prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — hafttillgång lill hemligt material inom såväl den civila som den militära säkerhetstjänsten.Han har utan att väcka uppmärksamhet kunnat företa ett stort antal resor iEuropa och . All personlig kontakt med uppdragsgivarna" -då talar man också om underrältelse-tjänsl - "har kunnalske utomlands. I sin spioneriverksamhet har haft tillgång lillavancerade hjälpmedel, någol som i förening med hans kännedom om den svenskasäkerhetstjänsten försvårat hans avslöjande. Kommissionenhar i sin genomgång av fallet på några punkter ifrågasatt lämplighetenav eller riklat kritik mol vissa rutiner och åtgärder. Detta innebärsjälvfallet inte atl kommissionen anseratt brottslighet med säkerhetkunnat förhindras eller avslöjas lidigare om dessa rutiner och åtgärder varilannorlunda. Atl helt skydda sig mot brottslighet av delta slag är knappastmöjligt. Kommissionen finner det också angeläget atl betona alt dess bedömningvarit begränsad lill fallet och inte kan läggas lill grund för någragenerella omdömen om den svenska säkerhetstjänsten. I ett senare sammanhangkommer emellertid kommissionen all undersöka om det, mot bakgrund av vad sominträffat i detta fall, kan finnas anledning atl vidla ytterligare åtgärder föratt förebygga riskerna för fortsatt brottslighet av aktuell art." Jagtycker att det är ganska angelägel att detta redovisas, så alt man intefortsätter alt påstå att även kommissionen kritiserat på del sätt som jag nyssnämnde. Rentallmänt måste man alltså konstatera atl självfallet inte kan avstå frånsådan verksamhet som avses med den polisiära säkerhetstjänsten. Vi vill ocksåunderstryka del slora värdet av säkerhetstjänstens arbete när det gäller vårtgemensamma intresse alt värna om rikets inre och yttre säkerhei. Isakens nalur ligger ocksä att verksamheten i viss utslräckning måste hällashemlig. Allmänheten måste förden skull förlita sig på den kontroll och insynsom sker genom regeringen, lekmannaledamöterna i ,ombudsmän och justitiekanslern. Av verksamhetens hemliga karaktärföljer vidare att den måste organiseras och bedrivas så, atl de som tjänstgörinom den omfattas av allmänt förtroende. Enighet torde också råda om alt sä ärfallet. Med del sagda ber jag att få yrka bifall till justitieutskoltetshemställan i dess betänkande nr 3. (vpk): uppehöll sig vid skandalerna inom säpo, men han förmår inte- eller vill inte - dra några längre gående slulsatser om behovet av engenomgripande översyn av säpoverksamhetens inriktning. Jag skall inte specielltgä in på fallet utan endast påpeka alt det fallet understryker detberättigade i våra krav på en bred parlamentarisk ulredning om hela denverksamhet som säkerhetspolisen bedriver. Vadär del framför allt åberopar för att avvisa våra krav? ÅkePolstam nämner vissa regler som gäller, och det talas ocksä om dem i utskottsbetänkandet,varvid man hänvisar till lekmannarepresentanlerna i rikspoli.sslyrelsen, lillJO och justitiekanslern, regeringen osv. Man hänvisar ocksä till olikaspeciella undersökningar som har gjorts liksom till en intern översyn avorganisationen. Men, , räcker della? Trots allt det somjustilieutskotlet räknar upp har Ju säposkandalerna avlöst varandra. Borde intedel leda utskottet fram till slutsatsen att någol måsle i grunden vara fel? Jaganser inte att justilieutskotlet har tillfredsställande behandlat de verkligaproblemen, trots en ulföriig redovisning av säkerhetstjänstens uppbyggnad ochfunktion. Delsom frågan gäller flngar man Ju inte in meden sådan redovisning.De problemen - åsiktsregistrering och annal - syns bara varje gång säpostvivelaktiga verksamhet avslöjas. Sedanvill jag nog atl förtydligar sig. Han säger atl längre än man hargått kan man inte gä av säkerhetsskäl. Vi har ställt krav pä en ulredning därsamtliga fem riksdagspartier deltar. Dä vill Jag fråga: Vad är del förtillfällighet att all parlamentarisk kontroll endast utövas av representanterför fyra av de fem riksdagspartierna? Är del en politisk åtgärd, somsammanfaller med påståendet atl man inte kan gå längre av säkerhetsskäl? Är delen politisk åtgärd i linje med den filosofi som präglar hela säpoverksam-helen? ÅKEPOLSTAM (c): vill naturligtvis gå längre, och det kanske vi skullevilja göra litet till mans, om det funnes någon egentlig anledning lill del. Nuhar säkerhetspolisen, efter den kritik som har framförts, själv gått igenom sinverksamhei tillsammans med de företrädare som skall kontrollera organisationen.Dä måste de väl ges åtminstone en ärlig chans all leva upp till vadutredningarna kommil fram till. Jag kan i varje fall inte tycka att vi skall gålängre när vi inte kan belägga -inte heller kan del - den kritiksom han nu har riktat mot säkerhetspolisen. Vi har kopplat in JO, JK och t. o.m. regeringsrepresen-tanier, som har gått igenom säkerhetstjänstens verksamhei,men de kan inte belägga att fel är begångna. Jag har redovisat den kritik somhar framförts, och den är ganska ringa. Skall vi då, bara därför att vpk inteär representerat i rikspolisens parlamentariska styrelse, kosta på oss enutredning till? Det lyckerjag viskall göra först när vi har verkligt fogfördel, men det lyckerjag att vi ännu inte har. (vpk): Jag uppfattar ungefär som så, atl säkerhetspolisen skallundersöka säkerhetspolisen. Vad vi begär är en bred pariamentariskundersökning. Och är frågan obesvarad varför man inte låtersamtliga riksdagspartier vara med. Delfinns Ju ändå material redovisat, , som borde ge en tankeställareoch en misstanke om atl allt inte står rätt till. säger atl jag inte kunnat visatillräckligt med material föratt man skulle sälta i gäng en stor undersökning.Men jag harju angett några av de uppseendeväckande affärerna där säpos agerandeborde undersökas. Räcker inte dessa? Jag kan försäkra om alt detfinns åtskilligt fler sådana fall. Omni i justitieutskottel skulle titta på de avslöjanden som gjordes avpoliskommissarie , som efter mångårig tjänst i säpo ändå måsteveta vad han talar om. Ni kanske också skulle studera bok omsvartlistning och yrkesförbud i . Här har del kommit fram uppgifter somborde undersökas ytterligare. Närdet gäller fallet med snickaren i tror jag säkert all ,om han skulle hindras frän atl utföra silt arbete här i eller sittyrke som polisman, skulle kräva ett besked om orsakerna. Samma rätl måstesnickaren i Kariskrona ha när han hindras från att utföra ett arbete. Det ärjuen vanlig vedertagen demokratisk princip alt ingen skall dömas ohörd. Men säpokan döma en människa ulan alt ens behöva ange några skäl, och än mindre låtaden dömde försvara sig. Den pariamentariska kontrollen i det sammanhanget ökadeverkligen inte anseendet. Snickarens misstanke atl del var hans agerande påvärnpliklsriksdagen som var orsaken avfärdades med en fnysning av en av depariamentariska ledamöterna. Men något besked om vad anklagelserna gällde gavsinte den berörde. Jagtycker att det är så många allvariiga frågor som har kommit fram alt det flnnsfog för en sådan här undersökning. Jag tror inte heller atl säpo ens gjorl sigkvitt arvet från den verksamhet som bedrevs i den anda avanpassning till Nazityskland som dä rådde. Då var det t. ex. brottsligt atttransportera kommunistiska tidningar på tåg och bussar. Trots alla försäkringaromatt registren har förstörts tycks ännu uppgifter frän finnas kvar.Den slutsatsen kan man dra av kommissarie artikel i . Han skriver bl. a. om ett fall han påtalat: "Delgrövsta brott jag kunde finna i kretsen kring de avlyssnade var att mantransporterat tidningar på så sätt atl man lagt dessa i bagagehyllan på en vissjärnvägsvagn, där de sedan avhämtats av en annan person pä destinationsorten.Au detta skulle utgöra något hot mol rikets säkerhei kan i varje fall inte jaginse." Nej,, det är inte alls så väl beställt med säkerhetspolisen, ulan det ärhelt befogat med en ordentlig karlläggning och utredning. I fallet Berniler, som lagit upp fiera gånger, är detundersökt och konstaterat att det inte är något fel begånget. Jagskulle vilja säga atl ingen accepterar elt tjänslemissbruk eller en felaktigtjänsteutövning. Del gör inte säkerhetspolisen heller, om någon av dess egnatjänstemän missbmkar förtroendet. Man tar samma avstånd från sådana handlingarsom vilken annan rättsskaffens människa som helst. Det visar väl ingripandenamot de här två spionmisslänkta polismännen i de fall som vi fält uppleva i år.Även om kritik nu har riktats mol att man inte tidigare blev på det klara med vad sompågick, tvekade man aldrig att ingripa så snart man blev på det klara med allbrolt hade begätls. Sånågra ord om Kariskronafallet. Jag har också kontaktats i det fallet, men jaghar lika lilet som kunnat fl några uppgifter, eftersomregisteruppgifterna inte är offentliga för envar och inte ens för mig som ändåhar min polistjänst kvar. Och atl del förhåller sig på del sättet ärjag päintet sätt upprörd över, eftersomjag vet alt jag har kolleger här i riksdagensom har möjlighet atl kontrollera fallet. Jaghar inte talat med om just fallet med Kariskrona-snickaren,men jag har i massmedia hört honom säga att han har följt upp ärendet och att detockså har behandlats korrekt. Jag tror för resten atl han gjorde en extrakontroll, när tidningarna tog upp saken, och han konstaterade då alt alltinghade gåtl just till väga. Underalla förhållanden Wlar.jag pä i det här fallet. Jag tycker attherr kan fråga eller någon annan avpariamentarikerna i , om inte del här är riktigt. (vpk): Det är inte alls konstaterat all anklagelser varoriktiga. 1 en del fall har man sökt tillbakavisa anklagelserna med påståendetatt de var sä gamla alt de därför inte skulle undersökas vidare. Det gömde mansig bl. a. bakom, och någon verklig pariamentarisk undersökning av dessauppseendeväckande uppgifter harju ändå inte gjorts. ÅkePolstam säger att i fallet med snickaren i Kariskrona vet inte han heller vadsom ligger bakom, och i det TV-program där frågan diskuterades noterade ju denpariameniariske ledamoten att då det gällde insamlandet av material hade inteens de parlamentariska ledamöterna möjlighet att kontrollera det hela. Talarinte detta för att säkerhetspolisen har ett utrymme som icke kan varatillfredsställande ur vanlig demokratisk konirollsynpunkl? Och,: Rättsprinciperna - vart tar de vägen, om en person kan avstängasfrän sitt arbete på obestyrkta uppgifter, på uppgifter som icke ens dennaperson själv flr la del av? Då lyckerjag alt vi verkligen har undergrävt enviktig princip, nämligen atl ingen skall dömas ohörd utan att alla skall harätl att försvara sig mot anklagelser. ÅKEPOLSTAM (c): Jag har här redovisat atl del kommer förändringar. Man har 1. o. m. irikspolisstyrelsen börjat med en ökad aktivitet för parlamentarikerna. Detärju de pariamentarikerna som vi här i har lämnat vårt förtroende altse till den här verksamheten, och det tror jag verkligen att de gör. Jag litarfaktiskt på dem. Jag känner dem ju allihop som samvetsgranna och omdömesgillamänniskor. Varför skall då inte vpk också kunna lila på dem? De är ju vpk:skamrater också här i . Jagskulle vilja säga att vi har en otrolig öppenhet i det här avseendet i Sverige.Det harjag redan sagl, och del kan jag upprepa. Vi har en betydligt störreöppenhet än vad vi skulle ha om parti hade den Nr 44 politiska makten i landet. Det har vi ju sett upprepade bevis pä under årens den lopp i andra stater, där man har en kommunistisk ledning. (vpk): Fly inte, , utanför landets gränser! Fly inte ul ur del härhuset, för nu diskuterar vi konkret justilieutskollets betänkande! Ochvarför, , går gränsen förden parlamentariska insynen just vid fyrapartier? Del skulle vara ganska iniressani att veta. Utöverde frågor jag pekat på, där säkerhetspolisen har agerat på ett besynnerligtsätt, borde en undersökning också se pä om del finns luckor i gällandebeslämmelser, som borde täppas lill. Vi har från vpk i grundlagssammanhangpåtalat risken för att begreppet "enbart" i samband med registreringav åsikter kan missbrukas, och tyvärr har vi fått rätt. anser tydligen attom man kan koppla en persons verksamhet till någol annal är del också frittfram föratt registrera vederbörandes åsikter. Då har man inte gjorlregistreringen enbart på grund av åsikterna. Ävenom det skrev kommissarie några tänkvärda ord i förungefär ett är sedan. Han påpekade att man inte får göra anteckningar iregistret enbart av det skälet atl någon genom tillhörighet till organisationeller pä annal sätt givit uttryck för polilisk uppfattning. Han skrev vidare:"Detta tolkas av så - och givetvis med all rätt som paragrafen ärskriven - att har man registrerat en person på annan grund, t. ex. viss kontaktmed misstänkt, så kan man också tillföra denna registrering uppgifter ompersonens politiska verksamhet och/eller åsikter." Ävendetta , , talar för behovet av en ordentlig översyn avsäkerhetspolisens verksamhet. ÅKEPOLSTAM (c): Bernllerfalletkan vi kanske lämna . Detär faktiskt så atl ingen registreras enbart på grund av sina åsikter. Det vetNils , fastän han påslår något annat. Om en person registreras skerdet på grund av att vederbörande vidtagit någon åtgärd som strider mot svenskförfattning. Annars registreras han inte - det hävdar Jag. När del gäller vpk:s representation irikspolisstyrelsen villjag säga all jag inte är så noga insatt i detta medkonstitutionen, men vpk ärju inte heller representerat i justitieutskottel. Omvpk hade accepterat de sex platser som erbjöds partiet kunde ju en av dessaplatser ha varil just i juslitieulskottet. Man hade då fält i varje fall sammainsyn i den polisiära säkerhetstjänsten som jag får. Men vpk log inte denchansen. (vpk): Jag lycker atl och skall kontrolleralitet mer noggrant vad som gäller. När viss vaktpersonal anställs antecknasexempelvis "tillhör ej ytterlighelsparti". Jag förmodar atl det ärnågon form av åsiktsregistrering. Enligt del resonemang som förts här kan del välinte vara förbjudet atl tillhöra ett ytleriighetsparli, utan del måste vara frågaom en politisk registrering - det kommer man inte ifrån. Sedantycker att vi skall lämna därhän Berntlers avslöjanden. Varför det?Vi skall lämna därhän säpos agerande vid värnpliktsriksdagen i början på1970-talei. Vi skall lämna därhän säpos roll i IB-affären. Vi skall lämnadärhän säpos roll i sjukhusaffären i . Vi skall tydligen ocksä lämnadärhän säpos akluella agerande i Kariskronafallet, och vi skall lämna därhänäven de skandaler inom säpo som har avslöjats. Villjustitieutskottetinte kartlägga och redovisa vad det är för fel inom säpo tycker jag verkligenatt utskottet icke har fyllt sin uppgift. Jag vidhåller behovet av en ordentligutredning om säpos verksamhei. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 221 av . fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller jusiilieulskotlets hemställan i betänkande 3 mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 221 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 315 Nej - 19 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiion 1753 av Maj BrittTheorin m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkande 3 mom. 2 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit motion 1753 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. ningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 312 Nej - 21 Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motion 2467 av m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Lagen om tillfölligt omhändertagande Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottels hemställan i betänkande 3 mom. 3 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 2467 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 315 Nej - 19 §14 Lagen om tillfälligt omhändertagande Föredrogs jusiitieutskotlels belänkande 1979/80:6med anledning av motion angående lagen om tillfälligt omhändertagande. 1 detta belänkande behandlades motionen1978/79:1755 av m. fl. (vpk), vari hemställts alt hosregeringen begärde förslag om upphävande av lagen om tillfälligtomhändertagande. Utskottet hemställdeau skulle avslå motionen 1978/79:1755. HANS iHallstahammar (vpk): Sociala problem kan aldrig lösas med tvångsåtgärder. Därför är LTO endålig lag. Vad som händer vid ett omhändertagande är bara att man tillfälligtflyttar en person frän en plats till en annan. Orsakerna lill problemenkvarstår ju - precis som förut. Vii kommunisterna har den egenheten alt vi gärna ser saker ochting i sitt sammanhang och inrättar våra förslag och ålgärder därefter. Därförarbetar vi för ett massivt program mol utslagning och social utstötning. Mankan inte fortsätta att ständigt privatisera alla problem och tro att man löserdem genom att ta hand om en person och flytta bort denne från 6 protokoll 1979/80:44-45 tunnelbananeller annan orosplats. fall där man måste göra ingripanden mot barn eller ungdom i en svårsilualion, där del gäller all skydda dem, eller när det gäller atl förhindrabrott, ärju polisen oförhindrad atl fullgöra sina skyldigheter utan hjälp avLTO. I fråga om ingripanden mol berusade personer så redogör utskottet för hurLOB-lagen kan användas. Närvi nu har skrivii denna moiion -jag vel inte för vilken gång i ordningen - ochsedan får den behandlad i ett utskott, sä letar man efter bifallsyttringareller åtminstone positiva skrivningar. Jag vet inte om Jag är för snäll motutskottet när jag, trots avslagsyrkandel på vår motion, ändå läser mellanraderna all utskotlsledamöterna innerst inne inser att vi har rätt i vår kritikav LTO. Del vore intressant om jag kunde få denna "positiva tanke"bekräftad eller avförd. Päett ställe i belänkandel slår det alt utskottet finner ej anledning atl nu intaannan ståndpunkt beträffande behovet av lagstiftningen. Jag vel inte riktigt omman hänvisar till au frågan har behandlats i , om en utredningär på gång eller om man innerst inne har andra tankar, som ligger i linje medvad vi har framfört i vår motion. Delvar den ena sidan av saken. Den andra sidan av LTO som har kommil atl framträdai all sin förfärlighet ärju det utrymme för godtycke som lagen lämnar. Ocksädet är elt skäl till alt lagen måsle bort. Lagen har, som vi skriver imotionen, kommit atl användas på elt antidemokratiskt sätt, när man har gälllill aktion mol t. ex. demonstranter, som pä silt enkla sätt givit uttryck fören opinion. LTO har också använts på ett sätt som säkert fått många människoratl vända taggarna utåt mol myndigheter och samhälle helt i onödan. Ettomhändertagande, som upplevs såsom felaktigt eller djupt orättvist, kan inteföda annat än förakt, motstånd och konfrontation. Exempelfinns i JO:s ämbelsberätlelse. Där framgår alt lagen om tillfälligtomhändertagande, LTO, fär följder som inte är önskvärda frän rättssäkerhetssynpunkt.Både lagens tänjbarhel och det sätt på vilket den har kommil alt användas ulgörproblem. Denna lag måste därför ersättas med klarare bestämmelser, vilkainnebär mindre risk för godtycke. Sådana synpunkter kan man såvitt jag förslårfå fram ocksä i den polisutredning som det hänvisas till i belänkandel. LTO är en lag som skapar förakt och sär misstro hos många människor.Verkligheten har visat att lagen måste bort. Den är inte verkningsfull. Denlöser inga problem. Lagen har blivit en städlag. Aldrig sä många hänvisningartill ulredningar kan få oss atl ändra på detta krav. Jag yrkarbifall till motionen nr 1755. Kammaren har liksom under en följd av år alt behandla en motionfrän vpk, i vilken hemställs att hos regeringen begär förslag omupphävande av lagen om tillfälligt omhändertagande. Motiveringarna härför ärlikalydande med motiveringarna från lidigare år. Lagen uppges av motionärernafungera som en social "städlag". Det sägs alt den inte möjliggör desociala stöd- och värdåigärder som förutsattes vid dess tillkomst. Vidareuppges det atl lagen har använts vid demonstrationer, där vuxna och barnprotesterat mot förtryck av skilda slag. Detfinns anledning att särskilt observera all vpk-motionens krav innebär ett såatl säga blankt avskaffande av LTO. Någon lagstiftning som ersättning för LTOkrävs inte. Kammaren har alltså att la ställning till alt införa en situation,där något lagstöd för polisingripande i de situationer som anges i LTO intelängre finns. Föratt belysa detta konkret vill jag ställa följande hypotetiska fräga: Skall enpolisman, som påträffar en - säg 13-årig flicka-i en knarkarkvart, inte ha ettlagstöd för atl föra flickan därifrån? Eller för all la ett annatexempel: Skall en polisman, som befinner sig på platsen för eller kallas tillett bråk där de inblandade är pä väg atl begå brott - säg misshandel eller grovmisshandel - inte med lagstöd kunna ingripa jusl då med ett omhändertagandeför att förhindra all dessa brolt begås? Avsikten ärju att LTO skall kunnaanvändas i sädana situationer. Attdet behövs en lagstiftning av denna karaktär torde inte ifrågasättas av någraandra än vpk. Det kan finnas anledning all kritisera LTO i enskildheter. Desociala stöd- och värdåtgärder som fömlsälts sättas in vid vissaLTO-ingripanden vidtas kanske inte. Det är exempel på alt lagen verkar i ettsamhällssammanhang där det brister. Det finns problem med LTO särskilt i desssammanhang med lagen om omhändertagande av bemsade personer. Den enskildepolismannen ställs ofta inför besväriiga gränsdragningsproblem vid etteventuellt ingripande. Här är det nödvändigt all åstadkomma preciseringar. Bl.a. dessa förhållanden ligger bakom att LTO och LOB påinitiativ av både regeringen och justilieulskoUet är föremål för utvärdering aven särskilt tillkallad utredningsman. Även polisutredning har lagtfram förslag, som är föremål för prövning och som berör både LTO och LOB. Iavvaktan på förslag från regeringen i anledning av dessa båda utredningar kanenligt utskottets mening polisen inte gärna leva i elt fränförfatiningssynpunkt räuslöst tillstånd pä detta område. LTO kan alltså interimligen upphävas rakt upp och ner. Mot denna bakgmnd yrkar jag bifall till ulskottels hemställan. Lagen om tillfälligt omhändertagande HANS iHallstahammar (vpk): Jag fick ett svar på min fräga, men min positiva tanke bekräftadesinte. Det framhölls att motiveringarna ärdesamma och atl man inte kan gå med päett avskaffande av lagen. Vidare ställdes frågan: Skulle inte en polisman hamöjlighet att ta hand om en 13-ärig flicka i en knarkarkvart? Jovisst har handet. Enligt barnavårdslagen har polisen såvitt jag kan förslå alla möjligheteratt ingripa mot minderåriga barn som finns på sådana platser. Detfrågas vidare om polisen inte skall kunna ingripa mot våld. Jovisst kan dendet. Polisens uppgift är naturiigtvis att ingripa när brolt förekommer, och eltvåldförande mol en person är väl en situation där polisen kan ingripa oavsettom LTO finns eller inte. Vihar vidare anfört exempel ur justitieombudsmännens ämbetsberältelse som visaratt lagen i samband med åtgärder vid demonstrationer osv. kommit alt användaspå ett antidemokratiskt sätt. Au så är förhållandet kan inte bestridas. HerrKörlof borde väl ändå kunna erkänna att sä är förhållandel. Jag efterlyserockså synpunkter på denna fråga från socialdemokraterna i utskottet.