prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — a. genom nyproduktframställning, räknar rned att kunna utveckla dessaprodukter så att bruket kan ge godtagbart ekonomiskt resultat. Man beräknar altutvecklingskostnaderna är 3-6 milj. kr. under vartdera av de två åren. Men vadär dessa belopp mot de kostnader för samhället som skulle uppslå om bruketmåste läggas ned? Jag vill med anledning av utvecklingen av den här nyaprodukten fråga industriministern hur han ser på möjligheterna att medverkatill att skapar en fond för produktutveckling inom berördaindustrier, en fond som kunde gå in medförlusttäckningsbidrag. Vill industriministern medverka till detta för statensdel? Jag vill också säga att kommunerna helt naturligt äraktiva på detta område - sorn regel är det glesbygdskommuner det gäller.Tingsryds kommun, exempelvis, har i en skrivelse hävdat: Enheten Fridafors har flest anställda av de enheter sornberörs av nedläggningsbeslutet, som denna enhet uppvisar den minstaförlusten. Fridafors bruk behöver för att introducera sina nya produkter Lyckas introduktionen på marknaden beräknas fabriken ge lönsamhet.Med ttinke på titt denna region har nrycket svårt all klara en sådannedliiggning måste Fridtifors bruk drivas vidtire tills en ulviirdering kangöras av de nya produkterna och deras lönsamhet. Eventuella insatser från sttitens sida, fortsiitterkommunen, skall ses mot de ekonomiska och socialti konsekvenser som ennedläggning får för regionen och mot de insatser på 500 milj. kr. som statenredan gjort. kommun hemställer därför om att driften vidFridafors bruk får fortsätta med vidareutveckling av de nya produkterna medförviintad lönsamhet och att erforderliga utredningar härom omedelbartverkställs. Slutligen vill jag framföra några synpunktersorn sällan kommer med när ekonomiska kalkyler görs upp men som bör väga tungtpå företagens plussida. Jagsyfltirpå det positiva som liggeri alt deanställda-ja, hela bygden - engagerar sig, såsom nu sker i Fridafors och ävenpå andra orter, för att det förelag som ger bygden liv och arbete även iframtiden skall kunna utvecklas och ge nränniskorna sysselsättning, I en tidnär det personliga ansvaret och engagemanget inte alltid är vad det borde vanrär del viktigt att vi lar till vara det värde som ligger i titt människorkämpar och inte ger upp. Det skulle vara olyckligt orn samhället inte toge tillvara detta engagemang, det ansvar för bygden och för den verksamhet som ger demarbete vilket ligger i all de själva aktivt vill medverka för alt skapatrygghet för sig själva och sin omgivning. Dessa människor har inte sprungittill samhället och tiggt om hjälp. De kriiver att få arbeta, att få göra sininsats i stirnhället. Här finns en inneboende kraft, en resurs sorn vi inte harråd att kasta bort. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter Jag vill först tacka för svaret på en av defrågor jag ställt i min interpellation till industriminister och som nubesvaras tillsammans med en del andra interpellationer och frågor orn SödraSkogsägarnas verksamhet och dess planer. Det var helt avsiktligt jag tackade för svaret på en avfrågorna, eftersom statsrådet antingen glömt eller helt medvetet ttvslålt frånatt svara på min andra fråga. Jag hoppas att statsrådet rättar till misstagetoch även kommer att berörti den frågan, sorn många med rnig väntar ett svar på. När för elt halvår sedan behandladepropositionen /79:207 och näringsulskotlets betänkande nr 1978/79:61 råddedel inga delade meningttr i dennti kammare om att staten skulle gå in i SödraSkogsägtirna med aktiekapital. Givetvis diskuterades även andra lösningar bådei och utanför dettti hus, men i beslutet rådde det enighet vad det gällerstatens engagemang. Syftet var ju, som statsrådet också påpekar i sitt svarhiir , att ge företaget finansiellti förulsiiltningar alt genomföranödvändiga struktur- och effektiviseringsåtgärder för att stärka företagetslångsikliga konkurrenskraft och åstadkomma lönsamhet i verksamheten. uttalade också, som genom ett ciltil redair påvisat: Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter "Syftet med det statliga engagemanget är att göra detmöjligt titt skapa stabilitet och framtida lönsamhet i verksarnheterr ochdiirigenom trygga sysselsättningen. Detta ställer krav på en aktiv medverkanfrån alla parter. Utskottet förutsätter att man vid den strukturrationaliseringsom bedöms nödvändig noga beaktar de samhällsekonomiska problemen så alt dengenomförs på ett för berörda människor och orter acceptabelt sätt." Dethär var en mycket stark skrivning sorn utskottet gjorde . Hur skallnedläggning av en fabrik, som i vissa fall kan vara den endti industrin i ettsamhälle, kunna ske påett för berörda människor och orter ticceptabelt sätt?Låt oss bara se på Fridafors. Tror statsrådet atlTingsryd och , somligger närmast till för att ta emot alla dessa människor från Fridafors, har enchans att klara detta? Man måste förstå bitterheten hos de människor somdrabbas av de här beskeden. Vad finns del kvar av ett samhälle närrationaliseringsliens baneman gått fram över ortens enda företag och tagitifrån människorna deras chans att bo kvar på den här platsen? De personligatragedierna blir många. Med det här menar jag inte att man alltid kan undvikanedläggningar av företag och industrier. Men nran måste pä ett så tidigtstadium som möjligt vidta åtgärder från alla berörda - såväl företagen somstatsmakterna - för att mildra och om möjligt neutralisera de verkningar somdärmed blir ett faktum. Statsrådet säger i sitt svar att de av styrelsen för nu framlagda planerna avseende verksamhetsinskränkningar vid femav företagets driftenheter bör ses mot bakgrund av vårens riksdagsbeslut.Statsrådet framhåller också att något beslut ej fatltils om nedläggningav verksamheten. Vidare heter det att styrelsen för endastbeslutat om att inleda MBL-förhandlingar avseende verksamhetsinskränkningar.Det här måste väl ändå vara fel. Styrelsens beslut gäller väl MBL-förhandlingarom nedläggning av fyra bruk och inskränkningar i verksamheten vid ?MBL-förhandlingarna vid bruk har redan strandat och gått tillcentrala förhandlingar. Enligt protokoll fört vid och de fackliga organisationerna vid Emsfors bruk den 27 novemberhade dessa förhandlingar tillkommit på begäran av de fackliga organisationerna.Man var rädd för ett beslut om nedläggning, som man befarade att styrelsenskulle fatta redan vid sitt sammanträde . Efter vad jag vet beslöt också styrelsen vid sittsammanträde att man skulle uppta MBL-förhandlingar omnedläggning av bl. a. Emsfors bruk. Jag skall uppehålla mig vid Emsfors bruk ihuvudsak eftersom jag vet att andra interpellanter kommer att ta upp andra brukoch deras problem i det här sammanhanget. Jag har redan nämnt Fridafors, men låtmig också säga ett par ord om bruk. Det är nämligen så att vad som nuhåller på att hända vid är precis vad som hänt vid Emsfors tidigare,och det är en sak som oroar. Först lägger man ner sulfitfabriken-man byggernytt mälteri för många nya miljoner på investeringssidan. Kommer resultatetatt bli detsamma som vid Emsfors? Frågan är både berättigad och Industriminister har noga undvikit att ta ställningtill eller svara på frågorna om de enskilda bruken. Han säger attföretagsledningen tillsammans med de fackliga organisationerna kommer attdiskutera bl. a. alternativa möjligheter till struktureringsåtgärder. Men,statsrådet , faran för att de här bruken kommer alt läggas ned redanunder nästkommande år år väl ändå uppenbar efter det besked som styrelsen förSödra Skogsägarna har lämnat. Det gäller ju ändå 830 årsarbetare och därmedöver tusentalet individer - med deras familjer blir det åtskilligt fler. Nog ärdet väl tid att diskutera åtgärder? Statsrådet säger själv att han har någraallmänna synpunkter med anledning av de ställda frågorna. Ja, svaret ärverkligen allmänt hållet, och det tycker jag är synd. Så till Emsfors. Emsfors bruk är ett gammalt bruk - dethar 250-årsjubileum, om det då finns kvar, 1981. Ändå kan man säga att bruketär relativt nytt. När övertog bruket från Klippans bruk år1972 var man medveten om att det var ett gammalt och nedslitet bruk man köpte.Av miljöskäl och på grund av de kostnader miljöproblemen vid sulfitfabrikenskulle ha dragit med sig för den nye ägaren beslöts att sulfitfabriken skulleläggas ned. Dessa omständigheter gjorde att man mer eller mindre tvingades tillnya idéer för att kunna utarbeta elt program som kunde passa bruket på längresikt. Statsrådet är givetvis väl förtrogen med denutveckling som varit vid Emsfors bruk alltsedan övertogbruket, men låt mig peka på några saker. Jag är nämligen av den uppfattningenatt det inte är för tidigt att diskutera åtgiirder, och då ktrn det vara braatt följande fakta återfinns i riksdagsprotokollet. Egentligen skulle jag vilja rekommendera en promemoria somplatschefen vid Emsfors bruk har sammanställt som lämpligläsning, men jtig skall bara plocka några uppgifter ur densamma. Det utvecklingsprogram som Södra Skogsägarnas styrelsebeslöt att satsa pengar på i nrars 1976 kom alt kallas Ernsforsprojektel.Programmet bestod i att genom marknadsutveckling, produktutveckling ochinvestering i rntiski-ner för alt göra avancerat specialpapper omstruktureradet gtiinla och delvis nedslitna bruket till en modern enhet. a. satsademtrn på tunnare papperskvaliteter med tanke på råvaruåtgången men också medtanke på kommande konkurrensförhållanden på både den inhenrska marknaden ochexportmarknaden. Investeringsbeloppen uppgick tillsammanlagt ca 65 milj. kr. Den nya pappersmtiskin, PM 1, som byggdes och togs ibruk för ganska exakt , har visat sig vara helt perfekt för sittändamål. Marknadsutvecklingen har visat att just dessa tunnap;tppers-kvaliteter blir mer och mer efterfrågade på exportmarknaden. Man kan alltså konstatera att Emsfors bruk har utvecklatsprecis så som statsmakterna önskat - bruket har iramligen tirbettit rnedvidareföriidling inom landet. I det här sammanhanget kan det vara viirt attnotera att Emsfors bruk av inte tilläts sanktt och därmedanpassa priset på exporisidtm . Detta innebar titt mantappade markna- Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter den heltfram till 1977. Av den lilla tablå som jag nu visar på filmduken frtimgårhurdtin utvecklingen har varit. De tre första staplarna avser åren 1975, 1976och 1977. De följande tre staplarntr avser stimtbudgeteringen . Tablån visar att brukets utveckling iir på rätt viig. Fr. o. m. , då den nya pappersmaskinen 1togs i bruk, har man haft vissa inkörningssvårigheter. De är nu helt övervunna.1 oktober 1979 nådde rnan nolläge ur lönsamhetssynpunkt. Den utredning JakkoPöyrys konsultfirma i har gjort på uppdrag av företaget harkritiserats av bl. a. fackorganisalionerna. Om kapaciteten efler inkörningsperiodensslut hade fått ligga till grund för lönsamhetskalkylerna hade resultatet medall säkerhet blivit ett annat. Om jag för elt ögonblick återgår till Böllings PM så kanvi konstatera att en inkörningstid betraktas som helt normal för enny pappersmaskin. Felet kanske är alt man var för optimistisk frän början påEmsfors bruk vad gäller inkörningstiden. Man får heller inte glömma alt det härär fråga orn flera olika kvaliteter, vilket komplicerar inkörningen. kanpersonalen köra ett tiotal olika kvaliteter på PM I. Jämför rnan med andra avanceradespecialpappersmaskiner så är inkörningstiden i det här fallet fullt normal.Från såväl företagsledningen vid Emsfors bruk som fackföreningsrepresentanternaser man med tillfredsställelse på den höga effektivitetsnivå som uppnåddes imitten av september, vilken man också förväntar sig kunna hålla. Jag nämnde tidigare att man tappat marknadsandelar på ettkatastrofalt sätt . Man har en marknadsföring på framförallt exportsidan sonr bådar mycket gott för framtiden. Brukets specielliityglryckspapper- HTX-papperet - är myckel efterfrågat från utlandet, inte minstpå grund av att man lyckats få ner pappersvikten . Eftersomprissättningen är per ton förstår alla vad detta betyder ur konkurrenssynpunkt.Tillverkningen tiv tygtryckspapper är lönstim och htir god efterfrågan som jagredan framhållit. Bland de nya produkter man f. n. håller på med kan nämnas,glasmellan-läggspapper - flainfast papper - vidareutveckling av feltavvisandepapper. Man beräknar behovet av kapital för ytterligare produktutveckling tillca 1.5 milj. kr. Därmed kommer vi osökl in på den ekonomiska biten, somtycks vara helt dominerande från företagets sida sett. Det är ganska naturligtatt bruket gått med förlust . Det är naturligt att de storaombyggnader som här skett också påverkat produktionen. Men den tablå jag visathär itiliir på sitt tydliga språk om att vi nu kan konstatera en markantresultatförbiittring. Därtill är det inle oväsentligt alt alla anställdii i Enrsforstror på företaget. Även den aspekten var inne på tidigare. Allahar ambitionen alt göra sitt biista - alla vill lycktis. Det vore onekligengrymt titt i elt sådant liige fullfölja dödsdomen över bruket. I det MBL-protokoll jag tidigare talat om i milttinförande fiirirs fackets svn på utvecklingen införd. Under årerr 1980 till 1982 skulle enligt dess uträkningarkassaflödet kunna vändtis frän 31.7 milj. kr. i minus till 5,6 milj. kr. Detta innebär ett ytterligare investeringsbehov på 2.7 milj. kr. Alt i det här läget avbryta ett utvecklingsprojekt, sominte mer än hunnit fram till lönsamhetslinjen, vore verkligen synd. Emsforsbruk behöver ett par tre är ytterligare för att verkligen få visa attsatsningarna här har varit riktiga. Det ligger väl ändå någonting i de tankarman från de anställda framför när man säger, att det borde vara av stortintresse, inte bara för utan även för svensk och skandinaviskskogsindustri som helhet, att ur delta pilotprojekt kunna värdera om det ärmöjligt att äldre bruk genom produktutveckling, marknadsutveckling ochmaskininveslering-ar kan omstruktureras till framtida lönsamhet, vilket man iEmsfors är helt övertygad om. Till saken hör all ett finskt företag hört av sigoch aviserat sitt intresse för GRX-enheten, dvs, del feltavvisande papperet. Det är mot den här bakgrunden, fru talman, jag så gärnaskulle vilja få svar även på min andra fråga i interpellationen. Därför ber jagatt få upprepa densamma till industriminister : Delar statsrådet uppfattningen att Emsfors bruk börbedömas fristående frän koncernen i övrigt med tanke på gjorda investeringar iett utvecklingsprojekt, som kan bedömas lönsamt? Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter MARGOTHÅKANSSON (fp): Jag vill först tacka industriministern försvaret. Delta är dock på samtliga punkter väldigt allmänt hållet och har ingakonkreta besked att ge på de avgörande och viktiga frågor som är ställda. Dehär frågorna är av stor och livsavgörande betydelse för många människor på deberörda orterna. Det är en oerhört deprimerande läsning att ta del av den PMsom de anställdti i har fått av sin arbetsgivare. Detverkar som om mtin har haft en utomstående konsult som lagt kopiepapper emellanoch slutat meningiirna och styckena på samma sätt. När detförst gäller Emsfors bruk sägs det: "Företagsledningen har därför kommit till denuppfirttningen att verkstirrt-helen vid bruket måste upphöra. Bruket har210 årsanställdii." Sedan sägsdet när del giiller Delary bruk; "Enligt företagsledningens bedömningar av såvälråvarusituationen som brukets allmänna framlidsförulsällningar bör driften vidsulfiitfabriken i upphöra. Bruket har95 årsanställda." I stycketom Fridafors bruk sägs del i slutmeningen: "Mot bakgrund av den dåligti lönsamheten och de mörkafrtimtidsutsik-terna föreslår förelagslednirrgen att Fridafors Bruk avvecklas. Bruket har315 årsanstiillda." Den sistasiffran iir inte riklig. Det iir nu 356 årsanställdii. BeträffandeGöta bruk siigs; "Förettigsledningen ser därför ingen titrrrtin möjlighet än tttl föreslå Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter styrelsenall bruket måste avvecklas. Bruket har160 årsanställda." Det är en utomstående konsult som gjort dessabedörnrringar, och de anställda vid förelagen htir väl haft ytterst småmöjligheter att påverka dem. De anställda vid mänga av de här bruken hiir enannan uppfattning än konsullen. slog bomben ner på fem bruksorter. På fyraav dem innebar försltiget en total nedliiggning och i en nedläggning avsulfitproduktionen. Man behöver inte vara begåvad med något övermått av fantasiför att kunna sätta sig in i all den oro. hopplöshet, förtvivlan, ilska ochtrots som har fyllt människorna på dessa orter och somgivetvis gör det även fortsättningsvis. Jag tror att problemen är stora på många av orterna.Delary bruk är den största arbetsplatsen på sin ort. Det är också bekant inte är helt problemfri i Strömsnäs bruk. Problemen vid Emsfors har EricRejdnell grundligt redogjort för, och jag skall inte gå in på dessti. Jag trorockså alt man har storti bekymmer vid bruk, som har 160 årsanstiillda. 1Lessebo är del 50 anställda som berörs av nedläggningen. Jtig skall i mitt anförande, liksom , ihuvudsak uppehålla mig vid Fridafors, eftersom bruket där ligger strax utanförBlekinges gräns mot . Vid bruket arbetar, som sagts, 356människor, varav de flesta är bosatlii i kommun. Uirgefär 85 personeri Olofslrörns kommun och ca ett tjugofemtal i Karlshtrmns kommun tillhör ocksådessa tinställda. Det är säkert inte obekant för industriministern att vi iOlofström har myckel stora bekymmer med sysselsättningen, och att mångamänniskor har blivit tvungntr att flytta diirifrån . Fridafors, som ju ligger i kommun, är en litenort med en befolkning pä 382 invånare. Fridaforsftibriken har tillverkat papperi , är ortens enda industri och har alltså under hela sin tillvarohelt dominerat tätorten. Man kan sägii att Fridaforsfabriken är hjärtat,livsnerven, i orten . Dör bruket, så dör också orten , ochdet får inte ske. sålde den dåvarande ägaren EinarHanson bruket till Skogsägarna. I köpet ingick en hel del skogsmark, 8 000-9000 hti skogsmark. Den skog som tillhörde bruket utgjorde enkomplettering till delta både ekonomiskt och genom sin vedråvarti. Men 1959 togSkogsägarna över driften av skogsbruket, och därefter har Fridafors fått köpasin ved till marknadsmässiga priser. Jag tror att man har köpt ved för ungefär3,5 milj. kr. under innevarande år. Råvaruförbrukningen är till baseriid på returptipper,vilket är viktigt att framhållit. Vi behöver ju verkligen tit vara padenröjligheter som finns när del gäller äteranvändningen av papper. Av den enligtSkogsägarnti beriiknade bristen på skogsråvara på 2 miljoner m' behöverFridafors endast använda I %. ca 20 000 m\ Det iir viktigt alt understryka altanvändningen av returpapper är en från sarnhiillssynpunkt viktig verksamhet.Men allrtt viktigast är ncg att del här rör sig om en produktion som har framtidenför Bruket tar vidare iiv sin energi frän egenvallenkraft i . ivi-°ind'i(jpn den Mananvänder dessutom molkraft, varför endast en tredjedel av energibe- ,-, fppprnher 1Q70 hovetbehöver köpas utifrån. En hypermodern reningsanläggning insltille- radesför ; detttt för att undvika tttl det känsliga laxviittnet i åtpärdpr fö ,, i i i SödraSkogsägarna räknttr i sin krisplan med att spara 100 milj. kr. Del hiir .. . . , krispaketetinnebär att mttii måste tivskeda 830 mediirbeliire. arbetar356 personer i Fridafors. Förlusten i Fridafors beråkntis uppgå till 5milj. För att kunna spartt av de 100 miljoner kronornti är intin frånSkogsägiirnas sida alltså beredd att. enligt det hiir lakoniska meddeltmdet,offra av de berörda arbetslillfiillena och titt dödförklara ett heltsamhälle. Detta får bara inte ske! i säger också, som RuneGirstavsson tidigare htir sagt, att Fridafors är den ort som skulle drabbashårdast vid en nedläggning. Det är alltså stora svårigheter när det gällerarbetsmarknttden i Fridafors. Det iir inle heller så lätt för att sugti uppmänniskor från Fridafors. Jag har varit inne på förhållandena när delgäller arbetsrntirkntiden i . vilken är mycket tinsträngd. har idagarna varslat om nedskärningar på personvagnssidan, vilket betyder enminskning av arbetsstyrkan med 150 man genom s. k. naturlig avgång. I så fallskulle man bryta den trend som under en kort lid inneburit att rnan kunnatnyanställa folk. i har också problem. Utan att överdrivakan man här tala om stora problem. Människor kiinner sig osäkra pä sin tillvaroi . Om bruket läggs ned kommer det alt krävirs mycketomfattande arbelsmtirknadspolitiska åtgärder. Det skulle alltså bli mycketdyrtire för samhället och innebiira en mycket sämre lösning för alla som berörsav en sådan nedskärning än om Skogsägtirnti, staten och kotnrnunen under ettpar år går in och säkerställer den summa sorn behövs för att Fridafors skallkunna introducera sina nya produkter pä marknaden. Lyckas den introduktionen kanfabriken bli lönsam. Det nya produktsortimentet kallas Fridafors FFoch innebäratt man har lyckats skapa en unik processteknik genom all man direkt ipappersmaskinen kan förse baskartongen med en plastbeläggning. Med den nyametoden är det även möjligt att anpassa produktsortimentet till olikaanvändningsområden. Genom alt det är möjligt att gå förbi ett led ikonverteringskedjan till färdig produkt kan de nya produkterna bli ekonomisktintressanta. STU - styrelsen för teknisk utveckling- har beviljat utvecklingsavdelning en vid Skogsägarna , vilket belopp till största delen har gått till Fridafors. Det nya materialet, de vattenavvisande pappkartongerna, har testats inom 1. ex. grönsaksornrådel - sallad är väldigt känslig för förpack ningar. Dessa försök har fallit väl ut. och man har fått en fast order på 40000 kartonger. Hos Findus har materialet testats för fiskblock. Vidareutveckling av de redan framtagna produkterna ger öppningar även till helt nya 125 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter Staten har av aktierna. Industriministern säger isitt svar; "Någon formell möjlighet för mig eller regeringen att ingripamot styrelsens beslut finns inte." Trots iill staten enligt riksdagensbeslut har gått in med 500 milj. kr. och har av aktieriiti har vi ingenmöjlighet att påverka ett sådant här beslut. Del är för otroligt för att varasant. Vi måste kunna ha den möjligheten. I det här ftillet måste Skogsägarna tti tillbtika sittnedläggningshot och tillsammiins med staten lösa den ekonomiskainvesteringsplan som behövs på elt par ar. tills en utvärderingav de irya produkterna kan göras. Såväl SIF, SALFoch Pappersarbetiircförbundetsrepresentanter som företagsledningen iir inne pä att den möjligheten skallfinnas. Del finns ingen VD vid , uUin man har en resultatchef. Vidsamtal med denne framkom att han också ar förvånad över attnedläggningsbeslutet kommer . 1976 hade man en förlust på 16 milj. kr., ochnu är den 5 milj. kr. Man har stort hopp om att verksamheten inom ett par årskall bli lönsam, och så kommer då ett sådant här besked. Det är ca 1 OOO-l 500människor som blir berörda om bruket läggs ned. var tidigare inne pä frågan om hur mångaleverantörer som blir ber-örda. Det är ett stort antal som är knutna tillFridafors-jag skall inte upprepa sifferuppgiften - men det är också mångautanför. Jag har också talat med ledningen för iLandskrona, och där vidhåller man att företagets leverans till Fridafors av av tillverkningen år helt avgörande för dess möjligheter att fortsiitttt. Idetta fall hänger det företagets existens pä Fridafors order. En pårmfabrikinom kommunen är beroende av leveranser från Fridafors, och den har 60anställda. Sedan kommer service, banker och offentlig servicegivetvis att försvinna från bygden. Skolan i Fridnfors har 30 elever i låg- ochmellanstadiet i B-forrn. Eleverna trivs fint i sin skola och vill vara kvar iFridafors. Många av eleverna har skrivit personliga brev till talat orn hur de upplever hotel att behöva flytta eller skjutsas i väg annan ort redan från skolgångens början. Kommurren har också investerat i envattenledning som har kostat4milj. Man har investerat len affärsbyggnadförca , och den får man subventionera beroende på årsomsättningen.Det finns alltså ett fungerande samhälle i Fridafors.