prot · G30932 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:32 § 1 Justerades protokolletför den 12 innevarande månad. § 2 Upplästes följandeinkomna ansökan: Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbetet pä grund av personliga skäl undertiden 29 februari 1980. den 15 november 1979Gösta Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för , Ombemanningen av fyrar m. m. § 3 Om bemanningen avfyrar m. m. Kommunikationsministern erhöll ordetföratt besvara Biiger Rosqvists (s) anmälda fråga,1979/80:96,1111 kommunministern, och anförde: har frågat statsrådet om han anser att det ärlämpligt atl ta bort erfaren kustbefolkning och avbemanna längs kusterna underden tid en utredning överväger samhällets behov av bemannade platser längs vårakuster. Frågan har överlämnats till mig. 1beslul uppdrog regeringen åt atl -eftersamråd med andra berörda myndigheier - redovisa intresset för och därmed viljanatl ekonomiskt bidra till en eventuell fortsalt bemanning vid de fyrplatser somenligt redovisade planer skall automatiseras . Förangivna fyrplatser, däribland , har en uppgörelse träffatsmellan och närmast berörda myndigheter om den fortsattabemanningen. Uppgörelsen är treårig och av försökskaraklär. Fortsallaöverläggningar äger rum om mer långsikliga lösningar. Ifråga om övertar meteorologiska och hydrologiskainstitut () huvudmannaskapet för att säkerställa behovet avväderobservationer. har förklarat sig berett atl av övervaknings-och räddningsskäl bidra till bestridandet av kostnader för personal,motsvarande en halv tjänst, . Ett framtida intresse förbemanning föreligger också från , vilket bl. 0/77bemanningen avfyrar m. m. betydelse i samband medden långsikliga lösningen av frågan. Genomfyrautomatiseringen bortfaller behovet av bemanning för den rena fyrtjänsien.En eventuell fortsalt bemanning måste således grundas på andra behov. Den varsverksamhet ställer krav på en fortsatt bemanning skall därvid svara förkostnaderna. innebär uppgörelsen, enligt vad jag erfarit, atl av de fyrapersoner som har sin tjänst vid fyren kommer två att övergå till förvädertjänsten. En kommer att stanna kvar inom för lillsyn avvissa fyrar på och bo kvar på fyrplalsen. Den fjärde personen pensionerasvid . Såvittjag kan bedöma slår det praktiska resultatet av den överenskommelse somträffats om bemanningen vid inte i strid med syftet bakom denpågående utredningen. Avslutningsvisvilljag framhålla att del finns flera skäl som talar för att det skall finnasbemanning längs våra kuster. Jag ber all få tacka kommunikalionsministern försvarel. Idirektiven för den nylillsalta utredningen om bemanningen längs våra kusterkonstateras det alt statliga myndigheter har personal längs kusterna som harvittomfattande arbetsuppgifter för försvaret, , ,polisen och väderlekstjänsten. Detta är betydelsefullt ur många aspekter. Detgäller exempelvis vid olje- och kemikalieutsläpp som berör miljön, försjöräddningsljänsten, för tillsynen av fiskegränser och för bevakningen avkust- och havsområden för marinen. Därför är del bra all man nu låter belysadessa uppgifter, sä atl samhällsintresset när det gäller dessa uppgifter kommerfram. Omvarje myndighet avskärmad för sig bedömer värdet av bemanningen, får mansjälvfallet inte fram summan av alla värderingarna. Del borde vara ensjälvklarhet att även alla de arbetsuppgifter som utförs av dem som finns i statligtjänst kräver yrkeskunskap. 1 denna måsle inräknas erfarenhet och långvarigkännedom om kuster och hav. Det går inte atl utan vidare sätta exempelvis enfyrvaktare lill alt författa departementspromemorior. Det kanske skulle bli endel brott mot därvid föreskriven etikett. Men det går inte heller atl sälla medkust, hav, storm och tjocka oerfaret folk atl uträtta något inom sjöräddningennär det gäller fara för liv eller miljö. Bemanningav ulsjöplalser måsle, om den skall göra skäl för namnet och inte bara varaord, ske kontinuerligt med erfaret folk. Olyckslillbuden inträffar, som erfaretfolk väl vet, inte bara mellan och tillfredag. Underpågående utredningsarbete är man nu i färd med att förtidspensionera och påannat sätt göra sig av med erfaret folk. Det som skett på ärett exempel, och pä Kullens fyrplats var det ett annat. Det är tvärtemot vadsom sägs i utredningsdirektiven. Enligt dem skall man ta lill varapersonalresurserna. Man skall inventera dessa föratt fä fram praktiskalösningar som fungerar. Man skall försöka ta till vara samhällsintresset. Jagvill därför än en gäng fråga regeringens företrädare om det som sker med s. k.omrationaliseringar inte är att föregripa den egna utredningen. 1 slutet av mitt svar sägerjagaltjag anser att det finns skäl att habemanning längs kusterna, och redogjorde för några av deskälen. Det är försvarspolitiska och sjöfarispoliriska skäl, naturvårds- ochsjöräddningsskäl m. m. Av dessa skäl krävs det naturiigtvis en bemanning längskusterna. Jag kan säga atl del finns ytterligare skäl, som jag själv kommit ikontakt med, och det är de regionalpoliiiska skälen. Det kan ofta vara så alttjänsterna på en fyrplats är de sista som gör atl en bygd kan leva vidare. Därförär jag väl medveten om problemet, och jag delar i grunden den uppfattning somBirger Rosqvist här hargjort sig till tolk för. Men vad jag inte rikligtförslår är att detta svar skulle vara så otydligt och grumligt alt BirgerRosqvist kan påstå alt vad som har skett, exempel vis pä , aralt erfaret folk förtidspensioneras eller pä annat sätt försvinner. Enligt deuppgifter Jag har fått, och som det står i svarel, skall två personer vara kvarför väderlekstjänsten och en för , medan en person pensioneras.Om den sistnämnde blivit förtidspensionerad, så är det mer än jag vet. Överhuvud taget gäller att det inte skall ske en avbemanning. Det finns bara ettpar ytteriigare bemannade fyrplatser, och i den män någon myndighet där hör sigför, så försöker man tillgodose intresset. Jag delar hell uppfattningen attolika statliga myndigheter skall samverka. Men någon förtidspensioneringkänner Jag inte till. Ombemanningen avfyrar m. m. kommer vi inpå det enskilda fallet. Jag har varit i kontakt med denna fyrpersonal ,och det är på det sättet au en blir förtidspensionerad. Han skulle ha varil itjänst , men han får nu lämna arbetet . När trafikutskottet behandlade motioner om dessafrågor sade man att även frågor som rör anställningsförhållandena förden personal som är anställd vid fyrplalserbör faen från personalsynpunklacceptabel lösning. De fyrvaktare som skall gä över till tjänster inom SMHIgördel i brist pä något annat Just , och de får en betydande löneminskning ioch med att de lar delta jobb. Det är inte så säkert atl de stannar kvar pådessa tjänster. Om man hade tagit till vara alla de nyttiga funklionersom dessamänniskor kan sköta, hade man kanske insett att de har en viktig uppgift allfylla som är mera vittomfattande än atl läsa av termometrar för . Den rena fyrtjänsten upphör i och med atl fyren automatiseras. Man hardå hört med olika statliga myndigheter vilket intresse de har av dennapersonal. I delta fall har sagt atl man har glädje av tvä tjänster. Manhar alltså inte fått dessa uppgifter i brist på någonting annat ulan därför Ombemanningen av fyrar in. attstatliga myndigheter har sagt alt det pä denna plats finns behov av tjänsterna.Det är ett fullvärdigt, bra och rikligt Jobb. Alt läsa av termometrar och andrameteorologiska instrument är lika viktigt som något annal arbete. Meningen ärju att olika statliga funktioner som behöver Jobba ute på fyrplatserna ocksåskall jobba där. Jag kan inte förslå att det finns någon anledning alt nedvärderaarbete inom väderlekstjänsten. Man får andraarbetsuppgifter, man fåren annan huvudman, man blir anställd av en annan, manfår annan lönegradsplacering, man får helt andra tjänstgöringsförhållanden.Kommunikalionsministern menar väl inte atl man skall ha kvar allt deljobb mantidigare hade plus detta med som man blir nedfiyttad och får enväsentligt lägre ersättning än man haft tidigare för sitt Jobb? Allsäga all man har bemanning ärju inte bara ord. Bemannad utsjöplats måste välinnebära att fyren är bemannad med kvalificerat folk som är i tjänst, som kansjön och känner till sjötrafikens behov av hjälp i olika situationer. Det ärsädana människor vi behöver lill dessa tjänster, ty de är del levande ögat närdet gäller fiskeriuppsikten, när det gäller uppsikten för att tillvarataförsvarels intressen. Om man tillsätter folk bara för att serva och alltsåinte tar hänsyn till alt det av andra skäl krävs erfaret folk, dä är del felatt säga att det är bemannat. Då är bemanningen en pappersprodukl. Det är endålig advokatyr för alt komma ifrån alla problem. Jag har klargjort att det inte finns någol skäl atl ha personalför all bemanna fyren. Det arbetet är slutfört. Dåär frågan: Vilka statliga myndigheier har anmält behov av personal här ute? Jo,det har väderlekstjänsten och . har anmält behovav en tjänst, för just det som talade om, har anmält behovav tvä tjänster. Jag kan inte rikligt förstå kritiken i detta fall.Däremot kanjag hålla med om atl man kanske borde ha folk där ute som kundesköta kombinerade jobb - se över fisket och naturvärdsfrågor, vara sjöbemanningosv. Men då förutsätter delta, vilket möjligen utredningen kommer fram till,alt vi får folk som skall kunna vara anställda av flera statliga myndigheier påen gång. Men lill dess att vi får det skall vi vara tacksamma för att vi räddarbemanningen över huvud taget på de här fyrarna. Det tycker jag är ett bra Jobbman har gjort. När det gällerden första delen av vad kommunikationsministern sade är vi överens, men sedanskiljer sig våra uppfattningar väsentligt. Kommunikationsministern tycker atldet är bra all dessa tjänstemän flyttas över lill somutredningen pågår. När sedan utredningen kommit underfund med att de behövs iförsvarets och alla andra myndig- heters intresse skall manåteranställa dem. Men länk om de försvunnit därför att de inie harkunnat klara sig enbart på att vara anställda hos och fä den ringa ersättningsom det jobbet erbjuder dä är man ju ute i ogjort väder. manutrett frågan har man förlorat kunnig personal. Jagmenar atl man kunde frysa det tillstånd som råder intill dess altutredningen är klar. Dä kunde vi göra ett ställningstagande baserat påutredningens resultat. Ombemanningen av fyrar m. m. Det uppstår väl elt problem. De andra statliga myndigheterna -försvaret, fiskerislyrelsen, m. fl. - har inte visat någolintresse ens för att få någon liten deltidstjänst . Jag skulle vilja sägaalt här föreligger elt gemensamt arbete för oss att tala om för dessamyndigheter alt del är viktigt alt de upprälthåller dessa funklioner, för deanser inie all det är så. Därför befinner vi oss i något av enmellansils. Jagtycker att den föreliggande utredningen är ganska bra, därför att den kan möjligendriva fram opinionsbildningen, någol som faktiskt behövs. Det är möjligtatt man från dessa andra myndigheters sida inte officiellt deklarerat någotintresse för de här funktionerna, därför alt man helt enkelt räknar med atl dei alla fall kommer atl stanna kvar. Det är så man har räknat då manavbemannat kusterna, alt vi behöver inte ha någon, men del är någon annan somär huvudman för det. Den här gubben kommer atl sitta.på sin plats och alllidfinnas tillgänglig om man behöver honom. Delär kanske sådant som vi får läsa mellan raderna som politiker, att det är pädet sättet. Försvaret har hell säkert stor nytta av de människor som finns därute. Jag har inhämtat uppgifter, enligt vilka de kan redovisa för alla demeddelanden de kunnat lämna inte bara lill försvaret ulan även tillsjöfartsverket och till dem som har hand om tillsynen av fisket, exempelviskustbevakningen, och många andra. Detär det erfarna folkel vi behöver. Vi behöver ha vederbörande kvar så alt de kangöra tjänst kontinuertigt. Här reducerar man till två man. Även om dessa två nuåtar sig flera uppgifter än de i verkligheten skulle behöva göra i sinanställning hos , omfattar deras tjänst och fiera dagari veckan. Enbart två personer kan ju inte sköta kontinuerlig passning. Överläggningenvar härmed avslutad. Omsysselsättningen vid SJ.s vagn-verkstad i §4 Om sysselsättningen vid SJ:s vagn verkstad i Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga.1979/80:103, och anförde: har frågat mig vilka möjligheter till en fortsattdrift vid vagnverksladen i ett ökat behov av vagnsrevisioner ochvagnsreparationer kan innebära och vilken annan typ av verksamhet som kan bliaktuell ifall beslutet att vagnverkstaden skall upphöra verkställs. SJhar stora verkstäder i . Förutom personvagnar repareras motorvägnar, lokoch växlar. Ca 700 personer arbetar i verkstäderna. Den omfördelning avresurser inom SJ:s verkstäder som nedläggningen av vagnverksladen innebär är ennaturlig följd av atl nya personvagnar kräver betydligt mindre underhäll ängamla. Förbättringen av vagnarna har lett till atl SJ har överskott päverkstadsyta. Undersenare år har mer än 30 milj. kr. investerats i lokverkstaden i ,underhåll av lok har flyttats till frän och ca 175 personer harnyanställts. Då SJ:s nya motorvagnar varit i bruk kommermotor-vagnsverkstaden att få mer arbete. Nedläggningen av personvagnsverkstadeni bedöms därför inte innebära någon minskad sysselsättning vid SJ:sverkstäder i totalt sell. Jag får naturligtvis lacka kommunikationsministern för svarel, mentyvärr är det knappast elt svar pä den fråga som jag ställde. SJ:scentrala verkstäder i har i ett tidigare skede sysselsatt 1 650anställda. Rationaliseringar tillsammans med en slrukluruppdelning har gjortatt antalet anställda i nu är nere i mellan 600 och 700, således ettbortfall av ca 1 000 arbeten. Delta är en anmärkningsvärd utveckling med tankepå alt där finns ell industriområde i SJ:s ägo medändamålsenliga verkstads-, kontors- och lagerlokaler om 76 000 m. Avflera anledningar kan beslutet om lokaliseringen av del tyngre personvagnsunderhållettill ifrågasättas. Mendet är inte detta som frågan gäller. I ett läge när kollektivtrafiken ökar, ochav tvingande skäl kommer all fortsätta att öka, får vi räkna med en ökning avbehovet av revisioner och reparationer av allt vagnmaterial. Därför ärvagnverkstaden i en resurs, som SJ borde slå vakt om och inte avveckla. Sedanbeslulet om en avveckling av vagnverkstaden fattades har utvecklingen av SJ:sverksamhet förändrats i en omfattning som gör att beslutet borde omprövas. Pågrund av en ökning av efterfrågan och stora geografiska avstånd med länga ochdyrbara transporter är det säkert motiverat med en enhet förpersonvagnsunderhåll också i . Densocialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning med syfte att seöver affärsverkens verkstadsrörelser. I motiven angavs alt det med hänsyn lillverkstädernas betydande kapacitet och personalens yrkeskunnan- de är samhällsekonomisktangeläget att i förekommande fall kompensera inträffade produktionsbortfall. Itilläggsdirektiv fick utredningen också till uppgift alt undersöka om verkensutvecklingsverksamhet skulle kunna leda lill produktion vid verkstäderna. IÖrebro skapade den här utredningen förväntningar. Sirukturuppdel-ningen kundeaccepteras, därför alt man förutsatte en alternativ produktion iverkstadslokalerna. Förväntningarna har övergått i pessimism. När bara etthalvt år återstår till den definitiva avvecklingen, har man inte hört någontingom utredningsresultatet. Enligtvad som meddelats hinner nu SJ:s verkstäder pä andra håll i landet inte medsina uppgifter, utan lägger ut en hel del arbete på entreprenad. Jag villdärför fråga kommunikationsministern, om han vill medverka till att SJ:sunderhåll i första hand läggs ut på egna verksläder. Omsysselsättningen vid SJ.s vagn-verkslad i är ett affärsdrivande verk och skall skötas som ettaffärsdrivande verk. Enligt min uppfattning innebär della dels att man skall havissa verkstäder som drivs i egen regi, dels alt man också lägger ut visstarbete på entreprenad - allt för att få bästa tänkbara service sä billigt sommöjligt för konsumenterna och för hela SJ som sådant. F. ö. vill Jag säga altdel inte blir någon minskad sysselsättning i på grund av den häromläggningen. I stället föriägger man en betydligt större andel av reparationernaav lok till än man gjorde tidigare. Som jag sagt är det också sä att denya och modernare vagnarna inte alls kräver lika mycket underhåll som tidigare.De kräver inte underhäll lika ofta - och inte heller lika mycket underhäll somtidigare de gånger de är inne. Det är det som gör atl man fått ett överskoll påverkstadsyta. Statensjärnvägar har, såvitt jag kan förstå, fattat ett beslut som ett rationelltstorföretag skall fatta i en sådan här situation. Det ärett riktigt, korrektbeslut, fattat av ett affärsdrivande verk. Jag har ingen anledning att härifrågasätta, som gör, att fattar beslul efteraffärsmässigt riktiga principer. INGEMARKONRADSSON (s): Får jag då ställa den här frågan till kommunikationsministern,eftersom den ingår helt i min första fråga: Vetkommunikationsministern vilken verksamhet som kommer att bedrivas ivagnverkstadens lokaler i efter ? KommunikationsministernULF ADELSOHN: Herr talman! Nej, det känner jag inte till. Om kommunikationsministern är medveten om alt SJ i sin ägo har stora,ändamålsenliga, funktionella verkstadslokaler som står 12 protokoll 1979/80:30-32 Nr 32 lomma, håller ni då inte med mig om att det är elt önskemål,samhällseko- Tisdaeen den nomisktsett, atl vi medverkar till alt det blir en produktiv verksamhei, helst 20november 1979 "" industrisysselsättning, i sådana lokaler? Omreglerna för tillträde till högskola Herrlalman!Naturliglvisskall SJ verka föratt man får samhällsekonomisk nytta av dessalokaler. Det förvånar mig att man i fråga efter fråga som ställs utgår från attstatens järnvägar fattar idiotiska beslut, oekonomiska beslut, felaktigabeslut. Det gör icke siatens järnvägar. Jag har träffat dess ledning, och ävenom jag inte har haft tid att göra det så vet jag att det är enduktig, driftig verksledning, som arbetar efter de regler som haruppställt. INGEMARKONRADSSON (s): Den följdfråga jag har,som hardirekt anknytning tilldel vi nudiskuterar, är: Vart har utredningen kring den alternativa verksamheten iaffärsverkens överblivna verkstadslokaler tagit vägen? Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Om reglernaför tillträde till högskola erhöll ordet för atl besvara () den 9november anmälda fråga, 1979/80:104, och anförde: Herrlalman!Lars harfrågal mig om jag är beredd alt verka för en förändring avhögskoleförordningen så all intentioner om direktövergång frångymnasieskola lill högskola får genomslag så fort som möjligt och, om så ärfallet, när jag är beredd att föreslå regeringen denna ändring. Jagdelar uppfattning atl del är angelägel atl möjligtåstadkomma en ändring av systemet för urval vid antagning tillhögskoleutbildning. De nuvarande reglerna missgynnar bl, a. dem som vill gädirekt från gymnasieskolan till högskolan. Regeringen har också ansett dennafråga så viktig att den har tagits upp i regeringsförklaringen. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har inom ramen för silt reformuppföljningsprogramnyligen lagt fram en rapport. erfarenheter av de nyalillträdesreglerna till högskoleutbildning (UHÄ-rapporl 1979:13), 1 rapportenbelyses bl. a. erfarenheterna av den nuvarande begränsade direkiövergången.Rapporten är f n. ute på remiss. Jag har erfarit att UHÄ med ledning avrapporten och remissynpunkterna pä denna ämnar komma in med förslag tillförändringar av urvalssyslemet i sådan lid attjag kan föreslå regeringen attförelägga en proposition i ärendet . Enändring av högskoleförordningen på denna punkt fordrar nämligen att riksdagentar upp frågan till förnyad prövning, eftersom förordningen är direktgrundad på utbildningsutskottets belänkande (UbU 1975:17) över propositionen1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m. m. Vid vilken tidpunktenändring av urvalssyslemet kan träda i kraft blir beroende av vilket ingrepp idetta som måsle göras för alt man skall kunna garantera en rimligdirektövergång från gymnasieskola till högskola. Jagber att få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Jag tyckersvaret andas en positiv vilja att komma till rätta med della problem. Nufrågade jag närmast om direktövergången. Därför är det referat som Jan-ErikWikström till att börja med gör av min fråga kanske inte riktigt korrekt. Delärjust det här problemet som jag vill se en lösning på möjligt. Detgäller inte nu en ändring av hela systemet med urvals- och lilllrädesregler-jag förmodar atl det lar litet . Av svaret framgår som sagt atlutbildningsministern för sin del i varje fall är beredd atl la i håll med denhär frågan. Närutbildningsministern sägeratt han harerfarit att UHÄ med ledning av rapportenoch remissynpunkterna på denna skall komma in med förslag till förändringar avurvalssyslemet, sä säger det inte någonting direkt om den punkt som jag hartagit upp. Därför vill jag uttryckligen fråga om utbildningsministern vet omUHÄ tänker ta upp även denna punkt. Del vore i så fall även angeläget atl fåvela ät vilket håll en sådan ändring kan gå. Den här punkten är nämligen, menarJag, precis av det slaget att den kan ändras mycket snabbi. Jagvill dessutom fråga om inte utbildningsministern tror alt det skulle gä fortareom man lill att börja med bara korrigerade den här delen av hela komplexet, såatt de värsta avarterna och felaktigheterna blev eliminerade, och tog detövriga i en senare etapp. Det är alltså en direkt fråga om inte en sådanetappindelning skulle göra att man fortare kom lill rätta med de besvärligaproblemen Just på del här området. Omreglerna för tillträde lill högskola och Jag är uppenbart överens på några punkter. Vitycker båda alt det nuvarande urvalssystemet ger för begränsade möjligheter förungdomarna alt gå direkt från fullbordad gymnasieutbildning tillhögskoleutbildning. Vi är båda angelägna om alt kunna ändra detta snarastmöjligt. Kanske kan vi också vara överens om alt vi - när vi fattadebeslutet i - inte förutsäg atl urvalssyslemet skulle få den negativaeffekt på direktövergäng från gymnasieskola till högskola som det sedan visatsig ha. Om vi hade varil medvetna om det, hade ulskotlsbetänkandel säkert fåtten annan ordalydelse. Omvi nu är överens i de här huvudsakliga tankegångarna, lyckerjag att vigemensamt skall försöka vidla de ändringar i urvalssyslemet som kan behövas.Jag har lärt mig atl del kan vara svårt att förutse de effekter som kan uppståi urvalsförfarandet när man ändrar bara på en detalj. Det är därför jag Omreglerna för tillträde till högskola vill avvakta förslag frånUHÄ innan jag är beredd att föreslå något ingrepp i urvalssyslemet. UHÄ har juansvaret för driften av antagnings- och urvalsförfarandet och bör kunna bedömavilka ändringar som behöver göras och vilken lid som behövs för delta. Finnsdet över huvud tekniska möjligheter att förbättradirektövergången, skall jag självklart vidta de åtgärder som fordras härför. Därmedhar jag också svarat ja på fråga om jag är beredd all medverkalill en dellösning, om del visar sig inte bereda svårigheter på övriga punkteri antagningssystemet. Medanledning av inlägg vill jag bara säga alt vi är överens omalt riksdagsbeslutet fick en formulering i förordningstexl som inte varbra. Del kan vi båda nu konstalera. Jagulgår ifrån att man inte på något håll betraktar min fråga som någol slagspartipolitiskt påhopp utan att det är en önskan från alla håll atl rätta sak som man menar är dålig. Sedannoterar jag med tacksamhet att statsrådet säger sig kunna vara bereddatt ändra på den här detaljen i en första etapp, om det är möjligt. Jag tyckerdet är bra, och jag hoppas det blir möjligt att göra en korrigering nu.Skillnaden mellan denna detalj och allt det andra ärju att den här detaljen haren utformning som inte står i överensstämmelse med beslut - det trorjag vi är överens om. Därför borde den korrigeras mycket snabbt. Det övrigaärju en fråga om atl man kanske vill ändra pä det materiella innehållet i ell riksdagsbeslutdärför att man kommit till olika uppfattningar om huruvida det är bra ellerinte.