prot · G309110 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi har emellertid intefått igenom våra förslag om klenvirkesstödet - de andra partierna har gått emotdet. När nu de alternativa energikällorna har börjat intressera även andrapartier på grund av energidiskussionen inför folkomröstningen, borde det varasjälvklart att frågan om klenvirkesstödet på nytt tas upp. Det stimulerar tillett tillvaratagande av detta virke, och det är vad vi arbetar för och kommeratt arbeta för från sida. Det stödet skulle dessutom vara bestående,och det är mycket mer värt för sysselsättningen och skogsvården i änett tillfälligt stöd av socialdemokratisk modell. Enligt detförslag som finns om klenvirkesstödet skulle man få ut . kubikmetern för detröjningsvirke som man tog till vara. Om exempelvis behöverplockas bort skulle man då få . Eftersom det förslaget ärmycket bättre, kan vi inte rösta på den socialdemokratiska reservationen - detförstår mycket väl om han bara vill. Vi vill ha ett varaktigtstöd som de självverksamma bättre kan utnyttja och inte ett bidrag av den typsom socialdemokraterna föreslår, som bara räcker och som skogsägarnagenom kraftigt höjda skogsvårdsavgifter själva får betala. Klenvirkesstödet kandessutom ge många anställda sysselsättning och bli en posifiv faktor förenergiproduktionen. Därmed skulle vi också kunna minska vårt oljeberoende. Jagansluter mig fill de yrkanden som har ställts av . () replik: Den ursprungliga talarlistan ynglar av sig. Senast hörde vi nu BertilJonasson, och jag blir tydligen tvingad att använda min korta repliktid tillatt kommentera vad ledande man i sade. Men först någraord om detta med avgiftsfinansieringen. Underde år då jag har deltagit i debatter om skogsbruket har jag alltid förvånat migöver att det just i fråga om förslagen från löntagarsidan skall vara så svårtatt få den samlade borgerligheten med på en avgiftsfinansiering. Varför skallinte samma synsätt kunna tillämpas på förslag från vårt håll som på borgerligtframlagda förslag? Här har kommit förslag om fillfälliga stimulansåtgärder, typgallringsstöd. Inte fanns det den gången några andra finansieringsvägar än enhöjd skogsvårdsavgift. har, tycker jag, ur sin egen synpunkt på ett rätt olyckligt sätt gettsig in i den här debatten om skogspolitiken. Tror verkligen BerfilJonasson att värmlänningarna, trots allt som sägs om oss, inte genomskådar detsvek som ledande man i länet här gjort sig skyldig till?Pressad har , som jag sade i mitt första anförande, vid tvåtillfällen förklarat att han tänker rösta för alla förslag i somgagnar . Genom bandkontroll hos lokalradio har jag skaffatmig bevis för att gjort de utfästelser som jag här återger. Idetta speciella fall - och det har Berfil totalt missuppfattat - ärdet inte fråga om nya pengar, utan här har representanter i jordbruksutskottetss-grupp av solidaritetsskäl ställt upp på att i fråga om de samlade medlen förintensifierad skogsvård i stödområdet låta hela få vara med och dela påkakan under två budgetår. Det vill inte stödja, och därmed harhan också dokumenterat ett dubbelspel som torde sakna motstycke när det gälleren av mest decentralistiska ledamöter. Skall någongång göra allvar av de löften som han vitt och brett strör omkring sig i sinegen valkrets, så bör han vid ett sådant här tillfälle stå för de löften hanhar gett. 11Riksdagens protokoll 1979/80:109-110 BERTILJONASSON (c) replik: Jodå, , jag är beredd att stå förde löften som jag har gett, de löften som innebär att kan få sysselsättning.Det skall man arbeta för. Men det är väl ändå så, , att jag aldrignågonsin har sagt att detta absolut skulle vara socialdemokratiska förslag. Detfinns ju förslag som är bättre. Kan inte se något mer än sinaförslag? tog här också upp avgiftsfinansieringen, ochhan sade att det är märkligt att man inte vill vara med om enavgiftsfinansiering. Men vet mycket väl, så pass skogsman som hanändå är, att ser man på kostnaderna för virkesproduktion från frö och plantatill det färdiga trädet, så finner man att skogshanteringen ger väldigt litenprocentuell avkastning. Då bör det finnas en stimulans, som gör att man kanutnyttja produktionen av virke till mycket högre procentandel än som är möjligom man bara låter skogen växa hur som helst. Det behövs alltså en stimulans föratt vi skall få råvara och annat. Om ni nu inte får in pengar genom de ökadeskogsvårdsavgifterna, så måste väl ändå staten stå för kostnaderna. Var skallde tas annars, ? Vi har ju för vår del tänkt oss att vi skullefinansiera klenvirkesstödet på samma sätt, och jag tycker att detta är mycketbättre. Därför har jag valt den här vägen. skall inte då säga attjag är pressad. Han skall ha klart för sig att det är en bra väg. Det kanfinnas bättre förslag än de som kommer från socialdemokraterna, även om deibland kan vara bra. () replik: har fått sagt vad han sågärna ville säga: Kommer det förslag från löntagarsidan som rör det svenskaskogsbruket, där över 300 000 svenskar är involverade på ett eller annat sätt,då är inte det förslag som en centerpartist kan ställa upp på. Det bör alltsåhelst vara förslag som kommer från det egna partiet. företrädare förnekar sig aldrig. Imötesverksamheten i den egna valkretsen talar man, som jag sade, vitt och brettom behovet av regionala satsningar. Här har vi kommit med ett konkret förslag,så enkelt och så rakt ställt, som går ut på att inte bara en av 16kommuner skall få del av det här stödet utan även de övriga 15. Men så går detsom det tycks gå här : Berfil sviker sina löften som han gett iVärmland. Han kommer att rösta emot detta förslag. Jag tror att han därmed görsig skyldig fill en stor tabbe. Om man skall tolka hans egna ordskulle det här förslaget, om det hade väckts från annat håll än frånlöntagarsidan. ha varit acceptabelt. Men kan inte ställa upp påförslaget därför att det är ett socialdemokratiskt förslag. BERTILJONASSON (c) replik: Det är inte, , fråga om att jagröstar emot ett förslag därför att det är ett löntagarförslag. Det är enfaldigtatt resonera på Det förstår allihop. Jag har motiverat varför jag inte gillar förslaget. Detkostar sä mycket pengar för de enskilda skogsägarna, som skulle fä betala enavgift på 8 %o framöver och sedan kanske - om vi nu tar - fåen fördel. Givetvis kan man säga att detta är en tillfällig hjälp förVärmland - det är riktigt. Men ett klenvirkesstöd av bestående art har vitidigare kämpat för här, , och väckt förslag om. Att det förhållersig så bör inte på något sätt vara främmande för . Och när vianser att de förslagen är bättre och ger mer av stimulanser till bättreskogsvård och för sysselsättningen, då är det väl naturligt att vi håller på deförslagen. Och det är ingen ny företeelse. LENNARTBRUNANDER (c): tog i sitt inledningsanförandeupp det minskade anslaget till kommunala reningsverk och sade ocksä att denekonomiska situation som den nuvarande regeringen försatt oss i har gjort måste pruta på en rad punkter. Men det är väl ändå likadant med deekonomiska svårigheterna som det är med de där utredningarna på jordbruketsområde som talade om, att det hela har sina rötter i vad densocialdemokratiska regeringen gjorde. När det gäller de kommunala reningsverken är det ju på detsättet att i en situation där man måste pruta på vissa saker och fundera övervar man skall satsa de pengar man har, får man minska ner på anslagen där detfinns möjligheter fill detta. Vi har under en följd av år byggt utreningsanläggningarna i kommunerna mycket bra. Det har satsats över 1,7miljarder från statens sida på detta , och de flesta kommuner harfaktiskt byggt ut sina anläggningar. Det är inte entydigt så att vattenvården prioriteras i dagdärför att det skulle vara det väsentligaste. Folk på länens naturvårdsenheter,som sysslar med detta, säger att det är glädjande att man börjar diskuterasådant som faktiskt utgör en större fara för vår miljö än vadvattenföroreningarna gör. På det senare området har redan mycket gjorts.Anslagen fill andra delar av miljöavsnittet i den här propositionen har kunnatöka tack vare det. sade också att vi, genom att vi har encenterpartistisk statsminister, ökar anslagen till jordbruksdelen och minskardem till miljövården. Men det är en felaktig beskrivning av verkligheten,vilket också framgår av budgetpropositionen vad gäller jordbruksdepartementet.Miljösidan har fått en ökad andel och jordbrukssidan en minskad andel avanslagen. Jag tror att vi får möjlighet att återkomma till den härfrågan. Om mer pengar hade stått till förfogande, skulle vi gärna ha satsat dempå en fortsatt utbyggnad av kommunernas reningsanläggningar. Men det har alltsåinte varit möjligt. Det har också varit nödvändigt med denna prutning. I sitt inlägg sade att hot mot människanslivsmiljö är en uppfordran till varje socialdemokrat att göra någonting. Ja, vihar ju under fleramånader fört en diskussion som i allra högsta grad har handlat om människanslivsmiljö. Jag har tyvärr inte uppfattat det så att socialdemokraterna i någonstörre utsträckning har agerat på det sätt som tydligen villatt de skall göra. () replik: Helt kort några ord till är en eftersläpning vad gäller kommunernas möjligheter att få utde statsbidrag som de är berättigade till för den här typen av anläggningar.Det torde säga allt om läget på den punkten. har begärtbetydligt större höjningar av bidraget än vad vi för vårt vidkommande har vågatmedverka till. Men jordbruksministern har prutat på de tidigare anslagen, ochdet tycker vi inte är ansvarigt mot kommunerna och ur miljövårdssynpunkt. () replik: Jag konstaterar att den ökning somsocialdemokraterna har föreslagit på intet sätt förändrar bilden. Man kommerinte till rätta med eftersläpningen med hjälp av det antalet miljoner i ökatanslag. () replik: Det var ettutomordentligt intressant sätt att argumentera. menartydligen att den av oss föreslagna anslagshöjningen med 30 milj. kr. intebidrar fill att hjälpa upp situationen på detta område. Men 30 milj. kr.betyder åtskilligt i detta sammanhang för att kompensera eftersläpningen istatsbidragsgivningen. INGEMARHALLENIUS (c): Det skördeskadeskydd som vi nu har för detsvenska jordbruket är utformat som ett katastrofskydd med relafivt högsjälvrisk. Syftet med skördeskadeskyddet är att ge de enskilda jordbrukarna ettskäligt ekonomiskt skydd för förluster på grund av skördeskada. Skördeskadeskyddetfinansieras gemensamt av staten och jordbruket. Skördeskadeersättningarna betalas ur skördeskadefonden,där staten bidrar med 30 miljoner och jordbruket med ca 17 miljoner per år.Förslaget för nästa budgetår omfattar ett oförändrat anslag om 30 milj. kr.Socialdemokraterna återkommer även med sitt förslag att ytterligarebudgetmedel inte skall anvisas till fonden. Det sammanlagda skördevärdet har ökat, men statens anslaghar varit oförändrat sedan 1969.1 verkligheten har alltså skördeskadefondensstorlek i förhållande till det sammanlagda skördevärdet minskat och motsvararinte av detta värde. Ur försäkringsmässig synpunkt kan man alltsåinte hävda att fonden är för stor. Jag anser det inte vara förenligt med skördeskadeskyddetsförsäkrings-mässiga karaktär att låta finansieringen variera med hänsyn tillbudgetläge eller tillfälliga förändringar i skördeutfall mellan olika år. Detär här, som jordbruksministernunderstrukit, fråga om att hålla ingångna avtal. Utskotteterinrar också om att skördeskadeskyddet har varit föremål för en översyn av enutredning, vars betänkande har remissbehandlats, och om att ärendet f. n.prövas inom . Proposition torde kunna föreläggas riksdagenunder nästa . Det är dock ingalunda så, som här idebatten sagt, att denna utredning har visat att det finnstillräckligt med medel i skördeskadefonden. I verkligheten ställs det i de tvåförslag som utredningen har lagt fram ökade krav på skördeskadefonden, eftersomdet i dessa förslag också ingår en lånedel. Jag yrkarbifall till jordbruksutskottets hemställan. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. PERISRAELSSON (vpk): Jag vill ställa ett yrkande, som jag glömde att framföra i mitt förraanförande. Jag vill under punkt 7 mom. 2 i det betänkande frånjordbruksutskottet som vi har diskuterat så länge här hemställa ombifall till motion 220 yrkandena 6 och 7. Jag vill vidare instämma i det som en rätt lång stund sedan sade om vikten av att anslår medel förundersökningar om hälso- och miljöfarliga varor, i enlighet med vad vi haryrkat på och även i enlighet med vad som krävs i reservation 8. Jag anser attde synpunkter som framförde är helt riktiga. Jag arbetar självinom kemisk industri och har gjort det i nästan hela mitt liv,«och mot bakgrundav de erfarenheter jag har bedömer jag det som synnerligen viktigt att dessamedel beviljas för den verksamhet som bedrivs i det aktuella avseendet. HANS (): omnämnde - kanske något emot vanorna i det här huset -ett uttalande i jordbruksutskottet av en borgerlig ledamot om den oro han kändeinför föroreningarna. Eftersom den borgerliga ledamoten, som fullt korrekt, var jag, vill jag som hastigast sätta in mittyttrande i det rätta sammanhanget. Detvar vid behandling av en annan fråga än den som vi nu handlägger som jag taladeom min oro. Vi har inom jordbruk och skogsbruk hamnat i ettkemikaliesamhälle utan att vi riktigt märkt hur det gått fill. Men vi har varittvungna därtill för att skaffa mat åt en ständigt växande mänsklighet - och vimåste akta oss för att sätta likhetstecken mellan kemikalier och gift. Detborde tvärtom redan nu sägas ifrån, att vi inte klarar oss utan kemikalierna.Vad det gäller är väl närmast att på något vis trappa ner användningen så attvi inte ytterligare rubbar balansen i naturen. Medfiden har betänkliga föroreningsföreteelser inställt sig, och det ärförsurningen som är den stora boven i dramat - det drama som fört oss dithänatt på sina håll t. ex. inälvor av älg blivit så fulla av kadmium att de är direktotjänliga till människoföda. Det är inte försurningen i och för sig som här är såallvarlig utan de indirekta följderna av syranedfallet, som lösgör kadmium och andratungmetaller, tidigare bundna i jordmånen men efter det sura nedfalletförvandlade så att de kan upptas av betande djur. När har föroreningarna gått därhän att också köttet blirfarligt, inte bara hos vilt utan också hos nötkreatur på bete? När har vihunnit dit, att alla våra sjöar blivit livlösa, en falsk varudeklaration, därsolglittret i sommarsolskenet vittnar om död i stället för om liv? När harförsurningen drabbat grundvattnet, så att detta genom urlakning av diversemetallsalter blir oanvändbart? Vi håller på att bädda för en miljökatastrof av globalomfattning. Det är tyvärr inte enbart en svensk angelägenhet, eftersom ungefär70 % av föroreningsnedfallet kommer från utlandet. Det är bråttom att få bukt med de här problemen, men de ärså ytterligt invecklade, att vi måste gå försiktigt fram. Punktinsatser kan,som jag som lekman ser det, medföra att vi snedvrider balansen i naturen änvärre. Därför menade jag med mitt uttalande i jordbruksutskottet att vi fårlåta den utredning som arbetar med de här sakerna avsluta sitt uppdrag först,innan vi vidtar andra åtgärder. Men eftersom det är en annan historia, skalljag inte ge mig in på den saken här - den debatten får vi ta då. () replik: Jag kan till mycket stora delar instämma iHans Wachtme-isters yttrande om de stora risker vi utsätter oss för genom attanvända allt mer bekämpningsmedel, gödningsmedel och liknande i jord- ochskogsbruket. Jag tror också att vi har med oss, när viuttalar vår varning för dessa risker och vill göra insatser mot dem, och jagtycker att det borde leda till att inte heller de borgerliga partierna villebromsa något av de anslag som begär för den grundläggande forskningenkring dessa kemiska ämnen och de risker som de för med sig. Inte heller tyckerjag att någon borde vilja minska den ändå relativt smala verksamhet som i dagbedrivs av produktkontrollnämnden. Vad vår debatt här har gåttut på är att vi måste ge full skjuts åt de krafter inom myndigheter ochforskningsinsfitutioner som arbetar på att hjälpa oss att lösa dessa problem,vilka - som helt riktigt säger - kan komma att bli enkatastrof för den svenska befolkningen. HANSPETTERSSON i (s): Jagser att jordbruksministern har gått, såjag skall inte bli så långrandig. I sitt sista inlägg sade jordbruksministern att nu fårHans Pettersson i bestämma sig. Det har jag gjort. Jag har gjortdet i min mofion. Där föreslår jag att staten skall ha ansvaret förkarantänsverksamheten. Jag tar inte upp några förslag i motionen om hurverksamheten skall finansieras, jag säger bara att staten skall ha ansvaret förden. vill nu förhandla med kommunom viss ersättning för karantänsstationen. säger han att han vill attfull kostnadstäckning skall tas ut för djuren som förvaras där. Det är ju ettdubbelspel på något sätt. Jag ser att jordbruksministern kommer . och då sägerjag: Jordbruksministern har två förslag här . Dels vill han förhandlamed om ersättning för de djur som förvaras i karantän, delsvill han att det skall tas ut full kostnadstäckning. Jag har sagt att jaginstämmer i att man skall ha full kostnadstäckning, men då vill jag också attansvaret skall vila på förslagsställaren. Därför säger jag än en gång: Kom medett förslag, där kostnaderna för att ha en hund eller en katt i karantän i fyramånader redovisas! Kom med ett sådant förslag, så skall vi ta ställning tilldet. Jag har alltså bestämt mig, jordbruksministern. Jag harbestämt mig för att föreslå att vi skall ha ett statligt huvudmannaskap och attstaten skall ha ansvaret för att rabies och andra smittsamma djursjukdomar ickesprids i vårt land. BÖRJESTENSSON (fp): I den tidigare debatten har hänvisats tillreformbeslut inom område . a. harnämnts den skogspolitiska proposition som dåvarande jordbruksministern ifolkpartiregeringen, , lade fram. Den behandlades avjordbruksutskottet och av kammaren . Det ären välskriven och väl avvägd proposition. I propositionen görs en bra avvägningmellan naturvårdens och det ekonomiska skogsbrukets ibland motståendeintressen, i det långa loppet kanske skenbart motstående intressen. Denna proposition antogs av utan störreförändringar, trots att det till jordbruksutskottets betänkande fanns 21reservationer. Det är välkommet att kunna inregistrera vissa berömmandeord om denna skogspolitiska proposition. Vad den riktigt går för får visa sigså småningom. Det är tacknämligt att i budgetpropositionen /81kunna utläsa att departementschefen i ett trängt ekonomiskt läge ändå villfölja upp den skogspolitiska propositionen i vad gäller skogsvårdande åtgärderoch forskning. En vikfig miljöfråga togs för någon fimme sedan upp idebatten då försurningen av sjöar nämndes. I rapporten av sjöar ochvattendrag nämns att den totala kostnaden för att neutralisera det suranedfallet i beräknas til! 200-300 milj. kr. Då är ju anslagetpå 10 milj. kr. Jag bor söderut i , i ett sjörikt områdepå gränsen till . I länets markanvändningsplaner kallas dettaområde för södra sjödistriktet. Jag kan nämna att i Jönköpingslän i en utredning sagt att det krävs uppemot 12 milj. kr. för att kortsiktigträdda 31 akut försurningshotade sjöar i detta län. Det räcker alltså inte medatt läka i den ända där skadan har uppstått. Det krävs, på detta miljöområdesom på så mångaandra, förebyggande åtgärder. Det krävs t. ex. stora satsningar pårökgasrening, och det krävs ett kraftfullt agerande i internationellaförhandlingar. Det är en förhoppning som jag vill uttrycka i en debatt somdenna att vi för framtiden skall nå verksamma resultat när det gällerrökgasrening och förhandlingar internationellt. Jag ber att fåyrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 220 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan PerIsraelsson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 6 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 220 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 18 Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels mofion 220 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per Israelssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 7 mom.2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 220 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Israelssonbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 303 Nej - 18 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposifionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 1 av SvanteLundkvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande 29 punkt 13röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposifionen. Då SvanteLundkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 162 Nej - 159 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 697 av . fl., och förklarades den förra proposifionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposifion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 17 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 697 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäJohn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 302 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 19 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåGunnar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 159 Utskottets hemställan bifölls. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 5 av m.fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanGunnar begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande29 punkt 20 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 5 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.