prot · G309139 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är en nonchalans mottiotusentals människor bosatta i kommun, anställda och patienter vidHuddinge sjukhus och anställda vid olika industrier i området. Nr 139 krävs det att ett dubbelspår byggsmellan och för att Torsdneen dp i möjliggöra en station i . 1 annat fall, säger man. R mai 19X0 fjärrtrafiken på södra stambananhindras. Den lösning som vi från vpk och ' andra partier föreslår är alltså inte bara angelägenför . ,t I ,.,, , , ,, Ett argument som i många åranförts mot förslaget i motion 1332 om A nslagtdl statens & & e .. ,.,y,,iy upprustning av är att det varit svårigheter förstatens järnvägar och att komma överens om olikapraktiska, tekniska och ekonomiska frågor. Det måste enligt vår mening äntligenbli ett slut på velandet och olika undanflykter. Det går inte längre att blundaför de stora problemen för de 10 000 människor som reser och tvingasstå ut med "Södraeländet". Olika förslag och utredningar har underårens lopp visat att de flesta problemen går att lösa och att betydandeförbättringar kan åstadkommas med relativt enkla tekniska lösningar. måsteprestigehänsynen få vika. måste det bli något resultat av allaöverläggningar och allt tal i dessa frågor. krävs det handling. I motion nr 543 föreslås att hos regeringenskall hemställa om åtgärder för att trafiken pä Enköpingsbanan skallåterupptas. Sträckan hör till de järnvägar som dragits ur SJ:s riksnät,och innebär detta att sträckan förbereds för nedläggning helt och hållet.I linje med vår helhetssyn på trafikpolitiken och persontransporter anser viatt starka motiv finns för bibehållande av sträckan, inte minst mot bakgrund avutredningar angående resandefrekvensen och angelägenheten av att styra övermera av tunga transporter från landsväg till järnväg. Vi har som framgår avmotionen också ifrågasatt om beslutet om upphörandet av järnvägstrafi-. ken påsträckan har fattats på ett riktigt underlag. Den klart uttalade inriktningen bör vara att trafiken påEnköpingsbanan återupptas fortast möjligt. En av de viktigaste trafikpolitiskaåtgärderna är att främja kollektivtrafiken och minska privatbilismen i destora tätorterna. Samhällsekonomiska, energipolitiska, miljömässiga och socialasynpunkter kan bara tillgodoses genom en ökad satsning på den kollektivatrafiken i allmänhet och på pendeltågstrafiken i synnerhet då det gällerStorstockholmsområdet. Jag yrkar bifall till de vpk-motioner som behandlas itrafikutskottets betänkande nr 10. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I en motion, nr 1979/80:1365, har jagtillsammans med tre andra folkpartister i tagit upp frågan om utbyggnad av kollektivtrafiken mellan och . Eftersom motiveringarna för den hitr utbyggnaden är väl kända för , skall jag inte nu ta upp tiden med en upprepning av argumenten. Jag vill bara påpeka att enligt de 60 senaste u[)pgifter jag har fåttreser ca 6 000 människor med buss från till och tillbaka igenför anslutning till pendeltågen. Behovet av en station i är således heltklart. Men det går inte att bara bygga en stationsbyggnad. Enligt SJ krävs deten utbyggnad av dubbelspår mellan i första hand och och påsikt ända till Järna- annars hindras fjärrtrafiken på södra stambanan.Riksdagen godtog, som redan har påpekats, denna argumentering och anslogmedel för projektering av sträckan . SJ har i årets petitavelat gå vidare och begär 27,5 miljoner för att starta utbyggnaden. Vi har ivår motion stött SJ:s önskan och menat - i motsats till departementschefen -att de omprioriteringar som SJ måste göra i investeringsprogrammet inte får gåut över påbörjandet av arbetet med att bygga ett dubbelspår mellan ochFlemingsberg. Utskottet har i sitt betänkande sagt sig kunna godtaföredragandens förslag i denna del och avstyrker därmed vår motion liksom ocksåtvå andra motioner, från s och vpk, med samma syfte. Som motivering hänvisarutskottet till den långsiktiga investeringsplan som SJ skall redovisa senastden . Däri skall också ingå ett program för samordnade trafikpolitiskaåtgärder i . Socialdemokraterna i utskottet har i en reservation ianslutning till mom. 2 i utskottets hemställan tillstyrkt de motioner där manyrkar på att utbyggnaden av dubbelspåret påbörjas nästa budgetår.I detta yrkande inkluderas även vår motion. Det kan tyckas logiskt att jagskulle stödja ett sådant tillstyrkande. Men det förutsätter ett bifall äventill s-reservationen under mom. 1. där det krävs ytterligare 30 miljoner ianslag till SJ för att denna utbyggnad skall kunna genomföras. Eftersom jaginte vill medverka till att spränga totalramarna för budgeten, kan jag intestödja reservationen under mom. 1 och därmed inte heller reservationen tillmom. Centerpartisterna i utskottet har i ett särskilt yttrande,som redovisat, sagt att de anser att något dubbelspår mellanÄlvsjö och inte bör byggas f. n. Enligt deras uppfattning krävs intedetta förrän långt in . Däremot menar de att stationbör byggas, och att SJ därför bör få i uppdrag att utan tidsutdräkt planera fördetta. Den ekvationen går, såvitt jag förstår, inte ihop. Utandubbelspår ingen pendeltågsstation - så har jag uppfattat det. För de 6 000personer som springer från tåget till bussen är det möjligheten attfå stiga av tåget i som är det väsentliga. Jag skulle gärna viljafråga kommunikationsministern om det nya alternativ vi fått ta del av -längre perronger och fler vagnar på tågen - löser problemen med stationen vidFlemingsberg. Jag har svårt att tro det. Och är man fortfarande ganska illaställd när det gäller transporterna till och frän . Det finns visst fog för att. som utskottet säger, avvaktaden investeringsplan som skall komma , och somförhoppningsvis skall ge ett bättre underlag för gradering av angelägna behov.Jag hade inte föreställt mig annat än att byggandet av pendeltågsstationen iFlemingsberg och därav Nr 139 följande utbyggnad av ettdubbelspår måste ligga mycket nära i tiden i den Torsdieen den projektplanen. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till majoritetensförslag i Anslag till statens '''"'' 'iförande instämde (), BERTILZACHRISSON (s) replik: Det var ett ganska sällsamt anförande vi nufick bevittna i kammaren. När regeringen lagt fram sin budgetproposition läste alladen, inkl, ett antal folkpartister, och upptäckte att det beslut de varit medom att fatta hade regeringen struntat i. Det var inte vilkafolkpartister som helst utan två gamla statsråd, och GabrielRomanus, och två gamla statssekreterare - en är fortfarande statssekreterare -och . Dessa fyra motionerar mycket hurtfriskt omatt det spår begärt också skall byggas. De är medvetna om, precis somMarianne säger, att det inte räcker med en station, man måste byggaspår. Kommunikationsministern har visserligen sagt att man inte får plats meddetta inom den investeringsram han gjort upp, därför får man ta upp dettasenare. Men de här motionärerna vet hur man gör i kanslihuset och säger: Det ärinte något bekymmer, vi får göra omprioriteringar. Inom de omprioriteringarnaryms detta förslag, och de utslungar hurtfriskt att denna utbyggnad är såviktig att den skall påbörjas under nästa budgetår. Det är precis vad vi socialdemokrater också säger. Vitycker visserligen att man dessutom skall anvisa pengar, men vi har även enandra reservation, som jag antar också har sett. Om ni tyckeratt man inte skall anvisa några pengar så följ då det folkpartistiskaförslaget, det går. Det är inte så bra som vårt förslag, men det viktigaste ärändå att förslaget om spåret kommer till förverkligande, och då följer vi ertförslag och säger: Omdisponera inom de ramar som finns och se till att spåretblir byggt ! säger , vilket jag inte förstår: Detgär inte, för det förutsätter pengar. Men det har ni ju insett attdet inteförutsätter. Ni säger ju att detta går att genomföra utan att begära pengar. O,K,, tror ni på det - ni har ju också suttit i kanslihuset så ni bör veta vad nitalar om-så håller vi med om att vi skall bygga det här spåret. Rösta nu på detsom ni föreslog ! Ni borde väl veta vad ni skriver, (vpk) replik; Jag har begärt ordet av samma anledning somBertil . nämligen för att påtala det mycket motsägelsefulla agerandet från sida. Inför den lokala opinionen har man sökt vinna några poäng genom sin motion och genom det sätt på vilket man lokalt gått ut i den här frågan. Finns det någon konsekvens i och andra folkpartisters agerande i detta sammanhang bör de visa det genom att. när vi kommer till beslut, rösta för det förslag som de i själva verket har framfört i 62 sin motion men som de sedantydligen har tvingats krypa ifrån. Sådana här exempel, som återkommer med jämna mellanrum, är Nr 139 sannerligen inte särskilt uppbyggande. Man går ut till denlokala opinionen (Åcn hemkommunenoch i hembygden och föreslår en sak, men när det förslaget j p.,. sedankommer till realbehandling i utskott och kammare då springer man _ ifrån det, I och för sig är detta uppträdande frånfolkpartiets sida inte Anslåstill statens förvånande, men jag vill ändå i detta sammanhang påtaladet, iärnväsar () replik: Det var kanske hurtfriskt, som BertilZachrisson sade, att vi på Stockholmsbänken gick ut och motionerade. Vi är angelägna om vår stockholmska hembygd som tydligen många andra här ikammaren är om sin. När vi skrev den här motionen och talade om att utbyggandenborde kunna ske inom ramen för investeringsanslaget ansåg vi att det i enbudget på skulle vara möjligt att göra sådanaomprioriteringar. Men vi har naturligtvis påverkats av och tagit hänsyn tillden diskussion som förts i utskottet liksom av de funderingar som vi har fåttta del av genom våra utskottsledamöter, att det är väldigt svårt att peka påvarifrån dessa pengar skall tas i den trots allt ganska bantade budget som SJfått. Det finns självklart även andra ytterst angelägna ändamål som SJ behöveranvända pengarna fill. sade i sitt första anförande att det ärett svek mot att hänvisa till en ny utredning. Det är väl i så fallett svek som man har gjort sig skyldig till tidigare i dennakammare, om jag är rätt underrättad. Även när socialdemokraterna var imajoritet var det väl vanligt att man hänvisade till sittande utredningar närman avslog motioner. vill jag påminna om att sitt första anförande med att säga att vi har varit medvetnaom att det behövs ett dubbelspår till . Redan när man började projekteraHuddinge sjukhus var man på det klara med att detta jättesjukhus skulle fåbetydelse för kommunikationerna. Den dåvarande regeringen, i vilken BertilZachrisson var en av ledamöterna, hade ju. enligt vad vi har hört här. en såutomordentlig ekonomisk planering. Då borde man viil ha kunnat satsa på de härinvesteringarna på litet . Om man gjort det skulle vi inte ha varitså illa ställda . Om vi måste vänta kanske ytterligare något halvår hoppasåtminstone jag och mina medmotionärer att vi ändå till slut skall få ett braresultat. () replik: Det här aren ganska pinsam historia.Marianne talar om att den magra budgeten gör att man får lov att krypa ur. Ja men, tvä statsråd och två statssekreterare måtte väl veta! De har skrivit en motion, och i den motionen säger de att man inom ramen för vad som är givet av kommunikationsministern kan göra de här omprioriteringarna. Det tyckte två gamla statsråd och två gamla statssekreterare . Man får väl förmoda att de vet vad de gör när de skriver sina motioner! Nr 139 Vi säger att visst går det! o. m. talat orn hur man skall göra 'icen den omprioriteringarna. Men säger att hon inte kanstå o : mon fast vid sin ståndpunkt, och det måju vara. Men det upprörande med det här är det som tog upp; Det ärohederligt att bete sig på det här Anship till statens sättet. Manlåtsas inför den lokala opinionen att man är modig och skallge kommunikationsministern en knäpp på näsan. Man skriver ut sin motion och fårpress och prat i lokalradion och allt möjligt annat. Men i beslutsögonblicketkryper man ur alltihop och hoppas att den borgerliga pressen skall svepa indetta i något slags dimmans töcken. Inte är det särskilt modigt! Jag tycker attdet här borde framstå som ett varnande exempel på hur ansvariga riksdagsmäninte skall bete sig gentemot sina opinioner. (vpk) replik: Trots talet i folkpartimotionen om att dethär skulle kunna lösas inom ramen för de tillgängliga resurserna finner man nuplötsligt att det inte går. säger att det finns andra ändamålsom man bedömer som mera angelägna. Jag skulle därför vilja fråga MarianneWahlberg - hon haren replik kvar: Vad är det för andra ändamål som är meraangelägnti än utbyggnaden av dubbelspåret och ? () replik: När det gäller den sista frågan kan jag frågaTore om han är beredd att föreslå att pengarna skall tas fråninlandsbanan. Det är de båda saker som står parallellt i den här budgeten. I den socialdemokratiska motionen har man talat omneddragningar när det gäller byggnader och annat. Det är möjligt att man kanväga de sakerna mot varandra, men vi har inte sett oss ha den möjligheten. F. ö, är det ofta svart att föreslå omprioriteringar, 1vissa fall resonerar myndigheterna som så; Om nu politikerna säger att vi skallpruta, så låt oss då för all del få göra den prutningen själva, där vityckeratt det är lättast! I andra fall säger man: Om nu politikerna säger åtoss att pruta, så får de väl också tala om var vi skall pruta. Detta är ettsvårt dilemma - det är jag medveten om. Jag skulle vilja fråga er som kritiserar att vi väckteden här motionen: Menar ni att vi därmed har skadat saken? Det tror inte vi. Vitycker att vi ändå har medverkat till att skapa opinion runt den här frågan. Vihoppas att det bara är tid det handlar om. Jag vidhåller att detborde vara pinsamt för att inte planeringen kom i gång långtföre 1979. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. (vpk): Utskottets avfärdande av motion 531 om attNordmark-Klarälvens Järnvägar i skall överföras i statlig ägo och attföretaget skall inordnas i det övriga järnvägsnätet är belysande för hurhandfallen den nuvarande regeringen är för hur privatekonomiska intressentersköter de samhälleliga tillgångar som de har makten över i kraft av dets. Uddeholmsbolaget har av kortsiktiga intressen sett till attnärmare av transportvolymen på NKIJ-banan har förts över tilllandsvägstransport. Samma bolag har av samma ensidiga kapitalägarintresse setttill att delar av har avrustats industriellt. Hela bygder har utsattsför utarmning, arbetslöshet och försämrad service. Det enda argument som den borgerliga utskottsmajoritetennu anför för att inte använda samhällets möjligheter att ta ett socialt ansvaroch frånhända bolaget fortsatta möjligheter att ödelägga resurser som ärviktiga för framtiden är att "ingen framställning har aktualiserats elleraviserats från ägarhåll". I ett särskilt yttrande säger socialdemokraterna iutskottet helt riktigt att utvecklingen av transporterna i området, framförallt överföringen till landsvägstransport av av NKIJ:s transportvolym, ärklart otillfredsställande såväl trafikpolitiskt som trafiksäkerhetsmässigt. Dessutom, herr talman, har kommunikationerna-vilket jaghar påpekat i min motion - en viktig uppgift i regionalpolitiken. Ett upprustatNKIJ skulle främja en regionalpolitisk satsning i norra . Detta talarför att NKIJ bör förstatligas och införlivas med det övriga järnvägsnätet. En motion med i sak samma innebörd har väckts av ElvyNilsson. Hennes partivänner i utskottet har stannat vid ett särskilt yttrande,men har yrkat bifall till sin motion. För att inte krångla tillvoteringarna under mom. 23 stöder jag yrkande. När det gäller bandelen sägs ilänsstyrelsens utredning att företaget kan "ställas inför valet mellanfortsatt järnvägstrafik på vissa bandelar och övergång till busstrafik".Om man såsom vi i kommunisterna från ett vidareregionalpolitiskt och industri-politiskt perspektiv tror att järnvägarna har enframtid, kan man inte vara tillfredsställd med att denna risk finns. Därförmåste vi fortsätta att kämpa för järnvägarna. De järnvägar som finnsmåste bevaras. Jag säger detta i den fasta förvissningen att vi inom en snarframtid tvingas till en helt annan industripolitik och regionalpolitik. Järnvägslinjen passerar en hel radindustrisamhällen i östra . Resebehovet i området är naturligtinriktat på , och bandelen är den bästa resvägen för förbindelsermed , och . Där ligger bruksortenLesjöfors. har på många områden drabbats hårt avindustrinedläggningar. Gruvdriften i Långban och Persberg har lagts ner, likasåjärnverket i , . En industriell utveckling är därförnödvändig för kommuns framtid. Där ingår också behovet av attbruksorten -S protokoll 1979/80:139-140 Lesjöforsfår kompletterande industrier vid sidan av bruk. 1 detta sammanhangär det viktigt att östra får behålla sin järnväg. Jag yrkar bifall till motionen 530. Jag skall så beröra motionerna 1343 och 1543 av BertilMåbrink, vilka tar upp vissa järnvägssträckor samt en reparationsverkstad förgodsvagnar. I motionen 1343 yrkas att hos regeringen hemställer omförslag som innebär 1. att bandelenKarlskrona-Kristianstad upprustas och elektrifieras, 2. att bandelenKarlskrona-Emmaboda upprustas och 3. att bandelenSölvesborg-Älmhult bibehålls och rustas upp. Utskottet har när det gällerbandelen bl. redogjortför att länsstyrelser och kommuner, som SJ samrått med, har framhållit attsamhällsekonomiska skäl och sysselsättningsskäl talar för att åtgärdernagenomförs. Den nämnda bansträckan har stor betydelse för Blekingesmöjligheter att på ett snabbt och effektivt sätt nå andra delar av landet närdet gäller både persontransporter och godstransport. Det måste under allaomständigheter till en upprustning av banan och naturligtvis också enelektrifiering. Vi vet att näringslivet i måste utvecklas, och en avförutsättningarna för detta är att del finns ett väl fungerande transportnät. Utskottets ställningstagande är inte direkt avvisande tillmotionskravet. Utskottet skriver följande: "Föredraganden anför att han för egen del finnerprojektet värt att studera närmare. Det anses dock böra jämföras med andraliknande projekt och frågan därför böra tas upp när SJ har redovisat sittförslag till investeringsprogram för riksnätet m. Det innebär att frågan om upprustning av bandelenKarlskrona-Kristianstad inte är avförd från dagordningen. Förhållandet är dockdetsamma för övriga bandelar som tagits upp i motionen. Jag avstår därför frånatt yrka bifall till motion 1343 och återkommer när SJ:s investeringsprogrampresenteras. I motion 1543 begärs en utredning och förslag om byggandetav en reparationsverkstad för godsvagnar i Hybo, . Vad som imotionen begärs är alltså att man skall göra en utredning om förutsättningarnaför en sådan verkstad. Att utskottet åberopar en viss överkapacitet i dagslägetkan inte vara ett skäl för att avslå kraven i motionen. Jag utgår ifrån att den satsning på järnvägen som gjortsde skall fortsätta. Vad som då måste ske är att man inför någonform av lågpris också på godstrafiksidan. Det är många skäl som talar för ensådan ordning. Jag kan nämna miljö-, energi- och hälsoskäl. Tyvärr finns dettecken som tyder på att SJ i stället avhänder sig godstransporter och skickarut dessa på landsvägen. Jag har tidigare talat om NKIJ-banan, där det rör sigom privata intressen, men SJ följer samma politik. Man säljer ut sinagodsmagasin, man drar in vissa linjer för styckegodset, och man skickar ettflertal lastbilar mellan t. ex, och , Om istället godsmängden per järnväg ökas måste detta fä till resultat ökat antal vagnar och därmed ökat serviceunderhåll. Det är idetta sammanhang man skall se förslaget i motionen. Hybo är en lämplig plats. Där finns en nedlagdjärnvägsstation med rälsen kvar och dessutom mark för ytterligare utbyggnad. Isammanhanget bör också framhållas som ett argument för motionsförslaget attLjusdals kommun har drabbats mycket hårt av industrinedläggningar. Även SJ harunder årens lopp svarat för betydande personalminskningar. Frågan bör ses somviktig också ur regional- och sysselsättningspolitisk synpunkt. Jag yrkarbifall till motion 1543 av . BERTILDANIELSSON (m): Jag avser inte att gå in i någon större järnvägspolitiskdebatt. Den har vi väl vid det här laget lämnat bakom oss. Men jag tillåter migändå att göra en liten marginalmarkering. uttalade en åsikt om att väldigt mångamotioner har väckts i det här ärendet i , och det skulle tyda påett stort missnöje bland ledamöter över den förda politiken. Det ärmöjligt att det är så, men jag tror att det inte i alla stycken är helt rätt. Det kan måhända i stället vara så att dessa motioneruttrycker en optimism inför järnvägspolitiken och järnvägarnas framtid. Alla deföfslag som i dessa motioner har lagts fram kan tyda på en tro på järnvägen ochdess möjligheter att betyda alltmer i vår kommunikationspolitik. Järnvägarna har betytt mycket i vårt land,och alldeles särskilt är deras betydelse större . Menäven utan arbetsmarknadskonflikter tror jag att järnvägarnas betydelse förSveriges kommunikationer kommer att öka. Krav på trafiksäkerhet, miljövänlighetoch ekonomi spelar här en stor roll. Inte minst de ständiga höjningarna avdrivmedelspriserna gör att den spårbundna trafiken kommer i en särställning. I motion 1979/80:295 tar jag ochEwy upp tanken på att planera för en ostkustbana. Egentligen vorebenämningen sydostkustbana riktigare. Den skulle förbinda och Kalmarvid och . Ett enigt utskott har avstyrkt motionen. Något annat varheller inte att vänta. I frågor som denna väcks ett stort antal motioner, vilkainte sällan betraktas som utslag av lokal- eller regionalpolitiska ambitionerför att inte säga bypolitik, och kanske just därför avfärdas ganska summariskt ibetänkandena. I årets upplaga av järnvägsbetänkandet hänvisas tillpågående utredningar och att man i pågående Länsplanering 80 tar upptrafikplanering på regional nivå. Utskottet anser därför att man bör avvaktabl. a. resultaten av SJ:s uppdrag och avstyrker därför motionerna. Jag förutsätter ändå att SJ för kännedom tar del av deförslag som förs fram bl. a. genom denna motion. Om jag inte är fel underrättadhar inte någon tidigare väckt tanken på en sydostkustbana. Jag tänkerinte yrka bifall till vår motion men tycker ändå det finns Nr 139 anledning att föra fram någrasynpunkter. Torsdaeen den ' tidigare anlagda järnvägssträckorna i län är hälften 8 rmi 1980 nedlagda Förbindelserna mellanresidensstaden och går ligger norr om , men resenärerna Anslnp till strt nödgas först åka västerut till innan man kommer framtill iörnvöpn stambanan och viker av norrut.Detta är slöseri med tid och pengar. är mellan6 och . Detta exempel visaratt kommunikationerna i län påviktiga avsnitt är undermåliga, och jag tror att detta förhållande har hämmatlänets expansion. I motionen kräver vi inte att man skall byggaen ostkustbana. Investeringskostnaderna blir stora och i nuvarande ekonomiskaläge är det inte möjligt att genomföra dem, men jag vill att SJ i sinlångsiktiga planering tar upp även denna bana för noggranna överväganden. Jagär övertygad om att en sådan satsning skulle bli en god affär. Godakommunikationer i ett län kan måhända göra regionalpolitiska stödinsatseröverflödiga . Jag är övertygad om att den spårbundna trafiken har enframtid. Det är därför angeläget att planering och beredskap är så goda att detnytänkande som via motioner och på annat sätt förs fram inte utan vidareavfärdas utan seriöst tas upp till överväganden. Detta gäller inte minst fråganom en sydostkustbana. Med det sagda, herr talman, vill jag endast yrka bifalltill utskottets hemställan. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag har begärt ordet för att framföra några synpunkter påden fråga som aktualiseras i motion 1733. en upprustning av Västerdalsbanan. Den här frågan har för min del börjat bli nära nog tjatig,eller en följetong. Krav på åtgärder har framförts vid mänga tillfällen, men deförtjänar att upprepas. Trafikutvecklingen på banan har varit positiv de senasteåren med ett ökande antal resande. Det som mycket oroar mig ärbanunderhållet. Något måste göras åt banan, annars kommer folk att dra sig föratt åka.