prot · G30932 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är viktigt atl ändra pä den här första biten snabbare Just därför atlden inte slår i överensstämmelse med riksdagsbeslutet, inte följer dessandemening. Jag är angelägen att skilja på dessa saker. Därför är det bra omstatsrådet kan överväga all ta den här biten i en första etapp. Jag vill bestrida påståendet attförordningstexten inte skulle stämma med vad har uttalat. Som jagframhöll i min första replik är del nog så all utskoltsbetänkandet har legattill grund för förordningstexten. Bakgrunden är säkert den au man i utskottetinte förutsäg vilken effekt denna skrivning skulle fä. Men det väsentliga ärjuatl ingendera av oss är låst i någon prestige inför en punkt där en korrigeringbehöver företas. Kan den ske i den ekumeniska anda som har präglat den härdebatten, tror jag alt det kommer att lända utbildningen lill gagn. Det sisla kan jag instämma i. Viskall inte träta längre om förordningstexten, men det är väl ändå så althögskoleförordningens text inte pä elt bra sätt återger andemeningen iriksdagsbeslutet. Del kan vi nog vara överens om. Det olyckliga i utskotts- betänkandets text är atlman där laborerar med två begrepp, av vilka bara det ena fördes in iförordningstexten. - Det här riktar jag inte som en anklagelse speciellt molstatsrådet , ulan det är någonting som man väl får ta på sig ansvaretför i alla partier och i de regeringar som hai suttit och sitter. Men vi kanväl vara överens om denna brist pä överensstämmelse, som jag vill kläda i de ordenatl andemeningen i riksdagsbeslutet inte har följts upp i förordningstexten. Nej, vi kanske inte skall träta om just det, men jag känner ett visstbehov av att försvara min företrädare i ämbetet. Jag tror nämligen att hantolkade riksdagsbeslutet sä som det måste tolkas. Poängen är att del någonslanshar uppstått ett problem i hanteringen av detta, och det som då är väsentligtär att vi är överens om all en korrigering behöver göras. Ompensioneringen av vissa tjänstemän med politiserade tjänster Överiäggningenvar härmed avslutad. §6 Om pensioneringen av vissa tjänstemän med politiserade tjänster StatsrådetOLOF erhöll ordet för atl besvara ?é'fifs(m) den 26oktober anmälda fråga, 1979/80:80, till budgelminislern, och anförde: har frågat budgelminislern om han ämnar vidta någraåtgärder för atl undvika atl arbetsföra tjänstemän i 350-ärsäldernpensioneras. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Allmäntsett menar Jag naturligtvis atl pensionering av friska personer i arbetsförålder bör förekomma endast i absoluta undantagsfall. Närdel gäller tjänstemän inom kan det dock uppkomma situationerdär det från statens synpunkt är till fördel atl regeringen kan besluta ompension ulan hänsyn lill tjänstemannens ålder. Det kan t. ex. gälla en personsom inte är lämplig alt ha kvar i tjänst och inte går alt placera om och som iannal fall-på grund av de anställningsskyddsregler som tillämpas-skulle kunnabegära full lön under lång lid utan att kunna avkrävas motsvarande arbetsprestation. Medstöd av elt bemyndigande av riksdag, vilket gäller generellt förordinarie tjänstemän med förordnande 1. v., kan regeringen besluta om pension isådana här fall. Bemyndigandet har använts i ytterst begränsad omfattning. Situationenär något annoriunda för tjänstemän vilkas avgångar, av politiska skäl, bliraktuella vid regeringsskiften. Ett fätal statssekreterare och andra politiskttillsatta chefstjänstemän uppbär nu pension med stöd av utfästelser somlämnatsefteröverenskommelse mellan de fyra stora partierna Ompensioneringen av vissa tjänstemän med politiserade tjänster i samband med 1976 årsregeringsskifte. Deerfarenheter som gjorts har avslöjat brister i samordningen. Därförkommerjag atl föreslå, efter samråd med de politiska partierna, atl fråganövervägs på nytt. Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på minfråga. Atlgarantera människor arbete är en självklar uppgift för samhället, och dengäller givetvis även för de personer som har s. k. politiska tjänster. Mensamtidigt måste del finnas en medvetenhet hos de berörda om all sådana tjänsterinnebär omplaceringar vid ett förändrat majoritetsförhållande som åstadkommilsgenom väljarnas utslag i allmänna val. Del borde då också vara ganskaförståeligt atl omplaceringar oftast ger förändrade arbetsuppgifter för sådanabefattningshavare. Del väsentliga är väl ändå atl det blir Jämförbarakvalificerade och lönemässigt någorlunda likvärdiga arbetsuppgifter. nu bara resignerat utbetalar pensioner i storleksordningen 5 000-6 000 kr.i månaden till människor måste ses som en stor utmaning mot densvenska allmänheten. Del ger också ytterligare bränsle till den debatt som nuförs om att man i politiska kretsar beviljar sig själv höga och förmånligapensioner. Dessa pensioner kan tyvärr komma att öka i omfattning. Eftersom vihar val finns det i varje fall teoretiska möjligheter attproblemen kan återkomma . Vadjag menar är atl det säkeriigen finns möjligheter till omplaceringar, sä slipper tillgripa så drastiska pensioneringar av unga politiska tjänstemänsom skett . Jagkan inte dela statsrådets uppfattning - som kommer till uttryck i svaret -atldet finns tillfällen dä det är fördelaktigare att pensionera unga människor änall hålla honom eller henne i tjänst, till dess atl enannan, mindre politiskt inriktad tjänst kan ordnas. Naturligtviskommer inte landshövdingssiolarna och generaldirektörsposterna att räcka tillför sådana arrangemang, men del är väl inte heller alltid nödvändigt medtjänster av den digniteten. Islutet av silt svar säger emellertid stalsrädet att det har avslöjats brister idet nuvarande systemet. Del ärett bra erkännande, och det hedrar statsrådet.Jag hoppas därför att statsrådet - för att anknyta lill vad som sägs ianslutning härtill i svaret - tar ett snabbt initiativ för en översyn av nugällande regler. Mitt råd inför denna översyn är: Tag gärna på stålhandskarna! Jag tycker alt det är viktigt atl undanröja en del missförstånd somtycks ligga bakom argumentation. Jagär främmande för uttryckssättet att vi resignerat skulle utbetala pensionertill personer som innehaft politiserade tjänster. Jag känner inte lill någotfall där t. ex. statssekreterare har vägrat alt lämna den post vederbörandehar haft. Däremot kan jag säga, även om vi här inte skall diskutera enskildafall, alt det har hänt att vederbörande inte godtagit de omplacerings- förslag som framlagts. Viskall emellertid skilja mellan de enligt praxis politiserade tjänsterna, typsiatssekrelerartjänster, och andra departementsljänster. Jag hoppas att vi äröverens om den distinktionen. Också när det är fråga om den sistnämnda typen avtjänster och det uppstår en lojalitetskonflikt eller samarbetssvårigheter avallvariig karaktär, måsle man naturligtvis lösa problemen på någol sätt. Även idessa fall erbjuds naturligtvis alternativa tjänster. Det är inte fråga om ettresignerat erbjudande av pension som en förstahandsåtgärd. Några sådana fallkänner åtminstone jag inte till. Ompensioneringen av vissa tjänstemän med politiserade tjänster Jagdelar statsrådets uppfattning att man väldigt noga måste skilja på olikatyperav tjänster. Men inför det arbete som enligt statsrådets svar tydligenskall följa vill jag fråga: Anser statsrådet all del är skäligt alt den somalternativt erbjuds ett stort antal kvalificerade tjänster vägrar att ta någonav dessa tjänster därför att vederbörande anser sig ha rätt att få den tjänsthan eller hon begär? Något sådant kan väl inte vara rimligt. Sedan har det förekommit fall då personer somknappast uppnått 40-årsåldern har fått en pension på i runt tal . Detverkar naturligtvis konstigt pä den stora allmänheten att den som får en sådanpension därutöver kan ta ett jobb med en så låg lön som lål oss säga 3 000 kr.-det är väl knappast någon som har en så låg begynnelselön. Man kanalltså på det sättet komma upp i en hygglig lön utan att ha heltidsjobb ellernågot mer kvalificerat jobb. Det verkar konstigt i folks ögon, inte minst nunär man för debatten om politikernas sätt att bevilja sig själva fela arvoden. Eftersom detta är en allvariig fråga för förtroendet för politiker ochvårt sätt atl sköta värt ämbete måsle vi naturligtvis vara öppna för en kritiskgranskning av hur systemet fungerar. har vi erfarenheter från ett antalregeringsskiften, och del är därför som jag i svaret på frågan anmäler atterfarenheterna från perioden skall granskas. Del gäller inte minstsamordningen av förmåner. Ingen bör sålunda få dubblerade förmåner - del kanaldrig ha varit avsikten från början utan den har varil atl skapa trygghet iarbetssituationen. Låimigerinraomproposition 1975:1 bil. 2,somjagharhänvisat lill i svaret. Där har regeringenfåll bemyndigandet att i varje särskilt fall besluta om pension åt innehavareav bl. a. tjänst som departementsråd. Sådana beslul har också förekommit.Enligt propositionen skall den möjligheten utnyttjas när det uppkommer sådanasituationer atl det från såväl den enskildes som statsförvaltningens synpunktkan vara till fördel att regeringen fattar beslul om pension. Som förutsättningför sådant beslul bör dock gälla alt tjänstemannen ansökt om pension ellerförklarat sig inte ha någon erinran däremot. En sådan pensionering kan bero påatl det föreligger samarbetssvårigheter eller lojalitetskonflikter och är enventil som öppnar möjligheter att klara av situationen, Omden fortsatta utbyggnaden av kärn kraft sa ggr e -galet Forsmark. Jagvill bara upprepa min fråga: Kommer statsrådet atl medverka till att man ifortsättningen inte hur som helst kan vägra att anta erbjudandenom kvalificerade tjänster? Den frågan skall egentligen i första hand de politiska partiernabesluta om. Jämförtmed överenskommelse mellan de politiska partierna har det i 1979 årsöverenskommelse skett en skärpning. Självklart lyckerjag all den utvecklingenär riklig. Överiäggningen var härmedavslutad. § 7 Om den fortsatta utbyggnaden av kärnkraftsaggregatetForsmark 3 Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:111,och anförde: har frågat mig vilka bedömningar som har gjorts avregeringen i fråga om den fortsatta utbyggnaden av kärnkraftsaggregaletForsmark 3 och om jag anser att det är vettigt att investera 200milj. Jagutgår från att i sin fråga syftar pä att regeringen den 1november 1979 gav tillstånd att teckna borgen för ettlån lill som är avsett alt finansiera pågående arbetenmed . Arbetenamed sker f. n. enligt de riktlinjer som angav isamband med behandlingen av bl. a. prop. 1978/79:115 (bil. 1) om riktlinjer förenergipolitiken (NU 1978/79:60 s. 76, rskr 1978/ 79:429). a. att i avvaktan på resultatet av folkomröstningen omkärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen skall byggas vidare, meni en reducerad takt och omfattning som garanterar sysselsättning för dem somvid tidpunkten för beslut hade anställning vid anläggningsarbetena iForsmark. Ävenen enligt riksdagsbeslutet reducerad utbyggnad måste finansieras. Så sker delsmed anslagsmedel, dels genom lån på kapitalmarknaden. Fören närmare redogörelse för förutsättningarna för arbetena med villjag hänvisa till prop. 1979/80:33. Där anmäls bl. a. en överenskommelse ifrågan som har träffals mellan delägarna i Forsmarksbo-laget (s. 20-23). (vpk): Ja, vi harju ett riksdagsbeslut i den här frågan , ochregeringen bör följa beslut-del är klart. Men det harju hänt en heldel sedan detta riksdagsbeslut fattades. Vi har fått en ny regering bl. a. Vihar också fått en ny energiminister. Del kan därför vara angeläget att få vetaom den nya regeringen över huvud laget har diskuterat åtagandena i Forsmark. Harman gjort några nya bedömningar, eller har man så atl säga rent rutinmässigttrampat på i de gamla fotspåren utan all la hänsyn till vad som har hänt undertiden? Har man övervägt möjligheterna av all resultatet av folkomröstningen kanbli ett nej till kärnkraft? Har man försökt atl minska investeringstakten ochnedbringa investeringarna i Forsmark i del osäkra läge som f n. råder? Del voreintressant au fä veta detta. Detrör sig trots allt om ganska stora summor, även om de i detta sammanhang ärsmå. Del är medel som binds i ulbyggnad av en kärnkraftsanläggning som kanskeinte kommer till användning. Det kanske är litet fräckt alt frågaenergiministern om han tycker att det är vettigt, för även om han tyckte atldet är heltokigt så skulle han väl inte svara pä frågan. Jagtycker emellertid att del är befogat atl fråga om den nya regeringen över huvudtaget har diskuterat den här saken. Har man bara godtagit den föregåendefolkpartistiska regeringens bedömningar, som låg bakom propositionen, ellerhar frågan i regeringskretsen varit föremål för nya bedömningar? Regeringenskulle ju, även om det finns ett riksdagsbeslut i frågan, i viss mån kunnapåverka investeringstakten, användningen av medlen osv. Omden fortsatta utbyggnaden av kärnkraftsaggregalet Forsmark . Den nya regeringen har utgått från en överenskommelse som alla depolitiska partierna har träffat, nämligen att det skall vara en folkomröstningi kärnkraftsfrågan. Det är då också ganska naturligt atl man Ulgår från vadriksdagen har beslutat skall gälla i avvaktan på denna folkomröstning. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag får då tolka energiministerns svar så, att man i den nyatrepartiregeringen över huvud taget inte har tagit upp några diskussioner omden här frågan. Man förutsäller alt utbyggnadstakten skall hållas utan att manpå någol sätt aktivt vill ingripa för alt styra utvecklingen. Det lyckerjag är beklagligt,därför att om vi får ett nej i folkomröstningen, vilket är mycket troligt ochockså vad vi kärnkraftsmolslåndare hoppas på, är dessa pengar bortkastade. Dethade varit bättre att dessa medel fonderats eller att de hade använts tillvettigare ändamål än att de på detta säll läggs ned i investeringar som vi intemed säkerhet vet kommer atl bära frukt. Överläggningenvar härmed avslutad. Omskattefrihet för inkomst av bär- och svampplockning § 8 Om skattefrihet förinkomst av bär- och svampplockning Budgelministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1979/80:106, ochanförde: har frågat mig om jag med anledning av riksskalleverketsbesked om beskattning av inkomst av bär- och svampplockning är beredd atlföreslå en lagändring på detta område. Den7 svarade jag på en fråga av som också handlade ombeskattning av tillfällig bär- och svampplockning. Jag förklarade då att detankom på atl ge råd och anvisningar på detta område.Riksskatteverket har också numera kommit med ett uttalande i frågan. Riksskatteverketsbesked går i korthet ut på att inkomster av förevarande slag skall redovisasvid laxeringen, om inte bärplockningen är av hobbybe-tonad art. Verket angerockså alt taxeringsmyndigheterna inte skall lägga ner arbete på att utredabagaiellfall. Riksskatteverketssynpunkter bör vara vägledande, då taxeringsmyndigheterna i enskilda fallskall tillämpa gällande skatteregler. Beskattning bör sålunda inte ske, om detrör sig om smärre inkomster, som kanske obetydligt överstiger de omkostnadersom uppkommer. Däremot bör beskattning ske i de fall där verksamheten har sådanomfattning att inte obetydliga inkomster uppkommer och dessa utgör ett bidragtill försörjningen. Det skulle från rättvisesynpunkt vara svårt atl motiveravarför just sädana inkomster skulle vara skattefria men inte andra liknandeinkomster. Jagär därför inte beredd atl föreslå all generella skailelälinader ges lillbär-och svampplockare. Jag tackarbudgelminislern för svarel. Jagtycker uppriktigt sagt att det var ett tråkigt svar. Jag tänker då påslutklämmen: "Jagär därför inte beredd att föreslå atl generella skattelättnader ges tillbär-och svampplockare." Somskäl för detta anför budgelminislern: "Det skulle från rättvisesynpunktvara svårt atl motivera varför just sådana inkomster skulle vara skattefria meninte andra liknande inkomster." Jag tillåter mig att i all vänlighet frågabudgelminislern om han skulle vilja ge några exempel på vad han avser med"andra liknande inkomster". Vad är det som kan jämföras med atl gå uti skog och mark och plocka bär och sälja och få några få kronor kilot för dennaansträngning? Är det någon hobbyverksamhet, är del någon form av extraarbete,eller vad är det som budgetministern avser med "liknande inkomster"? 1svarel säger budgelministern också att anger atttaxeringsmyndigheterna inte skall lägga ner arbete på att utreda bagatellfall.Det är endast inkomster upp lill . som man vill göra undanlag för. Vidaresäger budgetministern att riksskalleverkets synpunkter bör vara vägledande dåtaxeringsmyndigheterna i enskilda fall skall tillämpa gällande skatteregler. "Beskattning bör sålunda inte ske, om det rör sig om smärre inkomster, somkanske obetydligt överstiger de omkostnader som uppkommer." Vadjag efterlyste i den fråga jag ställde lill budgelminislern var klaragränsdragningsregler. Vi var då överens om alt det skulle behövas klara regler.Men otydligheten är lika stor i och med det svar som budgetministern nu hargivit. Riksskatteverketklargör nu all all bärförsäljning är fråga om en skattepliktig inkomst. Detgäller i , till skillnad från exempelvis i , där man gör den åtskillnaden- klart och redigt - atl inkomst av tjänst i form av bär- och svampplockning ärskattepliktig, medan bär- och svampplockning i övrigt betraktas somfritidssysselsättning och därmed inte skall beskattas. Omskattefrihet för inkomst av bär- och svamp-plockning 1 de kontakter som haft med länsmyndigheterna har maninte funnit att del varil några problem i den praktiska tillämpningen, bortsettfrån ett par fall. ger ut anvisningar som ytteriigarepreciserar gällande skatteregler. Lål oss se på erfarenheterna av deanvisningarna! GÖTHEKNUTSON (m): Vad som gjorde alt jag ställde den här frågan var att mandå hade infört en skyldighet lill momsredovisning. De som säljer bär och svampblir nu upptecknade, deras namn, adress och förmodligen också personnummerkommer med i handlingar som förmodligen når taxeringsmyndigheterna. De nya reglerna förklarar all man, såsom budgelministernanför, ännu inte har några fall av sådana här skatteproblem. Sedanmåste jag be att få ställa frågan till budgelministern: Om man nu har principenalt man inte gör undantag, hur kan det då komma sig all i sittutslag undantar försäljningen av svamp? Den nämns inte där. Detnämns atl frågan har ställts, men sedan försvinner den i promemorian. Jagåterkommer till min tidigare fråga: Vilka exempel på "andra liknandeinkomster" vilt budgetministern anföra, och varför har svampenplötsligt försvunnit frän riksskalleverkets utslag i det här fallet? Delhär är en fråga om folkhushållel. Endast 10-20 96 av våra stora tillgångar avbär i markerna tillvaratages . Jag har anfört i min fråga att om man medgerskattefrihet - det anser Jag bör gälla - eller åtminstone drar en klar gräns,så atl ett visst, relativt högt inkomslbelopp blir befriat från skall, skulleman också förbättra existensmöjligheterna för glesbygdsbefolkningen. Bara ett par klarlägganden i denna skallefråga, som kanske har gettsstörre betydelse i denna kammare och i en del tidningsskriverier än vad den harhaft i verkligheten, där det faktiskt har visat sig att det med ett parundantag icke har varil några problem. Riksskatteverketsmeddelande gäller bär- och svampplockning, vilket också framgår av rubriken påmeddelandet. Det innebär alltså att för hobby betonad plockning- den som deallra flesta människor har ägnat sig ät -är del inte fråga om skatteplikt. Rördet sig om en verksamhei som är organiserad, regelbunden och mera omfattandegäller däremot skatteplikt i detta fall liksom om vi t. ex. plockar Jordgubbar. GÖTHEKNUTSON (m): Här fick jag ett exempel: jordgubbar! I växer faktiskt inteJordgubbarna vilda, och min fråga gäller vilda bär. Följaktligen är del ingetrelevant exempel som budgetministern anför. Uddeholmsbolagetsnya verksamheter med bl. a. bärexport låg också till grund för attjag tog uppfrågan. Vad man vill åstadkomma i skogslänen aren bättre sysselsättning, entryggare existens. Här finns det möjligheter för människor alt tjäna pä bärplockning. anför i sin information att ettvisst grundavdrag får göras. Men inte ens glesbygdens människor lever av bär allena.De måste också ha andra inkomster. Följaktligen kommer en sådan här extrainkomst alt läggas ovanpå annan inkomst som överstiger grundavdraget, och däföreligger alltså beskattning. Detskulle ha varit roligt, om budgelministern hade velat lägga fram ell förslag omett undantag för beskattning på det här området precis som i . Överläggningenvar härmed avslutad. §9 Om skatten på motorgas Budgelministern erhöll ordet föralt besvara Per () anmälda fråga, 1979/80:113, ochanförde: Per har frågat mig om jag är beredd att medverka lill ettnågol högre skattegap i absoluta tal mellan gasol och bensin för atl möjliggöraen snabb introduktion av s. k. gasbilar. Förbensin utgår f n. skatt och särskild beredskapsavgift med per liter.För gasol utgår skatt med per liter. 1978/79:115 bil. 4 omriktlinjer för energipolitiken framhöll jag att relationen mellan nu gällandeskatte- och avgiftsuttag på bensin och gasol t. v. i huvudsak skulle behållas.I prop. 1979/80:30 har föreslagits en höjning av skallen på bensin med 25 öreper liter och av den särskilda beredskapsavgifien på bensin med perliter. har föreslagitsatt skallen på gasol skall höjas med per Nr . Deföreslagna skattehöjningarna innebär att skattegapet mellan gasol och bensinökar med per liter i absoluta tal. Jag är f n. inte beredd atl medverkatill ytterligare skalleförmåner för gasolen. Om skatten på molorgas PER (): Jag ber att få tacka för budgetministerns svar på min fråga, även omdel utgör någol av en besvikelse för mig. Frågan hadeju framställts sedan propositionenom bl. a. bensinskatlehöjning framlagls. Densvenska försörjningsberedskapen vad gäller drivmedel är förhållandevisproblematisk. Den blir alltmer svårbemästrad med tanke på att debränslebesparande åtgärder som insätts slår i viss motsättning till att vi haromfattande förslag om ökad avgasrening som kräver ökad bränsleförbrukning ibilarna. Enintroduktion av gasbilar skulle medföra betydande miljöförbättringar, framförallt i storstädernas innerområden, då gasdrivna bilar släpper ut endastung"fär av de föroreningar som kommer från nuvarande bensindrivnabilar. En sådan introduktion skulle kunna genomföras lill en för alla parterutomordentligt liten kostnad. Viskall även ha klart för oss att s. k. LPG, liquid gas, som det ärfråga om i delta sammanhang, aren gas som det råder beiydande överskott på r n.i väriden. Elt införande av gasbilar i skulle alltså innebära enbetydligt ökad försörjningsirygghel när det gäller drivmedel. Detfinns f n. inom den svenska bilindustrin möjligheter till viss serieproduktionav gasbilar . 1ett antal länder på kontinenten, främst och , rullar redan i dagen halv miljon gasoldrivna bilar. I finns endasi en mindre förserie omett femlontal vagnar i trafik. Engasoldriven bil kostar i nyproduktion eller i form av konvertering av en gammalbensindriven bil . merän motsvarande bensindrivna bil. Gapetmellan driftkostnaderna för bensin- och dieselvagnar ä ena sidan och gasdrivnavagnar ä den andra måste alltså vara förhållandevis stort för att det skallvara lönsamt och möjligt all introducera gasbilar. Propositionenom skallehöjning har lagts, men vi skulle ändå vilja ha ett ytterligare ökatgap mellan dessa drivmedelsslag på per liter i absoluta lal, för atlkunna få lönsamhet framför allt för taxibilar, polisbilar och andra kategorierbilar med länga årliga körsträckor, främst i innerstäderna. 1Danmark, och har man ingen beskattning av gas. 1 har manav miljöhänsyn t. o. m. krav på att laxibilar i innerstäderna skall köras pågas. Omnu inte budgelministern vill medverka till någon sänkning av gasolskatten iabsoluta tal , skulle man ändå inte kunna tänka sig någon form avlidigareläggning av en ökning av skatlegapei mellan gasol och bensin, i ställetför att avvakta nästa bensinskaitehöjning, som skulle medföra detta?