslösheten ger också en bild av delförbättrade arbetsmarknadslägel. Enligt var av arbetskraften ulanarbete mot 1978.Internationellt sett är det ju utomordentligt låga siffror. Men som Anna-GretaLeijon påpekade är arbetslösheten ojämnt fördelad, och den är större blandungdomar och kvinnor än bland befolkningen i dess helhet. Därtill kommer deregionala skillnaderna som innebär att skogslänen har en arbetslöshet som ärungefär dubbelt så hög som t. ex. storstadslänens. Positivt är också alt antalet lediga platser har ökat. Ifebruari hade vi över 66 000 lediga platser - en ökning med mer än 20 000jämfört med . Sysselsättningen är svår alt bedöma, och många prognoserpekar på ökade svårigheter, särskilt då för ungdomen. Utskottet stryker därförunder vad som sägs i propositionen om all det är angeläget med en fortsatt högarbetsmarknadspolitisk beredskap. Jag tror att del är en riklig inställning ochinte ett utslag av uppgivenhet, som försökte göra gällande. Om nu arbetsmarknadsministern har en hög ambition när detgäller arbetsmarknadspolitiken, så torde samma sak kunna sägas om mångaledamöter av denna kammare. De många motioner som behandlas i betänkandet bärvittnesbörd om del. Flertalet motioner har som utgångspunkt den betydandeenighet som råder och som varit en bärande linje när det gällersvensk arbetsmarknadspolitik. Beträffande många motioner kan man närmast sägaall del är angelägna saker som stryks under eller på nytt aktualiseras - låtvara att frågorna som regel är under beredning eller att frågornas lösning är ivardande. Av del skälet avvisas många motionsyrkanden. I den 65 punkter långa hemställan har utskottet på tvåpunkter gått motionärerna till mötes. Del gäller den socialdemokratiskapartimolionen 994 där man begär alt frågan om utbildningsfonder i förelag skallutredas. Vi hade ett liknande krav, som vi för vår del avstyrkte pågrund av att frågan var under prövning. Men det skall medges att direktiventill den åsyftade utredningen inte hade den klarhet i texten som del fanns skälall kräva, och därför har utskottet enhälligt tillstyrkt det yrkandet. Enighet råder i utskottet om att tillstyrka ett par andramotionsyrkanden, som tar upp den nya anställningsformen med lönebidrag tillarkivarbetarna. Det skall ses som ett understrykande av fjolårels beslut,eftersom den reformen bl. a. syftar till att stärka arbetshandikappade påarbetsmarknaden. Det beslutet står vi fast vid. När detgäller bidragssystemet för och stödet till de organisationer som har arbetsgivaransvar på det området har vi sagt - del gjordevi -alt om det blir bekymmer för organisationer och påliknande håll får man från samhällets sida vara beredd att kompensera en sådansvårighet. Vårt uttalande i betänkandet utmynnar i att regeringen nogsamtföljer utvecklingen och redovisar sina iakttagelser för . När del i övrigt gäller det omfattande förslaget om denkommande arbetsmarknadspolitiken har utskottet slutit upp bakom regeringensförslag. Att man från socialdemokratiskt håll har ett tiotal reservationerförtar inte intrycket av alt utskottet uppvisar en stor enighet i vad gäller degrundläggande principerna för arbetsmarknadspolitiken. kommunisterna behandlar i sin motion 219utslagningen och den sociala ulslötningen. Det gäller allvarliga företeelser,som att människor på grund av alkohol- eller narkotikamissbruk slås ut i förtidfrån sina arbetsplatser eller över huvud tagel aldrig släpps in i arbetslivet.Vpk sätter i motionen in detta i mycket breda perspektiv, och som en följd avdel kommer deras åtgärdsprogram alt täcka vida fält. När del gäller all komma till rätta med så djupgåendeproblem måste man fråga sig vad det kan vara för nytta med att göra allmännaprogrammatiska uttalanden. I stället bör man ge sig i kast med problemen påpolitikens olika områden. Detta är egentligen också vad vpk självt menar, försom utskottet påpekar har vpk tagit upp flera av de frågor som berörs iålgärdsprogrammel i andra motioner, där man utförligt belyser behovet av deaktuella åtgärderna, t. ex. beträffande arbetstidsförkortning, ackords- ochskiftarbete samt alkohol- och narkolikapolitiken. Dessa frågor behandlas dockicke av arbetsmarknadsutskottet ulan av socialutskottet, och del är en avorsakerna till att vi har givit en relativt kort behandling av den uppräkningsom vpk presenterat i sitt punklprogram. Eftersom talarlistan ger vid handen att mångakommer all gå in här i debatten och kommentera de olika reservationerna, skalljag nöja mig med att kommentera ell fåtal. I reservation 1 riktar socialdemokraterna in kritiken motden aviserade tidpunkten för en sysselsältningspolitisk proposition.Motionärerna anser att arbetet i kanslihuset bör organiseras så alt förslag kanföreläggas redan detta kalenderår. När det gällersysselsättningspolitikens framlida inriktning vill jag framhålla alt den harövervägts av sysselsältningsutredningen . Betänkandet har remissbehandlats, och ibudgetpropositionen anmäls att en proposition i ämnet planeras bli framlagdunder del kommande budgetåret. Från ulskottsmajoritetens sida har vi inte kunnat instämmai de kritiska synpunkter som socialdemokraterna anför. Vi menar alt ettutarbetande av riktlinjer för den framtida sysselsättningspolitiken är enviktig uppgift som kräver ingående överväganden. Utredningen har lagt fram ettomfattande material som övervägts avremissinstanserna. En delremissinstanser hade dock icke kommit in med sina yttranden förrän så sent somi februari . Vi somtillhör utskottsmajorileten menar att det inte är rimligt all hasta fram utarbetandet av en proposition som kommer attomspänna flera departetnents ansvarsområde. Utredningen har, som jag sade,arbetat . Utredningsförslagen var allmänt hållna, och det krävsytterligare bearbetning innan man kan la ställning till dem. Utredningens slutsatser och förslag är dessutom avkontroversiell natur, och intressant är att notera att parterna påarbetsmarknaden hade en hel del kritiska synpunkter i sina remissvar. Denbärande tanken i sysselsättnings-utredningen är alt den offentliga sektornskall öka kraftigt. Vi vet all detta inte är ett realistiskt synsätt. TCO anför också i sitt yttrande alt man tyvärr saknar enklar analys i utredningen av de ekonomiska förutsättningarna för ensysselsättningsökning i den offentliga sektorn. Jag vill vidare peka på vadsom står i det senaste numret i , som kom par dagarsedan. Där säger andre ordförande att den offentliga sektorninte får växa mer. Det är mot denna bakgrund förvånande, herr talman, allsocialdemokraterna tycks mena att sysselsältningsutredningens förslag i stortsett kan överföras direkt i en propositionstext. När man läser reservationen finner man att desocialdemokratiska ledamöterna har utomordentligt stora förväntningar på densysselsättnings-politiska propositionen. Man talar om en samordning avhandlandet inom ett stort antal verksamhetsområden. Det gäller den ekonomiskapolitiken, finanspolitiken och näringspolitiken, och det skall också gällaenergipolitiken, investeringar och branscher jämte byggnadsverksamhet samtforsknings- och utbildningspolitik. Och man säger att delta måste formas medutgångspunkt i en framtidsinriktad strategi, där del politiska ställningstagandetkan inordnas i ett system av samverkande åtgärder för utveckling,sysselsättning och regional balans. Ja, herr talman, det är mycket långtgåendekrav som tarvar noggranna överväganden. sade att nu måstedetta med kraft presenteras. Även utskottsmajoriteten är av den uppfattningen attambitionsnivån skall vara hög. Del är därför vi anser del orealistiskt att haen proposition färdig inom loppet av några få månader. Vi noterar emellertidatt socialdemokraterna har revat seglen en hel del. Jag tyckte att Anna-GretaLeijon också tonade ner sitt anförande föredömligt. nöjer man sig ireservationen, till skillnad från motionen, med all få en proposition tillhösten. Ja, det är möjligt det kan bli så, men för oss i utskotlsmajoriteten ärdel viktigast alt vi får en väl genomarbetad proposition, och därför är vi tillfreds med löftet att en proposition läggs fram under det kommande budgetåret. I reservation 2 återkommer socialdemokraterna till fråganom samhällskontroll vid nedläggning av företag. Man vill att regeringenskyndsamt skall lägga fram förslag till lagstiftning i ämnet. Från utskottetssida har vi erinrat om att del redan finns ett regelsystem om informationmellan företag och samhälle vid driftinskräkningar. Enligt främjandelagen skallarbetsgivare som avser att genomföra driftinskränkning varsla länsarbetsnämndeni vederbörande län. En förutsättning är alt minst fem arbetstagare berörs avinskränkningen. Detta varsel, som kan medföra uppsägning, skall lämnas två i förväg beroende på hur många arbetstagare som är berörda.Utskottet vill för sin del inte bestrida alt del kan finnas skäl för ell ökatrådrum för all ge samhällets organ bättre möjlighet att påverka utvecklingen,men hur det skall gå till är emellertid ett komplicerat juridiskt ochekonomiskt problem - en uppfattning som inte bara utskottet står för utan ocksåsysselsältningsutredningen hade. I sitt slutbetänkande föreslog man all denfrågan skulle utredas, och eftersom utredningen remissbehandlas och arbetetpågår i regeringens kansli på en proposition på grundval av den utredningen harvi avstyrkt delta socialdemokratiska motionsyrkande. Vi har även hänvisat tillall frågan om del s. k. rådrumsstödet utretts inom departementet, och även deförslagen måste självfallet prövas. Ipropositionen föreslås all arbetsmarknadsverket skall tillföras ytterligare 100tjänster. Kommunisterna har yrkat på all antalet nya befattningar utöver dettaskall öka kraftigt, och socialdemokraterna föreslår all AMS tillföres 300tjänster utöver regeringens förslag. Jag vill erinra om all verket under1970-talel fåll medel för ca 2 100 tjänster för att förslärka den egentiigaplatsförmedlingen. Innevarande budgetår har AMS tilldelats ett större antaltjänster . Detta har skett ett budgetår då ekonomi varitutsatt för myckel svåra påfrestningar. Om man jämför med del goda t.ex., finner man att AMS fick färre tjänster ell sådant år, fast det då rimligenkunde ha varit myckel lättare alt expandera. Vi anser all del nuvarandebudgetläget inte ger utrymme för samma snabba ökning som . En sådan ökning är inte heller enligt vår uppfattninglämplig mot bakgrund av det arbete som pågår för att se över olika funktionerinom verket. Dessutom sker förstärkning också med en fortsalt satsning på dendatatekniska utrustningen, och vi får heller inte glömma bort attarbetsmarknadsverket trots allt förmånsbehandlas i förhållande till övrigstatlig förvaltning inte bara med personal ulan också med teknisk utrustning. Påett annat område bjuder också kommunisterna och socialdemokraterna överbudgetförslaget, och del gäller dagpenningbeloppen inom arbetslöshetsförsäkringen.Det som är speciellt noterbarl i sammanhanget är kanske inte del högre budetulan fast mer den konstruktion som socialdemokraterna förordar för alt betaladen ökade utgiften. Skulle följa den socialdemokratiska reservationenskulle del statliga budgetunderskottet kraftigt öka, och det är någonting somman från socialdemokratiskt håll i andra sammanhang har varnat för. Påen punkt i belänkandet har vi haft en myckel ingående diskussion med anledningav motionsyrkanden. Del gäller AMS egen regi i de nordligaste länen. Vi harsagt att del finns skäl alt iaktta viss försiktighet med neddragningen avverksamheten i norr när det gäller egenregiarbelel med anledning av desärskilda problem som finns på arbetsmarknaden i norr. Vi slår också fast altavsikten med den här minskningen av egenregi inte är att minska den totalavolymen beredskapsarbete i de nordligaste länen. Den finns det av flera skälanledning alt upprätthålla, och med den utgångspunkten och enigheten iulskoltel är jag mycket överraskad av reservation 7, enhgt vilken socialdemokraterna vill ta 50 milj. kr. frånberedskapsarbeten för alt föra över till annat anslag. Det innebär attvägarbeten som är arbetsmarknadspolitiskt motiverade skulle kraftigt reduceras,och del innebär ju generellt sett att sysselsältningssvaga regioner drabbashårt. att det kommer att gå ut över bl. a. Norrlandslänen. Och det ärdärför förvånande att också norrlänningar står bakom den socialdemokratiskareservationen. Låt mig ta upp en punkt där utskottet ärenigt och där vi har tagit upp ett problem som måste få en bättre lösning . och det gäller den bristande balansen mellan arbetssökande och ledigaplatser. Det är en debatt som också förts här i kammaren under den frågestundsom föregick dagens ärendebehandling. Det finns ett betydande antal, ja ett växande antal,lediga platser, som det i särskilda delar av landet råder en relativtstor arbetslöshet. Det problemet har aktualiserats, och vi har pekat på någraorsaker till att situationen kan vara så här. Låt mig erinra om några avsvårigheterna. Det har visat sig att omkring två tredjedelar av de ledigaplatserna står öppna endast för sökande med yrkesutbildning eller yrkesvana. Vidare bör vi komma ihåg alt de lediga platserna är mycketojämnt fördelade över landet. De många arbetssökande finns sällan i de s. k.heta områdena. Till det kommer att av de arbetssökande ärungdomar som saknar yrkesutbildning eller arbetslivserfarenhet eller rent avbäggedera. Bland de arbetssökande finns lika stora grupperarbetshandikappade som invandrare med dåliga eller inga kunskaper i svenskaspråket. Drygt hälften av alla arbetssökande är kvinnor. På senaretid har den ökade efterfrågan på arbetskraft inom industrin inte hellernämnvärt underlättat kvinnornas situation. Vi vet att rekrytering av kvinnortill industriarbete fortfarande möter motstånd både inom företagen och blandkvinnorna själva. Det är en av arbetsmarknadspolitikens uppgifter att skapabalans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Den här frågan har utrettsmycket noggrant av bl. a. sysselsältningsutredningen, och vi anser därför iutskottet alt någon särskild kartläggning just nu inte behövs.