prot · G309140 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:140 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. För-edrogs näringsutskottetsbetänkande /80:44 med anledning av motioner om bryggeriindustrin. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:316 av m. fl. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkande 1) hemställts att uftalade att verksamheten vidPripps bryggeri i borde fortsätta i någon form och med minst oförändradpersonalstyrka, 1979/80:954 av ochKerstin (båda c), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om åtgärder för att möjliggöra fortsatt bryggeriverksamhet i , 1979/80:1012 av m. (s), vari hemställts att skulle 1. av regeringenbegära en redovisning av föreliggande planer på strukturförändringar ibryggeriindustrin, 2. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om statens insatser ibryggeriindustrin, samt 1979/80:1774 av och (bådac), vari hemställts att hos regeringen begärde förslag som säkerställdedriften vid bryggeri i . Utskottethemställde att skulle avslå 1. motion1979/80:1012 (om strukturutvecklingen i allmänhet inom bryggeriindustrin), 2. mofion1979/80:954 (om bryggeri), 3. mofion 1979/80:316yrkandet 1 och motion 1979/80:1774 (om bryggeri). Reservation hade avgivits av IngvarSvanberg, . ,och (alla s) som ansett att utskottet borthemställa Nr 140 att med anledning avmotion 1979/80:316 yrkandet 1 samt den motionerna 1979/80:954,1979/80:1012 och 1979/80:1774 som sin meninggav o _,.jigon regeringen till känna vadreservanterna anfört. o .. , , (): När senast behandladebryggeribranschen var det mot bakgrund av de problem som stora delar avbranschen då hade. Situationen hade sitt ursprung i det tidigarefattade beslutet om förbud att tillverka mellanöl, ett beslut som för en radföretag inom branschen kommit att medföra stora problem. Den nedgång iölkonsumtio-nen som kunde noteras vållade allvarliga lönsamhetsproblem medåtföljande sysselsättningsproblem för ett flertal företag, en utveckling somsedan dess har fortsatt och även förstärkts. Regeringen hade 1978 lagt fram ett förslag om bildandet avett statligt strukturbolag, , meduppgift att initiera till ochmedverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. beslutadeockså i enlighet med förslaget. Och den första uppgift Brygginvest enligtriksdagsbeslutet fick var att åstadkomma en samordnings- och strukturplan förhela bryggeribranschen. Planen skulle upprättas i samråd med samtliga företaginom branschen som var intresserade av att deltaga. I planen skulle redovisasvilka strukturförändringar som borde ske och i vilken takt de borde genomföras.Härvid skulle särskild hänsyn tas till regionalpolitiska synpunkter ochsysselsättningsaspekter. Motivet för detta var som bekant att man skulleförhindra att bryggerier i orter med sysselsättningsproblem skulle slås ut påett okontrollerat sätt. Brygginvest har presenterat sinstrukturplan. Av denna framgår att den nedåtgående trenden för branschen harfortsatt och att endast av dess kapacitet utnyttjas eller, om manvänder på problemet, står outnyttjad. Man framhåller också att en betydandenedskärning av kapaciteten inom branschen är en absolut nödvändighet för attuppnå en sund ekonomisk utveckling, en acceptabel balans mellan produktion ochkapacitet samt en rationell produktionsstruktur. I planen föreslås att tio bryggerier avvecklas . Och efter att ha redovisat vilka bryggerier som enligtplanen skall bortrationaliseras konstaterar man att sysselsättningen skullekomma att drabbas mycket hårt i vissa orter, något som inte kan ansesacceptabelt från samhällssynpunkt. Totalt skulle omkring 500 arbetsfillfällenförsvinna om planen genomfördes. Av Brygginvests strukturplan framgår klart attutvecklingen har försäm rats ytterligare sedan senast diskuterade branschens problem. Och det tråkiga är att tendensen fortsätter. Även lönsamma och till synes stabila företag har drabbats av lönsamhetsproblem. När Brygginvest skapades närdes väl en stilla förhoppning att man genom detta bolag skulle kunna lösa problemen. Men från socialdemokratiskt håll framhöll vi redan då att om så inte skulle bli fallet och om de lösningar som 112 regeringen hade förordat inteskulle komma att fungera tillfredsställande, så fickfrågan på nytt aktualiseras i . Och det är detta vi från socialdemokratiskt håll också hargjort. Det står praktiskt taget helt klart att en snabb utslagning av vissaenheter i branschen kommer att ske om inte snara åtgärder sätts in. Vi har ivår partimotion 1012 krävt att regeringen för bör presenteraen strukturplan och ett åtgärdsprogram för sysselsättningen på berörda orter.Det är detta yrkande som vi följer upp i vår reservation. Vi ser det somytterst angeläget att får vara med och ta ställning dels tillstrukturplanen, dels till frågan om hur uppkomna problem skall åtgärdas. Ochdet är faktiskt bråttom. har det, som vi kan konstatera av handlingarna,motionsledes framförts krav på att bryggerierna i två av de i utredningenutpekade orterna inte skulle få läggas ned. Detta görs mot bakgrund av att deti dessa två fall gäller bryggerier inom , där staten är majoritetsägare.Jag kan förstå riksdagskollegerna från de aktuella bygderna, och jag skallstrax återkomma till motionerna. Men vad som är angeläget att komma ihåg, detär att av de bryggerier som utredningen föreslagit skulle läggas ner är ettstort antal i privat ägo. Vissa av dem är dessutom belägna i orter därsysselsättningsläget redan nu är bekymmersamt. Det är mot bakgrund av denna totalbildsom ni får se vårt krav på ett samlat åtgärdsprogram från regeringen. Mot bakgrund av den stora överkapcitet som ryms inombranschen står det väl klart för de flesta att en sanering är nödvändig. Menvad som är lika nödvändigt är att ingen anställd eller ort eller region därvidkommer i svårigheter. Nya arbetsuppgifter måste först tas fram, och parallelltmed detta kan sedan strukturomvandlingen ske. Det är detta som vi är såangelägna om att understryka och som också framgår av vår reservation. menar många att när det gäller företag där staten ärmed som delägare, som i fallet , och som är berörda i detta sammanhang,så skall kraven ställas högre på dem. Ja, jag tycker att staten bör gå före medgott exempel överallt där den uppträder som arbetsgivare. Jag tycker att dettaär ett rimligt krav. Vi har också i vår reservation markerat detta genom attklart säga ifrån att inget bryggeri över huvud taget får läggas ner, såvidainte frågan om sysselsättningen för de anställdas del på etttillfredsställande sätt är löst. Då det gäller i har vi i reservationenmycket kort gett uttryck för att vi anser att det bör vara kvar. De rentpraktiska frågorna kan vi inte lägga oss i - det är en uppgift förföretagsledningen och facket. Vårt ställningstagande får ses mot bakgrund avatt ligger inom det inre stödområdet, med de stora svårigheter dettamedfört att över huvud taget skaffa sysselsättning till bygden. Frän samhälletssida har också satsningar gjorts för att om möjligt bereda människorna i dessabygder sysselsättning. Resultatet har som bekant inte varit alltföröverväldigande. Det går inte att i ett fall som detta komma medrekommendationen att man får vara beredd att pendla. Vi vet att det inte finnsnågot att pendla till. Detta är alltså bakgrunden till vårt ställningstagande ireservationen. Frånutskottsmajoritetens sida nöjer man sig med att konstatera att 8 Riksdagetts protokoll 1979/80:139-140 strukturplanenär under beredning i kanslihuset, I avvaktan på detta och de förhandlingar somBrygginvest kan hålla på med bör man inte nu vidta några åtgärder frånriksdagens sida i anledning av motionerna, säger utskottet. Man tar här på sigett väldigt ansvar från utskottsmajoritetens sida. Vi vet att flera bryggerierstår på konkursens brant. Om dessa försvinner finns ingen beredskap för att tafram nya anställningar för berörd personal. Det gamla uttrycket "medangräset gror dör kon" kan lätt komma att besannas i detta sammanhang. Noghade det varit klokare om ni i utskottsmajoriteten hade ställt upp på vårt kravatt regeringen skall presentera en plan för . Med det anförda ber jag att få yrkabifall till den socialdemokratiska reservationen. IVARFRANZÉN (c); I skuggan av mellanölets ständigt stigandekonsumtionskurva byggdes upp en stor överkapacitet inombryggeribranschen. Denna har sedan förstärkts genom en vikande konsum-fion avmaltdrycker. Alkoholpolifiskt kunde den minskade konsumtionen avmaltdrycker varit positiv, om den inte i hög grad ersatts av en konsumtion avdrycker med högre alkoholhalt. Någon nedgång av alkoholkonsumtionen har alltsåinte skett. är det ett faktum att överkapaciteten inombryggeriindustrin är ett stort ekonomiskt problem för branschen. Problemet kanlösas på minst två sätt. Överkapaciteten kan antingen utnyttjas för alternativproduktion, eller också kan produktionen skäras ned genom bl. a. nedläggning avenheter. har i sin strukturplan, som är underbehandling i , i första hand siktat in sig på att skära nerkapaciteten. utnyttjas inte av branschens kapacitet.Samtidigt är det ett angeläget mål att kraftigt minska konsumtionen av alkohol.En minskning av alkoholkonsumtionen måste rimligen också minska konsumtionen avmaltdrycker. Det bör vara realistiskt, och från alkoholpolitisk synpunktönskvärt, att räkna med en fortsatt minskning av konsumtionen av maltdrycker. I en undersökning som har gjorts av vilka drycker som hosungdomarna är tänkbara alternativ till öl och vin har olika slag avläskedrycker uppgivits som alternativ 1. En ökad konsumtion av läskedrycker kan både stämma med enalkoholpolitisk målsättning och med viljan att skydda sysselsättningenspeciellt i)å de små bryggerierna, som har sin största konkurrenskraft vidtillverkning av läskedrycker. för alkoholfrågor föreslår attskatten på läskedrycker skall tas bort och kompenseras med höjd spritskatt.Denna åtgärd skulle, om den vinner bifall i , sannolikt innebära enbetydligt ökad produktion av läskedrycker och i någon mån en minskning avbryggeriernas överkapacitet. uppstår givetvis en ökad konkurrens medjos. stilldrinkaroch safter, som är skattefria. En idé som bl. a. framförts från facket i är attden stora överkapaciteten vid ett eller ett par av de större bryggeriernaskulle användas för produktion av motoralkohol - metanol. Helt klart är attdetta är en angelägen produktion och att metanol är ett mycket användbartmotorbränsle. Det visar bl. a. praktiska försök med bussar här i Stockholm.Jag har dock ingen möjlighet att bedöma om produktionen kan genomförasekonomiskt och prakfiskt. Det måste ankomma på regeringen och Brygginvest atttillsammans med berörda företag närmare undersöka om här redovisade förslagtill utnyttjande av branschens överkapacitet kan få praktisk betydelse. Brygginvests strukturplan är f. n. under beredning iregeringskansliet. Beträffande genomförandet av planen sägs i strukturplanenbl. a. följande: "Vid upprättandet av strukturplanen har Brygginvestutgått ifrån att samhället aktivt tar sitt ansvar för att lösa desysselsättningspolitiska och regionalpolitiskaproblem som kan uppstå. vidare ettansvar för att söka tillföra produktion av nya produkter på orter där sysselsättningen minskar. Sysselsatta inom avvecklingsbryggerier bör erhålla förtur i mån av vakanser eller nyanställningsbehov vid närbelägna kvarva rande bryggerier. Brygginvests roll är att initiera förhandlingar medbryggerierna utanför i syfte att åstadkomma en strukturförändring enligtstrukturplanens riktlinjer. Sådana förhandlingar har redan påbörjats. För attmöjliggöra önskade strukturförändringar kan Brygginvest medverka som finansiärpå affärsmässiga grunder. Därvid kan olika lösningar ifrågakomma, tillskott aveget kapital, lån etc. Brygginvest är även öppet för diskussioner angående t.ex. förvärv av bryggeriinventarier för utarrendering. Däremot är subventioneruteslutna. Brygginvest kan eventuellt vidare utgöra ett instrumentför samarbete ifråga om distribution, produktutveckling, produktlansering,inköp, eventuell exportförsäljning m, m, samt, om fördelar kan uppnås, ävenvara öppet för ett längre gående samarbete." Regeringen har ett betydande ansvar vid genomförandet avBrygginvests strukturplan. Enligt uppgift finns det kontakter mellanrepresentanter för Brygginvest och berörda bolag. Strukturplanen är ett av regeringoch riksdag beställt planeringsinstrument, som skall utgöra ett underlag förBrygginvests åtgärder i samband med bryggeribranschens strukturomvandling.Ansvaret för strukturplanen och Brygginvests fortsatta verksamhet åligger denav regeringen tillsatta styrelsen för Brygginvest. Det föreligger alltså ingenformell skyldighet från Brygginvests sida att underställa strukturplanenriksdag eller regering för nytt beslut. Utskottets majoritet har med den redovisade bakgrunden ochi avvaktan på att förhandlingar, bl. a. från Brygginvests sida, med berördabryggerier och andra företag på resp. orter avslutas inte ansett skäl föreliggaatt vidta särskilda åtgärder med anledning av motionerna. Utskottet menar attstatsmakterna tar en seriös och aktiv del i omstruktureringen av bryggeri- B ryggeri in dustrin branschengenom de riktlinjer som finns angivna för Brygginvests arbete och genom attregeringen aktivt följer detta arbete. Under' hand har det lämnats uppgifter om att iTorsby inte kommer att läggas ned. Förslag föreligger om attläskedryckstillverkningen skall fördubblas som maltdryckstillverkningenupphör. Några friställningar uppges inte vara aktuella. Utskottets minoritet har inte velat acceptera den avriksdagen tidigare beslutade arbetsordningen i denna fråga utan vill lägga alltkonstruktivt arbete åt sidan tills en ny strukturplan kan presenteras förriksdagen. Minoritetens förslag representerar en övertro på centralplanhushållning som, om det skulle vinna bifall, bleve ett dyrbartoch föga lokalt anpassat dubbelarbete. Jag vill poängtera att utskottetmed skärpa har understrukit att samhället måste vara berett att vid behov ocksåanvända arbetspolitiska medel för att bryggeribranschens strukturomvandlingskall bli sysselsättningsmässigt och regionalpolitiskt acceptabel. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HUGOBENGTSSON (s) replik: säger - och det är i och för sig riktigt -att Brygginvest inte har någon formell skyldighet att underställa sinstrukturplan. Nej, vi är väl alla medvetna om hur aktiebolagslagen ser ut. Mendet är inte heller det vi har skrivit i vår reservation, utan vi vill attregeringen skall sätta sig ned och allvarligt diskutera de här problemen - medde kontakter den har med Brygginvest. Vad det handlar om är att presentera ettåtgärdsprogram som garanterar sysselsättning på de utsatta orterna. Det är här inte bara fråga om de orter där Pripps- dettill statligt ägda - bedriver verksamhet, utan vad det i ännustörre utsträckning handlar om är alla de orter där privata bryggerier, som vivet, nu brottas med väldiga problem. Avsikten är att man därigenom bl. a. skallse till att ha en beredskcip där, om det blir så - vilket man har anledning attförmoda - att ett eller annat av dessa bryggerier inte klarar sig i längden.Det är det som är nödvändigt, menar vi. Hade beretts möjlighet attdiskutera frågan tror jag att det skulle ha kunnat vara till hjälp både förberörda orter och för regeringen - eftersom regeringen därigenom kunde få deaktuella synpunkterna. säger att det naturligtvis skulle varatill gagn om det kom ett förslag som skulle medföra att skatten påläskedrycker togs bort. Jag är alldeles övertygad om att konsumtionen därmedskulle öka, och det skulle nog hjälpa upp situationen litet grand, men vi skallha klart för oss att det definitivt inte kommer att lösa hela branschensproblem. Vi vet ju hur stor överkapaciteten är. Sedan tog också upp en skrivelse som säntsfrån de anställda vid i , där det anförs att man borde göraförsök att tillverka metanol. Jag har i sak ingenting emot att man försökertillverka andra saker än de traditionella vid bryggerier på de utsatta orterna.Men vi kan nog vara överensom, , att det inte är någon lösning . Jag vet Nr 140inte när man klarat upp den här historien, och ingen vet om det förslagetkan Torsdaeen den medverka till att lösa problemen. IVARFRANZÉN (c) replik: Låt mig till att börja med konstatera attHugo har alldeles speciellt goda förutsättningar såsomstyrelseledamot i att konkret påverka de här frågorna. En annan sak som krävde var snabbaåtgärder. Jag har mycket svårt för att se ett samband mellan de förslag somsocialdemokraterna har lagt fram i sin reservation och snabba åtgärder. Det ärsnarare tvärtom sä att åtgärderna fördröjs om deras förslag genomförs.Regeringen bör ta initiativ, säger man. Regeringen bör arbeta. - Men det ärjust det som händer . Det är därför att det pågår diskussioner mellanregeringen och Brygginvest, mellan Brygginvest och de olika bolagen, som vianser att vi inte nu skall gå in och lägga hinder i vägen för dettakonstruktiva arbete. Det är helt uppenbart att ett bifall till reservationeninte kan tolkas på något annat sätt än som ett brott mot avtalet mellan statenoch Brygginvest. Och förmodligen skulle, som ett brev på posten, komma ettvälgrundat inlösenkrav från Brygginvest. Och vad kommer det för konstrukfivt urdetta, ? HUGOBENGTSSON (s) rephk; När nu säger att det som vireservanter föreslår - om det bifalls - skulle medverka till att fördröjasnabba lösningar, förstår jag inte logiken i hans resonemang. Om det nu vore pådet sättet som han säger - att det finns ett program som praktiskt taget ärfärdigt - vore det väl inget fel att underställa detta, så att vi härfick en chans att diskutera det och framföra de synpunkter som kan varaangelägna. Men lär det ändå förhålla sig på det sättet, , attdet inte föreligger något sådant program, och det är detta som är kruxet isammanhanget. Sedan säger att jag i egenskap avstyrelseledamot i har möjlighet att påverka dessa saker. Ja, men jag kaninte göra mer än att påverka detta på de orter där driver verksamhet, såatt man där försöker göra vad man kan. Men på alla de orter där det finnsprivata bryggerier, som befinner sig i precis samma bekymmersamma situafion,kan jag inte göra någonting utifrån den position jag har. Det är mot denna bakgrund jag menar att det hade varitangeläget att regeringen lyssnat till vad vi säger i reservafionen och kommitmed ett åtgärdsprogram som hade presenterat en strukturplan och medverkat tillatt säkra sysselsättningen på berörda orter. Det hade varit ytterst klokt omman gjort detta, för då hade man förhoppningsvis löst problemet på alla deorter där vi har privata bryggerier och där man ofta nog har mycketstörre svårigheter än inom , även om det är bekymmer också där. IVARFRANZÉN (c) replik; Jag förmodar att vi på en punkt är heltöverens. Både i det uttalande som gjorts och under tidigare behandling har frånriksdagens sida förklarats att man har ett mycket långtgående ansvar försysselsättningen och för de regionalpolitiska effekterna på de orter somdrabbas av eventuella driftinskränkningar. Det är med detta besked i ryggen somregeringen och Brygginvest har att arbeta. Den direkta principiella skillnaden mellan mig är att jag inte kan finna det rimligt att skall besluta ienskilda företagsfrågor, utan det måste vi överlåta. Här har man alltså angivitklara riktlinjer. Ett arbete pågår. Jag vet inte exakt hur långt det arbetethar fortskridit, men det pågår ett konstruktivt arbete efter dessa riktlinjer.Skall vi stoppa upp detta genom att låsa all verkställighet i avvaktan på får en totallösning inom hela branschen? Det skall ju också ske enriksdagsbehandling, som inte är alltför snabb, och allt får ha sin gång. Förstdärefter kan någonting konkret hända inom den här branschen. Vill påstå att detta skulle vara en snabbväg till lösning på akuta problem? Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. ELVYNILSSON (s): Två av de motioner som behandlas i det här betänkandetgäller bryggeri i . De krav som ställs är inte särskilt stora. Manvill bara att uttalar att verksamheten vid bryggeri i Torsbyfår fortsiitta i någon form och med oförändrad personalstyrka. Detnedläggningshot som vilar över Torsbybryggeriet drabbar, om det verkställs,mycket hårt de omkring 50 anställda där. Det finns inga som helst möjligheterför dessa att få något nytt arbete i , där det är över 600arbetslösa och där var fjärde ungdom måste söka sig utanför kommunen för att fåett jobb. Den arbetsstyrka som finns vid utgörs ocksåtill stor del av äldre och lokalt bundna människor med mycket små möjligheteratt flytta någon annanstans. Det beslut som fattade angåendebryggeribranschen innefattade ju en samordnings- ochstrukturplan för bryggeribranschen i landet. Därvid uttalades dock att särskildhänsyn skulle tas till regionalpolitiska synpunkter ochsysselsättningsaspekter. Detta uttalande har också budgetministerMundebo vid inte mindre än tre tillfällen hänvisat till i svar på frågor iriksdagen som gällt Torsbybryggeriet, varvid han förutsatt att riksdagensuttalande skulle vara vägledande vid styrelsernas hanterande av de härfrågorna. Men hardet då blivit så? Nedläggningsplanerna är mer akuta . Detföreligger sålunda förslag om att maltdryckstillverkningen redan den 1 oktoberskall utmönstras urproduktionen vid Torsbybryggeriet. Att läskedryckstillverkningen skullefördubblas har i varje fall inte kommit till de lokala företrädarnas kännedom,varför vi ställer oss en aning tveksamma till de uppgifterna. Men självfalletskall vi notera dem, även om vi är förvånade över att dessa uppgifter inte harkommit fram vid de MBL-förhandlingar som har hållits angående maltdryckstillverkningen. Avvecklingen av maltdrycksfillverkningen är enligt deanställdas bedömning en första konkret början till slutet, dåmaltdryckstillverkningen utgör av hela produktionen eller, somen representant för de anställda uttryckte det: "Det är som att klippabort ena vingen." Enligt skall ju iTorsby läggas ner 1982. Från de anställdas sida är man dock angelägen om attpåpeka att man inte ställer sig avvisande till en avveckling, underförutsättning att alternativ sysselsättning då kan skapas i stället och attalltså inga sysselsättningstillfällen försvinner. Tyvärr hardock inga som helstförslag i den riktningen framlagts från sida. Uppgiften om denfördubblade läskedryckstillverkningen är alltså en mycket färsk konstruktion,och det kanske finns anledning tro att den har tillkommit inför den härdebatten . I den socialdemokratiska reservationen till det härbetänkandet - som också omfattar en motion från mina värmländska kolleger fråncentern, och - sägs det klart ifrån att inget bryggeriskall få läggas ned, såvida inte frågan om sysselsättningen för de anställdasdel har lösts på ett tillfredsställande sätt. När det gällerbryggeriet i sägs det i reservationen klart ifrån att detta bör varakvar. Med denna utgångspunkt vill jag framföra en vädjan tillIvar och mina centerpartistiska vänner på Värmlandsbänken - att degenom att rösta med reservationen här om skall hjälpa till att räddaTorsbybryggeriet. Jag vädjar inte för min egen skull eller mina partivännerspå Värmlandsbänken och inte heller för politisk skull; utan jag vädjarhelt enkelt för det 50-tal människor och deras familjer som för sin utkomst ärberoende av Torsbybryggeriet. Jag är också övertygad om att det är många hemma iVärmland som med verkligt stort intresse följer frågan och hoppas på att vialla som har fått förtroendet att företräda i också ställerupp för när det gäller konkreta åtgärder. Och i det här fallet är detTorsby det gäller. Därmed ber jag, herr falman, att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen. ANDERSGERNANDT (c): Jag har i motion 1979/80:954 och med andraaktiviteter försökt verka för att i skall få fortleva ochdess personal behälla sina anställningar. Det är en ganska ojämn kamp mellansådana nutidens dystra tecken och fakta som strukturrationalisering och koncernresultat,kalkylmässiga avskrivningar och finansiellt netto som man ideligen möter.