prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Visst förändrasförhållandena på arbetsplatserna och arbetslivets villkor, men man fårintrycket att inte har observerat att vi också i det avseendethar eft regelsystem för aft kunna hantera dessa frågor. Medbestämmandelagen,även om den har sina begränsningar, ärju ett utomordentligt verktyg Just närdet gäller de anställdas möjligheter att vara med och påverka förhållandena påarbetsplatserna och den dagliga arbetssituationen. VåruppfaUning är som sagt atl ingångna avtal skall hållas. Det anser ocksåriksdagen, vilket finns dokumenterat genom tidigare beslut. Det anser också defackliga organisationerna. Där har kommunisterna en annan syn, och därförskiljer vi oss åt i våra slutliga ställningstaganden. Härföreligger ytteriigare ett par motioner som jag också gärna vill kommentera. socialdemokratisk motion av m. fl. behandlas frågan omvetorätt vid permitteringar. Utskottet har markerat varför man inte är bereddatl följa de förslag som framförts i denna motion. Ulskotlelhar heller inle kunnat ställa sig bakom det yrkande som framställs i denmoderata motionen av m. fl., att skadestånd i vissa fall skalljämkas till noll när uppsägning ogiltigförklarats av arbetsdomstolen.Motionärerna tänker på de fall där ogiltigförklaring sker trots att arbetstagarengjort sig skyldig till en i och för sig allvariig förseelse. Jagtror atl gjorde en felsägning när han sade att arbetstagare kanfå skadestånd även om de gjort sig skyldiga till tillgreppsbrotl. Det kan denaturligtvis inle få, men de kan få skadestånd om de blivit uppsagda på oriktiggmnd. Ikort sammanfattning kan sägas atf utskottet konstaterar att domstolarna redanhar möjlighet att göra erforderliga skälighetsbedömningar i skadeståndsfrågan.Möjlighet att jämka till noll finns således redan nu enligt lagen. Jagskulle vilja fråga : Vill de moderata motionärerna ta bortJämkningsreglerna? ALLANÅKERLIND (m): Jag anser inle att det finns någon anledning att la bortjämkningsreglerna. påstod attjag gjorde en felsägning närjag sade att man kan fåskadestånd även om det föreligger tillgreppsbrotl, men Jag vill till det sägaatl del är så reglerna verkar i det konkreta fallet, när man får skadestånd pågrund av en oriktig uppsägning. Denoriktiga uppsägningen aren sak, men orsaken till uppsägningen var i detkonkreta fall jag nämnde ett par tillgreppsbrott. Hade dessa inte skett, såhade uppsägningen aldrig kommit till stånd, och skadeståndet på grund av detoriktiga avskedandet hade heller inte kommit alt utdömas. Resultateti det här konkreta fallet blir alltså följande: Den som vid ett par tillfällenhar tillgripit en vara av mindre värde får behålla sitt jobb - en fråga somjaginte går in på i det här sammanhanget- och får ersättning för förloradarbetsförtjänst, en ersättning på grund av att han blivit oriktigt uppsagd.Denna uppsägning har emellertid sin grund i själva tillgreppet. TOMMYFRANZÉN (vpk): Beträffande det här exemplet - därjag enligt har tagitfel - må det väl, hoppas jag, ursäktas mig om Jag råkat lämna ett exempel sominte är relevant. Jag har inte hunnit kontrollera den saken. Är exempletirrelevant är det väl lika med El ver som med mig - trots allt har mankanske inte i alla frågor den formella bakgrunden helt klar för sig. har ett arbetsmarknadsutskott och ett kansli som väl känner lill de härfrågorna. Vi har av och hans vänner på den borgerliga kanten integetts samma möjligheter. Vi har inle kansliet till hjälp, eftersom vi inte ärrepresenterade i utskotten. Våra uppgifter kan därför inle bli riktigtkontrollerade. Jag hoppas alt del ursäktas mig om exemplet i det fallet varnågot irrelevant. Beträffandemedbestämmandelagen, som log upp, vill Jag säga attjag börjademitt anförande med att beröra vissa av de frågor och krav som vi för fram istället för medbestämmandelag. Vi vill rubricera frågorna "demokratiskarättigheter på arbetsplatsen". Det är nämligen vår uppfattning altmedbestämmandelagen inte ger de möjligheter som lät påskina.Därför menar vi all del finns skäl all både i lagen om anställningsskydd och imedbestämmandelagen vidta stora förändringar. Överläggningen var härmedavslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 292 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 3 mom. Iröstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 292 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 307 Nej - 18 Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 1051 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 3 mom. 2röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1051 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Ja- 307 Nej - 17 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 291 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller arbetsmarknadsutskotlets hemställan i betänkandet nr 3 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 291 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 309 Nej - 17 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1051 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill au kammaren bifaller arbelsmarknadsutskotlels hemställan i belänkandet nr 3 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1051 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 308 Nej - 17 §29 Den lokala lantmäteriverksamheten betänkande 1979/80:1 med anledning av revisorersförslag 1978/79:21 angående den lokala lantmäteriverksamheten. revisorer har hos hemställt om alt en utvidgningav kommunernas deltagande i fasligheisbildningsverksamheien genomförs samt altfrågor om gränsdragningen mellan statliga och kommunala myndighetersarbetsuppgifter på fastighetsbildnings- och mätnings- områdetskall avgöras av en till lantmäteriet knuten partssammansalt nämnd. har uttalat sig positivt om de här förslagen och anser att, ominte den föreslagna organisationsöversynen kommer till stånd, en utredning börtillsättas om en kommunalisering av fastighetsbildningens organisation. Enligtmin mening har civilutskoitet behandlat revisorernas förslag styvmoderligt.Civilulskotiet skriver i sitt betänkande: "Den nya organisationen harännu knappt stabiliserat sig. Försöken i skilda sammanhang atl fördjupasamverkan mellan det statliga lantmäteriet och kommunerna får förutsättasfortsätta - med en positiv inställning från båda parter." Jagvill fråga civilutskoltets talesman hur länge det dröjer innan man räknar medatl den här organisationen skall ha stabiliserat sig. Organisationentillskapades den och har alltså funnits . Och vad menarutskottet med all försök får "förutsättas fortsätta- med en positivinställning från båda parter"? Delhar gjorts en enkät, och de kommuner som tillfrågats i enkäten har pekat påframför allt tre argument för utökat kommunalt huvudmannaskap: 1. behov av nära samordning mellanfastighetsbildningen och den kommunala planläggnings- och byggprocessen, 2. missnöje med nuvarandekostnadsfördelning mellan stat och kommun, 3. splittrad service tillallmänheten. Vadgäller det första och det tredje argumentet bör understrykas atlfastighetsbildningen oftast - i tätortsområden alltid - ingår som en del i enbyggprocess, där kommunens organ i olika sammanhang blir inblandade. Här utgörfastighetsbildningen endast en mindre del i processen som måste samordnas medden övriga delen och som handläggs hell av kommunala organ. Förallmänhetenärdetnaturligtvis värdefullt om den kommunala servicen kan samordnas så myckel sommöjligt och bli ett besvär mindre. Jaghar inget yrkande, herr talman; del är ell enigt utskott som slår bakombetänkandet. Men Jag vill understryka vikten av att denna för kommuner ochallmänhet så viktiga fråga snart kan lösas. sig för de flesta fullkomligt onödigt att flera myndigheter skall sysslamed något som alldeles uppenbart borde kunna av den kommunalamyndigheten - ett steg i strävandena alt minska byråkratin alltså. Jag ber atl få återkomma ifrågan. Denlokala lant-mäteriverksamhe -ten I della anförandeinstämde (). (c): Det är ingen ny fråga som aktualiseras, utan den har aktualiserats från tidtill annan och då främst av dem som företräder kommunernas intressen. Historienär den atl denna organisation trädde i krafl i början på 1970-lalet efter vissafödslovåndor - orsaken var mest fördelningen av faslighetsbild-ningsansvaretoch mätningsverksamhelsansvarei mellan kommuner och de statliga organen.Emellertid fick vi då i stort sett nuvarande fördelning av huvudmannaskapet påområdet såsom en kompromiss av de överiäggningar och utredningar som hade ägtrum. Nuhävdas här, bl. a. av , atl det vore bäst om kommunernafinge överta allt delta. Ja, del finns många som anser det; dock har delförslaget inle framförts så pass radikalt här tidigare. Men om man hade haftmålsättningen att bedriva verksamheten i regi skulle dettanaturligtvis ha genomförts redan vid omorganisationen 1970. Så långt ville ingengå då, och jag tror del är myckel få som vill gå så långt . När man startadeverksamheten var man enig om alt vi måste ha ett övergripande organ förhela landet, och det fick vi 1974 bildade statens lantmäteriverk, somtilldelades dessa uppgifter på i stort sett samma orter som . Emellertidhar del skett vissa ändringar. Framställningar har gjorts frånkommuner, och främst från sådana med positiv tätortsufveckling harframställningarna varit legio . Såsom framgår avcivilutskoltets betänkande har förslagen i ett mycket stort antal fall biträtts-någon gång helt, men oftast delvis- och en mer ändamålsenlig indelning hargjorts av de områden som är föremål för fasfighefsbildningsåtgärder förtätortsulveckling. Jagtror att det bästa vi kan göra är att inte gå fullt så långt som revisorernaföreslår utan att vi bör fortsätta med våra överläggningar med ,dock utan den partssammansatta nämnden. Jag tror nämligen def är lyckligast omvi kan ha samrådet informellt. Wivi-AnneCederqvist frågar bl. a. vad samrådet skall gå ut på. Ja, det kan t. ex. varaelt samråd inför investeringar. Det finns f n. i kommunerna en tendens attinvestera pengar i rätt dyrbar utrustning, som man sedan kanske finner att maninte har tillräckligt verksamhetsunderiag för. Det är nog ofta del förhållandetsom gör framställningarna om alt få utvidga verksamheten nödvändiga. Kan man haett samråd där och göra upp om vem som skall sköta vad, så tror jag det är detallra lyckligaste. Huvudskälettill att vi har den verksamhet som vi nu har är dock alt vi måste ha enenhetlig kostnadsutveckling på det här området i hela landet. Skulle vi gå sålångt som tydligen vill, så skulle kommunerna ta de bästabitarna - där vi hade de största utsikterna till kostnadstäckning förverksamheten. Över för det statliga lantmäteriet skulle då i huvudsak bara bliviss glesbygdsverksamhei och enstaka förrättningar, som inte skulle kunna gekostnadstäckning-i all synnerhet som det är mycket svårt att uppnåkostnadsläckning för lantmäteriverket. Slutligenfrågades om denna verksamhet är stabiliserad och, om så inle är fallet,när den kommer att stabiliseras. Vi i utskottet anser alt verksamheten ännu inte harstabiliserats och all redan det ärett skäl alt inte ta Nr 23 slutlig ställning lill defrågor som revisorerna har aktualiserat. ihåg att vi startade denhär verksamheten 1970 med en ny fastighetsbild- Det gick intemånga år förrän lantmäteriverket blev föremål för Ändring ijörköps-utlokalisering lill . Bortsett från vissa positiva effekter fickdella en lagen, m. menlig effekt på den rationaliseringsuiveckling ochden stabilisering som då var på gång. Till delta kan läggas en helt nyverksamhet i form av datoriserad fastighelsregisfrering, en verksamhet som ännuär långt ifrån uppbyggd. Jaghar med detta bara velat anföra alt det förvisso finns andra skäl än de somWivi-Anne här anfört och att de skälen talar för att man i huvudsakbehåller den indelning av verksamheten som vi nu har. WIVI-ANNECEDERQVIST (s): Jag beklagar verkligen atl civilutskoitet efter snart åtta årfortfarande ser den här verksamheten som en försöksverksamhet som inte harstabiliserat sig. får då kommuner och allmänhet dras med dettaproblem, och del är verkligen elt stort problem i många kommuner. Klart är altbyggnadsprocessen skulle förenklas om kommunerna ombesörjde i varje fall allfastighetsbildning inom tätortsområdet. Överiäggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. §30 Ändring i förköpslagen, m. m. Föredrogs civilutskoltets betänkande 1979/80:2 medanledning av propositionen 1978/79:214 om ändring i förköpslagen (1967:868),m. m., jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1978/79:214(), beslutad , föreslagit attanta förslag till 1. lag om ändring i förköpslagen(1967:868), 2. lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719), 3. lag om ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten au förvärva fast egendom m. m., 4. lagom ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 5. lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:000), 6. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Enligtförköpslagen har kommun i vissa fall förköpsrätt vid försäljning av 95 Nr 23 fast egendom. I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen. Onsdagenden "' reglerna om hembud avskaffas och att skyldigheten för kommunenatt erlägga dröjsmålsränta till köparen skall inträda . 1propositionen föreslås vidare ändringar i expropriationslagen. 4ndri7is i lörköps- agaren får möjligheter att i vissa fall tvinga den exproprierande alt tillträda kmen m /n fastigheten . Den exproprierande ges rättatt även mot fastighetsäga- rens bestridande utgeförskott till denne i avräkning på den slutliga expropriationsersätt ningen. Lagändringarna föreslåsträda i kraft ." Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta iTiotionerna 1978/79:778av (apk) och (apk) såvitt nu var i fråga, 1978/79:1066av () och (), vari såvitt nu vari fråga hemställts 1. att en översyn bordegöras av förköpslagen för atl a. ökamöjligheterna till förköp då planförutsättningarna var ovissa, b. möjliggöraprisprövning inom expropriationsförfarandels ram efter förköp, 1978/79:1602 av Per-OlofStrindberg m. fl. (m), 1978/79:1603 av Per-OlofStrindberg m. fi. (m), 1978/79:1669av m. fl. (m), såviu nu var i fråga (yrkandet 8), 1978/79:2087av ()och (), vari föreslagits att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att en översyn borde göras av reglernaom expropriation och inlösen av vanvårdade eller eljest bristfälligt förvaltadebostadshus enligt de riktlinjer som angetts i motionen, 1978/79:2097 av LarsSchött (m), dels den med anledning av propositionen 1978/79:85med förslag till jordförvärvslag, m. m., väckta motionen 1978/79:2162 av GöstaBohman m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (yrkandet 4), dels den med anledning av den här behandladepropositionen /79:214 väckta motionen 1978/79:2709 av m. (c), Jefe den med anledning av propositionen 1978/79:214i väckta motionen 1979/80:14 av () och KerstinAndersson i HJärtum (c). I. beträffandeupphävande av eller inskränkningar i den kommunala 96 förköpsräuen au skulle avslå motionerna1978/79:1603, 2097 och 2162 yrkandet 4, 2. beträffande släkiförvärv attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1978/79:2709 skulle anta del vid propositionen fogade förslaget till ändring iförköpslagen (1967:868) såvitt avsåg ingressen och 3 §, 3. beträffande förköp dåplanförulsättningarna är ovissa att skulle avslå motionen1978/79:1066 yrkandet I a, 4. beträffande prisprövning efterförköp atf skulle avslå motionen 1978/79:1066 yrkandet 1 b, 5. beträffande presumtionsregelnatl skulle avslå motionen 1978/79:1669 yrkandet 8, 6. beträffande expropriation förbarnstugor alt skulle avslå motionen 1978/79:778 i motsvarande del, 7. beträffande begäran omytteriigare förslag rörande lillträdesplikt för den exproprierande attriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:1602 och 1979/80:14, 8. beträffande inlösen vid vanvårdm. m. att skulle avslå motionen 1978/79:2087, 9. beträffande lagförslagen attriksdagen skulle anta de vid propositionen fogade lagförslagen i de delar sominte behandlats i hemställan under 2 utom såvitt avsåg ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna, 10. beträffandeikraftträdandet av lagförslagen att skulle anta de föreslagna ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den änd ringen att orden "" ersattes med "I Januari1980". Ändringi for köpslagen, m. Följande två reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , , MagnusPersson och Per (samtliga s): beträffande ovisshet om planförutsältningar,vari reservanterna ansett atl utskottet under 3 bort hemställa beträffandeförköp då planförutsättningarna var ovissa atl med bifall tillmotionen 1978/79:1066 yrkandet 1 a som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört, 2. beträffande inlösen vid vanvård m. m., varireservanterna ansett aft utskottet under 8 bort hemställa atl med bifall till motionen 1978/79:2087som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Till belänkandet hadefogats särskilda yUranden /.beträffande upphävande eller inskränkningar i den kommunala förköpsräuen avRolf , och (samtliga m), 2. beträffande presumtionsregelnav , och (samtliga m) samf 3. beträffande tillträdesplikt förden exproprierande av (). 7 protokoU 1979/80:23-24 Ändringi förköpslagen, m. m. RolfDahlberg (m), (), (), () ochEivor (). OSKARLINDKVIST (s): antog en bostadsförvaltningslag. Denna lagöppnade bl. a. möjligheter för hyresnämnd att ställa vanvårdadehyresfastigheter under tvångsförvaltning. Om en tillfredsställande förvaltningändå inte kunde uppnås gavs kommunen rätt att lösa in fastigheten. Bostadsförvaltningslagenär relaterad till förslag från bostadsförvaltnings-utredningen. Avremissyttrandena framgår att det redan då framfördes krav på en friståendeinlösen. I denna grupp av remissinstanser finner vi ,majoriteten i och en minoritet inom Stockholmskommunstyrelse. Svenska och Näringslivetsbyggnadsdelegation ansåg att förvaltaren skulle ha befogenhet att underkontrollerade former försälja en tvångsförvaltad hyresfastighet. Deår som gått sedan lagen trädde i kraft uppvisar en oroväckande ökning avantalet fastigheter som ställts under tvångsförvaltning. Därmed har man missaten av poängerna med bostadsförvallningslagen. Avsikten med lagen var attpersoner som försummade sina fastigheter skulle se en tvångsförvall-ning underen som ett hot mot förfoganderätten och därmed bättra sig medan tidvar. Men så har def inte utvecklat sig. I var i augusti i år16 fastigheter salta under tvångsförvaltning. Det rör sig om 313 lägenheter medett antal boende på ca 1 000 personer. har ytterligarebeslut fattats i Siockholm som betyder nya fastigheter under ivångsförvaltning. Iett pressmeddelande informerar iStor-Stockholm om allvarligt misskötta fastigheter som ställts under tvångsförvaltning.Jag citerar: "Även om vi tvingat fram fler tvångsförvallningar ännågonsin tidigare, så finns fortfarande fastigheter som är aktuella förprövning i hyresnämnden." Hyresgästföreningenbeskriver läget på följande sätt - jag citerar återigen: "Husenär totalt utsugna, några pengar finns inte. De hyror som betalats till deförsumliga värdarna är borta. Husen är ofta dyra atf hålla igång eftersom de ärdjupt nedgångna. De hyror som kommit in räcker inte på långa vägar till för allsnabbi få igång upprustningsåtgärder." Så här kandet inte få fortsätta. Ireservationen 2 fill delta belänkande har vi socialdemokrater i civiluiskottetföljt upp den motion, nr 2087, som Jag och min partikollega . Vi kan inle förslå varför de borgerliga ledamöterna i utskottet inte ärmed på åtgärder, vilkas verkningar i misskötta fastigheter hårt drabbar mångamänniskor. I de mesl missköttahyresfastigheterna kan inget socialt liv fungera. Detär inle den misskötande fastighetsägaren som mår illa av dessa förhållanden.Som bostadsförvaltningslagen kan fungera i ett godartat fall ställsfastigheten under ivångsförvaltning. I regel går ett kommunalt bostadsföretagin som förvaltare. Efter tvångsförvaltningsperiodens slut återfårfastighetsägaren förfoganderätten över hyresfastigheten. Det kan ske efter treeller - i vissa fall - . Fastighetsägarenlämnar ifrån sig en misskött fastighet som totalt saknar ekonomi. avslutande återfår han fastigheten i ett upprustat skick,förhoppningsvis med en sanerad ekonomi. Alltdetta är självfallet bra för hyresgästerna, och i del avseendet fyllerbostadsförvallningslagen avsedd funktion. Lyckligast av alla torde dock fastighetsägarenkunna bli. Han får tillbaka sin hyresfastighet i acceptabelt skick, helt utanegen medverkan. Budskapeti motionen och i den nu aktuella reservationen är kort och gott: Denfastighetsägare som får sin hyresfastighet ställd under tvångsförvaltning harklart visat sin olämplighet. Han bör vid den lidpunkt, då beslutet omIvångsförvaltning fattas, för all tid mista sin äganderätt till fastigheten. Vikräver att expropriationslagen ses över, så att kommunen får en chans att vidtidpunkten för ivångsförvaltning lösa in fastigheten. Jagyrkar därför på denna punkt bifall lill reservationen 2, som innebär "attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2087 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört". Reservationen1 är en gammal bekant i kammaren - vi har haft frågan uppe tidigare. Det gällerkort och gott atf öka de kommunala möjligheterna vid förköp dåplanförutsättningarna är ovissa. Ingen myndighet kan bättre än kommunen avgörabehovet av markförvärv. Förköpslagensuppgift är all ge kommunerna möjlighet lill förköp, dvs. att kommunen träder iannans köpares ställe, av mark som med hänsyn till den framtida utvecklingenkrävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Om della är mani allmänhet överens. Sämjan bryts när det råder ovisshet omplanförulsättningarna. När sådana ärenden överprövas -också på regeringsnivå -kan det inträffa atl tolkningen ges en sådan resiriktivitet, att förköpet intekan genomföras. Regeringen kan exempelvis säga alt den aktuella marken intebehövs för samhällsulbyggande. kommunalt förköp skall granskas från hellobjektiva bedömningar och inte från en på högsta myndighets håll gjordslutledning atl kommunen inte behöver den ifrågavarande marken. För atl kommabort från dessa olika tolkningar och kanske framför allt för att stimulerakommunerna till förköp av mark behövs en översyn av förköpslagen.