prot · G309143 · 1979-12-31 00:00:00 — I 3 iiTri 19S0 förhållandet mellansuperiiiiikterna piilgliis meiii iiv iivspäiiniiig iin av latentii intresseiiiotsättniiigiir dem emellan. Den sovjetiskii iiimarsclien iAfgliiini- F/;i-i-,,,,>-r,i/;r;z,.., tanhar brutit tieiina förväntiide utveckling. Dettii har förstärkts iiv ochpraktiskt tiiget liehi den icke sovjetkomrnunistiska världens reaktion motSovjets handliinde. Årets utskottsbehandling av försvarsiinsliigen hiir iigtrum i ett läge då utvecklingen i världen ger ökad anledning till oro.Utskottets skrivning om säkerhetspolitiken är enhällig, vilket jag personligenär mycket glad över. och utskottet konstaterar i samband med behandlingen avvårt lands säkerhets- och försvarspolitik att förhålliindet melliinsupermakterna har försämrats gradvis , En påtaglig skärpning iivmotsättningarna mellan supermakterna hiir inträffat genom Sovjetunionensinviision i , Mycket talar för att en ny trend har inletts i frågaom förhållandet mellan världens supermakter och att den storpolitiska utvecklingenställer ökade krav på den svenska säkerhetspolitiken. Visst skall vi fortsättaatt efter vår förmåga bidrii till arbetet för fred och mot upprustning ivärlden, men vi måste också inse att vi iir en liten niition som inte villhotii och som inte heller anses hotii något annat liind. Vi är, rned en bild.en liten duva bland världens länder. Sanningen kan sägas med ett känt citat:Man kommer inte åt hökarna genom att vingklippa duvornii. Fortsatt fred med frihet för folk är ettgrundläggiinde mål för vår säkerhetspolitik. Konsekvent och efter eget valskall vi vidareutveckla ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar.Uppgiften att förmå andra länder att avhålla sig från hot och angrepp men ocksåuppgiften iitt om så fordras med vapen freda hela vart land måste vara styrandeför totiilförsvarets utveckling. Ett starkt försviir är därtill en stabiliseriinde faktor ifredstid i , Verkligheten är den att nedrustning i medför enökning av stormaktsintresset och risk för större spänning på och kringSkandinavien, I propositionen anför försvarsministern viidÖB i årsredovisningen för /79 sagt om 1977 års feinårsbeslutavseende försvaret, Försviirsbeslutet kiin inte i sin helhet genomföras underperioden inom den ekonomiska riim som angavs i beslutet. Särskiltrepetitionsutbildning och niaterialanskaffniiig har driibbiits hårt. Det stårnu helt klart att försvarsbeslutet i flera avseenden innebaren överinteckning iförhållande till tilldelade ekonomiska resurser, feinårsbeslut grundades på ståndpunkter somtagits av 1974 ars försvarsutredning. Vid avlämniindet av huvudbetiinkiindetSäkerhetspolitik och försvarspolitik avgavs ett särskilt yttrande avrepresentanterna för de tre borgerliga piirtierna. I detta yttrande togs detett kliirt ställningstiigande för iitt de handliiigsvägiir. kallade 4 och 5enligt ÖB 75. vilkii som förutsiittning hade en bromsning avkvalitetsutvecklingen iiv omvärldens stridskrafter ej 42 borde bli föremål för fortsatta studier,enär ett militärt försvar uppbyggt på dessaförhoppningar skulle innebära ett för stort siikerhetspolitiskt risktii- Nr 143 De borgerliga trodde inte på en begriinsad kviilitetsutveckling av n mai 1980 Enligt vår åsikt borde grunden fiir det iiiilitiirii försvaretsutformning svara mot en meiii reiilistisk bctliiiiiiiiiig iiv denFörsvnrsnnlirikpit säkerhetspolitiska utvecklingen, det som i ÖB 75 kalliideshandlingsviig 3. Vid den fortsatta programplaneringen blev denna nivå benämndiilteriiiitiv B. Detta alternativ blev också utredningens huvudförslagbetriiffande det militära försvarets fortsatta utveckling. blev detockså regeringsförslag och riksdagsbeslut. Det är detta riksdagensfeinårsbeslut som enligt årets budgetproposition beräknas kostii ca 13 700milj. pa biisis iiv prisläget . 1 nuläget vet vi två saker. Förhoppningen omen minskning av motsättningarna mellan stormakterna, som var rätt allmiin år1977. har fått en allvarlig knäck efter inmarsch i Afghanistiin. somsniibbt liiir försämrat förhållandet mellan stormakterna liksom också deniiiteriiiitionel-la säkerhetspolitiska stabiliteten. Risken för spridning avkonflikten i och omkring bör inte underskattas. har ettutsatt liige. och konflikter i en annan världsdel kan snabbt sprida sig tillSveriges niirhet. Det säkerhetspolitiska laget måste bedömas vara allvarligarenu än viid som kunde förutses . Dessutom vet vi att kostnadsutvecklingensediin har medfört att det militära försvaret ej nått den styrkii sornvi avsåg med försvarsbeslut. Det säkerhetspolitiska risktagandet har iilltsåblivit större än de risker ville ta vid femårsbeslutet . Jag beklagar att utvecklingen i världen ochöverinteckningar i förhålhiiide till tilldelade resurser medför denna ökning avrisktagandet för svensk del. Trots denna utveckling vill socialdemokraterniiytterligare minska fiirsvii-rets resurser kommande budgetår med ca 500 milj.kr. Trots det skiirpta världsläget och trots vetskapen orn att försvaretsstyrka blivit lägre än som avsågs genom femårsbeslutet vill alltsåsocialdemokraterna ytterligare minska försvarets styrka. Försvarsutskottetsvärderiide vice ordföriinde underlät att beröra detta i sitt inledandeanförande. Det finns heller iiigii utredningarom hur den här minskningen medbelopp i storleksordningen 5(1(1 milj. kr. varken i närtid eller pålängre sikt. Det är ett förunderligt lättsinne av största parti ifråga om svensk säkerhetspolitik och svenskt försvar. Klart är att 500 milj.kr. motsvariir kostntiden för cii 5 000 personer som arbetar inom försvareteller i verksiimhet som iirbetiir åt försvaret. kommunisterna vill enligt sin partimotion483 siinkii försvarsutgifterna kommande år med 2 100 milj. kr. Oswiild erkände från talarstolen att vi nu har ett skärpt världsläge. men niir vpk yrkar på minskade anslag till försvaret, då bortser man tydligen helt från världsliiget. från gjorda kontraktsbundna miiterielbestiillningar och fraii den anställningstrygghet som lovats försviirets folk. vari även ingår löneökningiir motsvarande dem som andra statsanställdii får. Vpk:s motion iir en ren '+3 Nr 143 demonstration utan förankring iverkligheten. Tisdaeen den enhälligt yrkat avslag på vpk-motionen. 13 nvri1980 ''" talman! Försvarsutskottethiir ägniit mycken tid åt proposition 117. som främst avhandlar niiiterielfrågor. Utskottet godtar pliineringen att fyrii Försvarspolitiken pansarbrigadersamt pansarförbanden i Övre militiirområde och på behållsliksom att handlingsfrihet bevaras avseende den framtida pansarorganisationen iöstra . Utskottet biträder även förslaget i frågii om utvecklingav ett nytt ubåtssystem, A 17, liksom anskiiffiiing av sjörobotar med inedelliingräckvidd. Vi tillstyrker också att den tredje delserien av Jiiktviggen beställsunder kommande budgetår. 1 proposition 117 behandlas även frågan om den framtidiiflygplansanskaffningen. Regeringen anser att flygplansanskaffningen börinriktas mot en enhetsplattform. I motion 1951 uttalar socialdemokraterniiatt arbetet med en enhetsplattform bör läggas ut så att man bidrar till ettväsentligt större mått av samarbete och samverkan mellan berördii svenskaindustrier och att siktet bör vara inställt på att nyttja de samladeerfarenheterna inom svensk flygplansindustri vid arbete med JAS-projek-tet. Utskottet har funnit att motionens förslag sarnrniinfallermed regeringens avsikter, och utskottet tillstyrker således enhälligt attarbetet under de två närmaste budgetåren planeriis och genomförs så att manfrämjar samverkan och samarbete mellan berördii svenska industrier liksommellan industriernii och myndigheterna. Skillnaden mellan regeringspartiernaoch socialdemokraterna ligger främst i storleken på de medel som anslås tillflygpliinsstudier. Om det över huvud taget skall vara möjligt att redan om tvåär ha ett fullgott beslutsunderlag, så att ett svenskutvecklat flygplan skallkunna vägas mot köp från utlandet, måste omfattande och välplanerade studierske. Den av regeringen föreslagna ramen på upp till 200 milj, kr,, vartillkommer en likii stor summa från berördii industriföretag, är enligt min meningen utgift som vi måste ta om vi skall kuniiii räkna med att svenskflygindustri, såväl militär som civil, skall kunna fortleva, påpekade också i sitt anförande att nar detgaller flygplansprojekt är det mycket stora belopp det är fråga om. så detmåste finnas resurser om man vill göra studier som leder till resultat. Det måsteockså vani en klar målinriktning på de studierna. Därför anser jag attsocialdemokraternas förslag, som innebär en bredare utredning men med mindreresurser, i praktiken betyder ett beslut om nedläggning nu av utvecklandesvensk flygindustri. Förslaget är också ett fullföljande av socialdemokraternasnedläggningslinje från förra årets försvarsdebatt, då socialdemokraternastalesman bl. a. sade att deras skrivning var glasklar. De sade nej till en meraomfattande utveckling av inhemska flygpliin. Enligt min mening kommer det att underöverskådlig tid finnas behov av tidsenligt flyg inom ett välbalanserat svenskttotalförsvar. Vårt flygvapen har ett mycket gott internationellt anseende. 44 del i försviiretskrigsavhållaiide förmågii. De erfarenheter vi har haft under tidenefter visar också entydigt iitt svensk industri - trots Nr 143 kortare serier - har kunnat utveckla och producera flygplan rned godkvalitet Tisdaeen den till kostnader sorn är väl jämförliga med vadutliindska flygplansfabrikanter 13 ,.p. har vi fått plan avpassade till vårii förhallanden, till Ur neutralitetssynpunkt hiir svensk tillverkning inneburit ett Försvarspolitiken ytterligiire mervärde. Svensk flygindustri håller nu på attoinstruktureriis till ökad andel civil flygproduktiOn, Alla utredningar visiiriitt flvgindustrin måste kunna räkna med att ha en viss del militärabeställningiir tor iitt kunnii få internationell konkurrenskraft på den civilaflygplansniarknaden. Jag räknar med att den av oss föreslagna satsningen påflygplansstudier dels skall ge oss svensktillverkade plan av den kvalitetsvenskt försvar behöver, dels möjliggöra svensk flygindustris fortlevnad menmed ökad inriktning på civil produktion. Så något om civilförsvarsanslagen och omiinsliig till det ekonomiska försvaret. Även på dettii område föreliggersocialdemokratiska reservationer. På det ekonomiska försvarets område finns tyvärr i nulägetinom vissa sektorer obalans mellan önskvärd försörjningsberedskap och resurserför att uppnå ett gott försörjningsläge. Många viktiga importvaror, t, ex,olja. har snabbt ökat i pris. Det här blivit dyrare att ha erforderligaberedskapslager. Utvecklingen inom näringslivet har därtill medfört ökade kravpå beredskapsåtgärder. Självfallet är denna bristande balans mellan mål ochmedel uppmärksammad, både av regeringen och av den arbetande parlamentariskaförsvarskommittén. En viktig del av arbetet inför försviirsbeslutet rörandenästa femårsperiod, som skall fattas 1982. är att väga de olika totalförsvarsgrenarnasuppgifter och resursbehov mot varandra. Det är min förhoppning att alla partierär beredda att till totalförsvaret avdela erforderligii resurser. och senare har då större möjligheter att siimlas kring ettkrigsavhållande totalförsvar. Enligt min mening prövar försvars-kommittén defrågor socialdemokraterna aktualiserat i reservation 1 utan särskilt påpekandefrån . I fråga orn civilförsvaret vill socialdemokraterna ökaanslagen med 7 milj. kr., dvs. till samma belopp som civilförsviirsstyrelsenyrkat. Under den hårda budgetprövningen strök regeringen de iinslag om drygt 7miljoner som avsetts för byggnationer vid civilförsvarsskolan i arbeten har skjutits upp till en senare tidpunkt. Försvarsutskottetsmajoritet godtar den tillfälliga minskningen av utgiftsramen för civilförsvaretmen förutsiitter att de 7 miljonerna senare återförs till ramen medprisuppräknat belopp. Socialdemokraterna är i det ovanliga läget att de tillcivilförsvarsverksamhet för kommande budgetår yrkar på ett belopp som ärväsentligt större än vad som krävts av den ansvariga myndigheten,, eniir socialdemokraterna inte motsatt sig uppskjutandetav byggnationernii i . En annan socialdemokratisk reservation berör tidpunktenför nedläggning även anläggning i . Regeringen vill redan kommandear påbörja en gradvis avveckling av verksamheten vid den provisoriskacivilförsvarsan- Nr 143 läggningen i Kiitrineholm. Tisdneenden svursstyrelsen årliggrundutbildning och övningsverksamhet, som inryms i 13mi"i 1980 civilförsvarets fastaiinliiggningar i . har man nu överkiipticitet. för iitt -som sociiildernokraterna föreslår - avveckla Katrineholmsanlägg-ningen två årseniire till 8 milj. kr., dvs. för ytterligare 16 000 elevdiigiirs iiiigelägeiicivilförsvarsutbildning. Riksdiigen hiir tidigare fattat principbeslut om nyutbildnings- och förrådsanläggning för . Den skall lokaliseriis tillSkövde. Fullt utbyggd beräknas den anläggningen kosta över 70 milj. kr. Att inuläget även sikta på en nybyggnad i i liknande kostuiidsklassiinser utskottet olämpligt. Tyvärr, men helt niiturligt, uppstår problem för berördpersoniil-ett 3(l-tiil personer- när iivvecklingen i sker, dettaoiivsett om iivveck-lingen sker med början /81 eller senare.Dessa problem för personiilen bör minskas så långt det är möjligt. En godplanering av förråds-och övningsverksarnheten i regionen kan bidra till iittgöra avvecklingen mjukare för de anstiillda. Socialdemokraterna har också, liksom kommunisterna,inotioneriit om mera statliga resurser till skyddsrumsbyggande. Regeringen harföresliigit en ökning av bemyndigandet för skyddsrumsbyggande från 199 milj,kr, till 250 milj, kr. Sociiildernokraterna framhåller i sin reservation 11 attfiistställda skyddsrumsplaiier bör följas och att regeringen vid behov böråterkomma till med förslagom ökiide statliga resurser. Såvälutskottsmajoriteten som socialdemokraterna är medvetna om att den beräkniidekostnaden per skyddsrumsplats har ökat från ca . Medsamma planer som tidigare är det mycket drastiska resurshöjningar som behövsför att fylhi pliinerna, Jiig iinser det riktigt att, som regeringen föreslår,skyddsrumsut-redningeii får prövii frfigan och avge försliig tillangelägenhetsgriidering samt att försvarskommittén bör pröva den mera långsiktigaresursfördelningen. Övriga socialdemokratiska reservationer till det härbetiinkandet kommer att beröras av andra representanter i försvarsutskottet. herr talman, vill jag säga: Det finns en starkvilja bland folk att leva i fred under frihet. De flesta vill ocksåatt vi skall fortsätta att driva vår neutralitetspolitik. Personligen hoppasoch tror jag att det finns en stark vilja hos flertiilet iiv folk att görade små uppoffringar som fordras för att vi skall kunna trygga vår framtidasjiilvständighet och var fred. a. den ökiide anslutningen till våra välarbetande frivilliga försvarsorga-nisiitioner tyder på detta. Med hänvisning till det anförda vrkar jagbifall till försviirsutskottets hemställan i betiinkandena 13 och 14. utom i dedelar som motsvaras av reservation 4 vid betänkande 13. där jag ansluter migtill reserviitionen. ERICHOLMQVIST (s) replik: Nr 143 Jiig kan konstiitera iitt Oswiild Söderqvistoch Per i Tisdaeen den ett avseende var siimstämda. Båda iinsågiiiiinligeii att det svenskii försvaret i 3 . mun var otillräckligtoch - detta gäller kiinske inte - inte kiin klara sinauppgifter. Med hiinsyn till hur vpk viiiiligtvis hiiiiteriirförsviirsfrågoriiii Försvarspolitiken värdet mycket intressiint iittlyssnii till Oswiild . som gick igenom de olikii deliirna av vårtförsviir och kom fram till iitt ilet var viildigt klent stiillt på det enaområdet efter det iiiidra; det skulle över huvud tiiget inte finiiiis någriiförutsättningiir iitt bjuda motstånd. På den hiir punkten tycker jiig iitt detfinns viss anledning att tiiiikii sig för iiiiiiin iiiiin siiger iitt detsvenskii försvaret inte är viirt någonting och iitt vi inte kiin åstiidkoiiimanågonting rned det. Det finns de som förestiiller sig iitt ett krig riktiitmot kommer iitt bli någonting alldeles speciellt, någonting som vihittills iildrig har' sett någonstans i viirlden. Man siiger att iirförbi då vi får se torbiiiid iiv triiditionellt slag vara ined i krigföringen;nu kominer kriget iitt ske med iiyii. Men vi ser iindåtiagligen i TV och vårii tidiiiiigiir hur man på olika håll trots alltfortsiitter iitt iiiiviinda de gamla triiditioiiellii stridsmedlen. Jag villdärför gärna siigii. iitt vi inte skiill hii för bråttom att döma ut det vi har- det tycker jiig är viktigt. Sedan kan man ha olika meningar om de olikiikoinpoiienteriiii i det hiir sammanhanget. Men inte kiin det varii så att densom vill hii en nivå som ligger 1 a lägre iin vad regeringen föresliigitiir fullstiindigt iiiisvarslös, medan den som vill ha en något högre nivåskulle representera iinsviiret. Det kiin inte vara rimligt att diskuterii pådet siittet. Under de seniiste tio åren hiir vi iiiiviiiit 4.1eller 4.2 Cf av bruttonationalprodukten till försvaret. Under tio ar har visåledes legiit på ungefiir siimniii nivå. Då anser jag sannerligen iitt detinte finns så stor iinledning att vara kritisk. Jag tror iitt vi kiin iinseiitt det svenska försviiret är väl avvägt med hiinsyn till de uppgifter som detkiin koinniii iitt stiilliis inför. (vpk) replik: Per , hiirsom viiiiligt en väldigt statisk syn närdet gäller försvarsfrågan. Det finnsingen tillstymmelse till nytänkiinde eller något som helst försök tillbedömiiingiir a\ det helt annorlunda och nya läge som vi befinner oss i. För Per giiller fortfarande ar 1980 - så som detförmodligen gällde - att iikade anslag till det militiira försviiretiiutoniiitiskt ' leder ökad säkerhet för som niition. Det iir ett iixioiii som han tydligen under hela sin politikertid burit med sig och som liiiii iildrig kiin släppa. Men det är faktiskt inte på det siittet. Vi hiir i \årii motioner påvisat och jag har i ett ganskii långt iinfiiriinde hiir pekat paiitt den svenska försvarsorganisationen undergrävs av utvecklingen i det svenskii samhtillet. Det har vi niiissor av bevis för från olikii myndigheter, inteminst från överstvrelsen för ekonomiskt försviir. som Hiiiis i Hiillstii- 47 Nr 143 seniire kommer att tii upp, Tisdaeen den "''' ''" '''' debatter med försvarsministern om energifrågiin och 13 |oo() försvarsfrågan. Dessa debiitter harrefererats i olika försvarstidskrifter, som mycket seriöst tagit upp den kritik jag framfört. Men av detta finns inte ett Försvarsnolitik'» P'' "'' 'stiger upp och tiiliir. För honom gäller det biirii iitt ösii på medlitet mer pengiir niir det iiiterniitionella liiget skärps. Därmed blir alltingfrid och fröjd. Så är det inte. Oiivsett om de gillar det eller inte måste desvenska politiska partierna tänka om iförsvarsfrågan. Vi kommer inte att ha de ekonomiska resurserna och inte hellerde tekniska resurserna för att hiiiiga med i stormakternas rustningar. Vi måsteförsökii stärka samhället och totiilförsvaret på ett anniit plan. Därför ligger det. Per , ingen motsättning i kriiver nedskärningar i det rnilitärii försvaret eller ornfördelningiirinom totiilförsvii-ret som man påpekiir att det internationella lägethar skärpts. Tvärtom är det logiskt. Det viktigaste är iitt vi säkrar basen förvår självständighet som nation. buntiide ihop mig med Per . Jagskulle kunnii bunta ihop med Per : det går inte attköra med de gamla modellerna . Vi måste tänka om. ju förr desshellre. PER () replik: kan viirii helt lugn-jagkominer aldrig att i försvarsfrågor bunta ihop honom och kommunisterna inedEric och socialdemokraterna. Skillnaderna melliin dem är alldelesförstora för att niiin över huvud taget skall ha någon tiinke på att bunta ihopde två personerna och de två partierna. undrar, på vad jag grundar minaställningstaganden i försvarsfrågorna, och han säger att de är lika år efterår. Jag grundar dem på ett långvarigt, intresserat arbete i parlanientiiriskiifiirsvarsutredningiir och i försvarsutskottet. Om verkligen ville iinviinda sindebattid konstruktivt, skulle han kunna försöka förklara hur niiin med börjaninom skall kunna minska försvarets kostniider med 2 100milj. Det är ren demonstrationspolitik, och jiig tror attOswald som själv har varit verksam inom försvaret är medveten omdet. Och så till . Jag gjorde en återblick på debedömningar som låg till grund försvarsbeslut. Jag tycker självatt det är uppenbart att världsliiget har blivit betydligt sämre än vi förutsågatt det skulle bli när vi fattade beslut. Jag trodde också iitt vi vareniga orn att försvaret inte har fått de resurser som vi då väntade oss att detskulle få. Socialdemokraterna föreslår nu minskade försvarsanslag med 500milj. under kommande budgetår utan att på något siitt redovisa hurförsvarets kostnader skiill minskas. Detta tycker jag är förunderligt ansvarslöstav största parti. ERICHOLMQVIST (s) replik: Nr 143 Det är iilldeles riktigt iitt vi hardiskuterat frågan om en Tisdaeen den minskningrned ungefär 500 milj. kr. De borgerligii inom utskottet ville giirnii 13 invn ha ett"besked från kanslihuset, vad som skulle hända om det socialdemo- kratiska förslaget gick igenom. Jag trodde i min enfaldatt vi skulle få Försvarspolitiken beskedet:Då tänker regeringen avgå. Men vi fick inte något sådiint besked, utan vifick faktiskt ett räkneexempel på viid niiin kunde tänkii sig tii bort. medgergärna att med den konstruktion det hiir anshiget har. skillnadernaför som går mellan det borgerligii och det sociiildemo- Men det giiller femårsperioder, och såvitt jiig kiin se finns detfiirtfarande förutsättningar för en aiipiissning till den nivå vi förordar. Jag vill, utan att i övrigt upprepa mig. iinknyta till detcitiit Per inledningsvis använde sig av och som jiig tyckte mig hiihört förut. Jiig hävdiir fortfarande att vi i hiir tagit vårståndpunkt. Vi hiir siigt iitt vi skiill ha ett efter våra förhållanden starktfiirsvar. Liiser man internationell stiitistik kommer man fram till att vifortfarande satsar en betydande del av våra resurser på försvaret. Det är viförmodligen beredda att göra i fortsiittningen också. Da tycker jag det är felatt underkännii det rätt stora offer som vi ändå gör för det svenskatotalförsvaret. Jag tror iitt vi kommit längre iin många andrii niir det gälleratt få med civilförsviiret och det ekonomiska försvaret i samverkan inomtotalförsvaret. Jag reageriir mot iitt man underskattar detta. En del människor kommer väl att säga sig. som OswaldSöderqvist gör har, attdet tjänar inte så mycket till. Vi har säkert delademeningar om det. Jagar visst med på att vi skall förändra försvaret -självfallet skall vi göra det. Det har vi gjort . Jag undrar om nikan peka på något jiimförligt land diir man följt med den tekniska utvecklingenså väl som vi gjort. Vi satt i försvarsutskottet och lyssnade på enrepresentant för ett annat område inom försvaret som skulle glädja oss med atthär gällde det en helt ny produkt som man skulle använda och som man inte någonannanstans hade gett sig på. Här får vi höra samma sak om ett flygplan som vikan konstruera, men som ingen annan lyckats med. Nog försöker vi ligga välframme, och vi har sannerligen inte anledning att säga att vi har försummatuppgiften. Läget är visserligen mer skärpt , men vi har tyvärr varit med omsådana växlingar förut. Dess bättre har vi också fått uppleva att sikten framåtklarnat, och det hoppas vi skall ske nu också. (vpk) replik: Jag betvivlar inte Per goda viljanär det gäller ambitionen att ställa upp för försvaret. Men förmågan måste fattas när man inte kan inse att vi fått helt ändrade förutsättningar. Lyssna på vad överstyrelsen för ekonomiskt försvar säger om samhällsutvecklingen i ! Vi återkommer till detta även längre fram i debatten. Allt som händer urholkar effektivt de resurser vi slänger ut på det militära försvaret. Lyssna till de nya rösterna i försvarsdebatten! Det framgår tydligt och klart att vi inte kan räkna med de scenerier som lagts upp för storinvasioner och 49 4 protokoll 1979/80:143-144 Nr 143 liknande. Vi kiin inte hängii medoch liållii ett storiiiiiktsförsvar i niiiiiatvr i Tisd'U'enden . Vi måste ställa försviiretpå iindrii fötter.