prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligtrapporten ger de nuvarande selektiva produktionsbidragen möjligheter för 50-60dagstidningar att fortsätta sin verksamhet. Med ett generellt stödsystemskulle de flesta av dessa tidningar upphöra med utgivningen. Det mått som i det nuvarande stödsystemet används för attange en tidnings ekonomiska läge - hushållstäckningen på utgivningsorten -anses vara välgrundat. Föredragande statsrådet - - noteraratt den allmänna bild som rapporten ger är att det nuvarande presstödet byggerpå korrekta utgångspunkter. Detta innebär naturligtvis på intet sätt att detinte kan förbättras och effektiviseras. Skulle dessa slutsatser bli vägledande för det fortsattaarbetet - och någon polemik mot vad som här återgivits ur forskarrapportenförekommer inte vare sig i propositionen eller i utskottets betänkande -innebär detta att vi kan se fram emot en bred enighet kring de förslag som äratt vänta från dagspresskommittén. Det tycker jag är ett styrkebälte för svenskdemokrati, att en från början kontroversiell reform och sedanman skaffat sig erfarenheter om dess verkningar blivit alltmer accepterad.Debatt är, brukar man säga, fria staters liv, och den lönar sig tydligen. Till utskottets betänkande har avgivits en endareservation. och har uppehållit sig såutförligt vid denna att jag inte behövt blanda mig i den debatten, men DanielTarschys formulerade sitt anförande som om socialdemokratin när det gällerpresstödsfrågor skulle representera det reaktionära mörkret, och först sedanliberala ministrar kommit att hålla i presstödsfrågorna skulle något av enljusets riddarvakt ha trätt in i regeringen. Jag tycker att det är en djup orättvisa mot ,som gjort avgörande insatser på det här området och med mycket stor kraft harverkat för regler som stimulerar mångfald-och, som har sagt,en mångfald i fråga om tidningar inte bara på svenska utan också på främmandespråk. Jag vill understryka att man i det betänkande, 1975/76:46,som låg till grund för propositionen om stöd till invandrartidningarna,arbetade för att inte bara någon enstaka tidning skulle få presstöd, utan i stället verka för en mångfald i utbudet även på det området. Ipropositionen föreslog den borgerliga regeringen, med somföredragande, de regler som gäller, och anslöt sigtill förslaget utan invändningar. I denna proposition sägs att syftet medstödet skall vara detsamma som med det svenska presstödet. Jag kunde också citera här, men jag skall i ställethänvisa till de citat som har läst upp. Det föreslogsatt dessa tidningar Stöd till dagspressen, m. m. Nr 115 skulle innehålla material sorn huvudsakligen kom från , och Onsdaeenden hade då ingeninvändning mot detta. 9 anril1980 ändamålsenliga, och alla varöverens orn att innehällskriteriet var rimligt. Vad är det då som har inträffat? Jo, man anser att inte Stöd till dassi?res- uppfyllsrdet här kravet, och därför vill man, för att tillgodose just denna m tidning, ändra reglerna utan attgöra någon förnyad undersökning. tre olikaförslag: har ett förslag om att man helst skall ta bort dethär rekvisitet, invandrarverket har ett helt annat förslag om attpublikationens innehåll till viss del skall behandla förhållandena i ,och reservanterna tycker att man kanske kunde ha det på det sättet att stöd fårbeviljas tidningar som / betydande utsträckning berör förhållanden i ,Det rör sig alltså här om olika bud, men inte om ökad klarhet för regeringenoch inte heller om ökad klarhet för de tillämpande myndigheterna. Man kanfråga: Vilka skulle konsekvenserna bli av ett bifall till reservationen? Jag tycker det finns anledning att stå fast vid detpresspolitiska syftet med stödet. Det är rimligt att ha regler som styrinnehållet i dessa tidningar till svenska förhållanden. Om det skall vara 70 %eller en lägre procentandel framgår inte av författningarna, utan det är baraen tumregel som använts vid tillämpningen. Det är också möjligt att det kanvara lämpligt att pröva en annan tumregel, men det kommer nog i så fall attvisa sig under den utvärdering som dagspresskommittén håller på att göra ochsom utskottet helt allmänt hänvisar till. frågade vad majoriteten menar meduttalandet om att stöd skulle kunna utgå i annan form. Jag vill hävda attgrunden i utskottets skrivning är riktig. Insatser som inte kan motiveraspresspolitiskt skall finansieras över andra anslag än presstödsanslaget, och omdet inte finns några lämpliga anslagsformer för behov som det kan finnasmajoritet för, får väl sådana då tillskapas. Men det måste vara en prövning somåligger det utskott som sysslar med invandrarpolitik eller med kulturpolitikoch sådana saker. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan, Jag avser inte att ta upp frågor som rörpresstödet i stort sett -dagspresskommittén arbetar ju med de problemen - utanjag kommer närmast att redovisa några synpunkter som gäller det förslag som jaghar lagt fram i motionen beträffande tidningar som utges på andra språk änsvenska. Det var utan tvivel ett ur invandrarsynpunkt mycketbetydelsefullt steg som togs när beslutade om införande avett särskilt stöd till tidningar på andra språk än svenska. Genom det beslutetlöstes en fråga som hade varit föremål för motioner i under en följdav år. hade statens invandrarverk via anslagetAnpassningsåtgärder för invandrare kunnat bevilja engångsanslag till tidningar på minoritetsspråk. I 106 proposition 1976/77:99 anfördeföredragande statsrådet bl. "Av det material som har insamlats framgår attgruppen tidningar på andra Nr 115 språk än svenska är mycket heterogen och arbetar under mycket skiftande Onsdaeen den förhållanden." g ap,.j| jgg Det är ettviktigt påpekande. Det gäller här dels tidningar som vänder sig till iSverige väl etablerade minoriteter, vilka till fullo / ffdacspres-behärskar det svenska språket, dels tidningar som vänder sig tillspråkliga g, ,j, minoriteter med ofta begränsade kunskaper i svenska. De nuvarande reglerna i presstödet beaktar inte detta. Det är mot den bakgrunden man skall se den skrivelse somstyrelsen för statens invandrarverk sände till regeringen i årmed begäran om en uppmjukning av kravet på att publikationens innehåll ihuvudsak, som det heter, skall beröra förhållanden i . Samma bakgrundfinns till den av mig väckta motionen 1054. majoritet utgår i sitt avstyrkandefrån den mycket snäva tolkningen att "stödet till tidningar på andra språkän svenska tillkommit för att ge olika språkliga minoriteter en god möjlighetatt följa och delta i samhällsdebatten i vårt land". Sedan kommer manockså med det märkliga uttalandet - det var även inne på - att"stödinsatser, som motiveras av andra skäl, t. ex. olika invandrargruppers möjligheteratt bevara kontakten med sitt hemland bör utgå i andra Jag vet inte vilka andra stödformer som avses med detta,men nog skulle jag finna det rimligare att presstödet utformades mot bakgrundav olika invandrar- och minoritetsgruppers speciella behov än att börja införanya stödformer. Det måste definitivt ligga mera i linje med den invandrar- ochminoritetspolitik som vi för. Låt mig också citera en passus ur propositionen ompresstödet - var inne även på den: "Av vad jag nu har sagt framgår att effekterna av ettstöd måste följas noga. Jag anser det inte heller uteslutet att förändringar avreglerna kan bli nödvändiga, både med hänsyn till stödets effekter och tillförändrade förhållanden bland tidningarna." Erfarenheterna har visat att det föreligger ettverkligt behov av en förändring av innehållskravet, både av hänsyn till vissaminoritetsgruppers speciella behov och önskemål och med tanke på svårigheternaatt följa upp om innehållet i tidningarna verkligen i huvudsak berör förhållandenai . Det är, herr talman, beklagligt att inte utskottet somhelhet har ansett sig kunna tillmötesgå de önskemål som framförts i motionen,önskemål som i stort sett överensstämmer med synpunkterna i den skrivelse somstyrelsen för invandrarverket har tillställt regeringen. Bakom den skrivelsenstår en enig styrelse med representanter för samtliga de fyra demokratiskariksdagspartierna. Reservanterna har i förordat enuppmjukning av rnnehållskravet från "i huvudsak" till förslagsvis "i betydandeutsträckning". Det är en formulering som borde kunna accepteras av ledamöter. ' Stöd till dagspressen, m. m. Förändringen borde inte av någon upplevas som särskiltrevolutionerande. sade att reservationen äruppseendeväckande. Han blev förvånad över att man överhuvud taget vill företaen ändring , med hänsyn till det arbete som pågår inom dagspresskommittén. Den lilla justering som förordas ireservationen kan knappast innebära att man i någon större utsträckningföregriper det arbete som pågår inom dagspresskommittén. Jag ber att få yrkabifall till den vid utskottsbetänkandet fogade reservationen. SVEN-ERIKNORDIN (c) rephk: Det ligger kanske i sakens natur att när manhar olika uppfattningar, så har man grundat dessa uppfattningar på skildakällskrifter. Jag har grundat min uppfattning på alla de utredningar som hargjorts i presstödsfrågorna och som jag läst. När detgäller principerna - som det rått fullständig enighet om - har jag hämtat mininspiration från propositioner och utskottsbetänkanden. Ur dessa principer harvi mejslat ut den svenska massmediapolitiken, den svenska presspolitiken, densvenska presstödspolitiken. har ett annat källmaterial: Han stöderhela sitt resonemang på en skrivelse från statens invandrarverk. Låt mig säga,herr talman, att jag har den allra största respekt för statens invandrarverkssakkunskap när det gäller invandrarfrågor. Men jag tror att det är litet förmycket begärt att invandrarverket skall äga djupgående kunskaper när det gällerpresstödspolitik, massmediapolitik, svensk presspolitik. Det är kanske därförvi hamnat på litet skilda linjer. Det är kanske också därför som reservanterna har varitförsiktiga nog att inte i reservationen ta med allting i skrivelsen frånstatens invandrarverk till regeringen. kräver nämligenatt regeringen också skall ta itu med vissa pressetiska förlöpningar som en deltidningar på främmande språk gjort sig skyldiga till. Låt mig bara säga:Regeringen skall inte lägga sig i tidningars innehåll! Därmed har jag ocksågjort klart vilken skillnad det finns i den fördjupade kunskapen om bådetryckfrihetsfrågor och presspolitik. Jag skall kanske också svara på den fråga som DanielTarschys ursprungligen ställde och som upprepade: Om maninte ger presstöd till tidningar som sysslar enbart eller till övervägande delmed utländska förhållanden, motiverar det då ett stöd i annan ordning? Ja, detskall i varje fall inte vara ett presstöd - så mycket är alldeles klart. Dåriver vi upp hela förutsättningen för presstödet. Det måste väl ändå vila påvissa principer! Om svenska staten anser sig ha gott om pengar- den har jufaktiskt inte det - kan man naturligtvis tänka sig att man stöder tidningar somsysslar med utländska förhållanden. Men då är det, mina damer och herrar, frågaom fackpress och ingenting annat! Det är en betydande skillnad. PER-OLOFSTRINDBERG (rn) rephk: Nr 115 Jag har naturligtvis stor respekt för all densakkunskap som den efter mångårigt arbete inom g gprji iQgQ representerarnär det gäller presstödsfrågor. Men jag grundar faktiskt inte minuppfattning bara på den skrivelse som statens invandrarverk har sänt till Stöd till das*pres-regeringen. Jag grundar min motion på den erfarenhet jag harsom ledamot av styrelsen för statens invandrarverk. Vi har däruppmärksammat de problem som den nuvarande kungörelsen för med sig. Jag läste ett tal som höll på denestniska nationaldagen här i . Han sade i ett som vanligtvälformulerat anförande att vi med stor möda försökt utforma en invandrar- ochminoritetspolitik och att vi tror att denna i första hand bör grundas påjämlikhet mellan invandrare och svenskar. Denna strävan att åstadkommajämlikhet innebär också att vi försöker att tillmötesgå invandrargruppernasönskemål. måste rimligtvis vara införstådd med attdet för exempelvis den estniska minoriteten i är betydligtintressantare att få sin tidning på det estniska språket, berörandeförhållanden i hemländer och andra nationer där stora estniska minoriteterfinns än att följa den dagsaktuella debatten i . Det har de ju allaförutsättningar att göra, eftersom de kan svenska språket. Det är därförrimligt att vi försöker anpassa presstödskungörelsen när det gäller tidningarpå främmande språk efter dessa förhållanden. Det kommer framöver att bli fler minoriteter i samma situation.Vi har redan den polska, och jag tror att vi får en ungersk och så småningomkanske också minoriteter från som har lärt sig svenska och därmedhar andra önskemål när det gäller presstödet. () replik: Först vill jag rikta ett tack till Per-OlofStrindberg för de uppskattande orden om min sakkunskap i dessa frågor. Det ärinte ofta man får beröm här i kammaren. Låt mig också understryka att jag, i likhet med Per-OlofStrindberg, hyser ett djupt och starkt intresse för invandrarnas ochinvandrarorganisationernas möjligheter att få ge ut tidningar på sina egnaspråk och att få ta del av den egna språkgruppens tankar. Och jag harnaturligtvis inget att invända mot att man i dessa tidningar också tar upp andraförhållanden än det svenska samhällets. Men eftersom vi i vår invandrarpolitikhar strävat efter att så långt det nu över huvud taget går jämställa invandraremed svenska medborgare - vi har f. ö, båda grupperna bland svenska medborgare -måste vi även på detta område ha entydiga regler som är lika för bådesvenskspråkiga tidningar och icke svenskspråkiga tidningar. Skall det vara såsvårt att förstå att vi genom att hävda denna självklara princip faktiskt ocksåunderlättar myndigheternas jobb. Slutligen vill jag än en gång säga att om det kan ansesangeläget att vi med statliga pengar stöder tidningar som sysslar med utländska förhållanden, så 109 Stöd till dagspressen, rn. låt oss göra det efter moget övervägande. Men jag är räddatt detta övervägande leder till att vi säger: Detta skall vi akta oss för. Detkan ju också uppstå vissa utrikespolitiska förvecklingar med ett sådantstatligt stöd - risken finns i alla fall. Låt mig konstatera att talesman idenna debatt inte har samma uppfattning som talesman hade när viför antog dessa regler. Då sade man från sida klartoch tydligt att dessa bestämmelser, så som de angavs i propositionen, var välanpassade och mycket väl kunde läggas till grund för en författning. () replik: Jag har lämnatifrån mig de papper som jag hade när jag från talarstolen höll mitthuvudanförande, så jag kan inte på nytt citera vad som 1977 stod ipropositionen, men det har jag ju redan läst upp. Där stod klart utsagt - ochdet var vi alla ense om - att vi skulle behöva se över dessaregler, att vi skulle följa utvecklingen. Det är precis det som jag har försöktatt eöra. DANIELTARSCHYS (fp): Vi har funderat mycket över hur vi skallkunna rationalisera arbete. Jag vill lyckönska tillatt ha uppfunnit enmansdebatten, som består av att en enda talare framställertvå argument, av vilka det andra effektivt slår ihjäl det första. inledde med att säga att det på dettaområde finns en utredning som måste avvaktas. Sedan pläderade han så övertygandemot de förslag som vi har lagt fram att det blev alldeles uppenbart att detinte är mycket att hoppas på från den utredningen. Att man skall invänta en sittande utredning är någontingsom invandrartidningarna har fått höra år . Detvar den stående refrängen i utskottsmajoriteternas yrkanden på avslag underalla de år då vi krävde att invandrartidningarna skulle bli likaberättigade medde svenska tidningarna. var tyvärr litet oförsiktig i sinplädering mot reservanterna. Han pekade på tre punkter i reservationen som varfelaktiga. Men han noterade inte att alla de tre punkterna inte var vår textutan invandrarverkets styrelses text. Den texten har alltså godkänts av enenhällig styrelse, med företrädare för och socialdemokraterna.Jag vet inte om företrädare i invandrarverkets styrelse är närvarandehär i kammaren, men i så fall kan kanske få svar på tal. Viskall väl visa en viss respekt för den myndighet som har haft ansvaret för attverkställa beslut, på nära håll kunnat studera de problem somuppkommit och kunnat dra slutsatser av det. Jag tror inte att de företrädareför olika politiska riktningar och olika invandrargrupper som sitter iinvandrarverkets styrelse är så okunniga om svensk presspolitik att de inte kanföreslå en liten justering av regler som de uppfattar som orimliga. framhävde stora förtjänster i fråga om presstödet.Nu var det emellertid inte presstödet i allmänhet jag diskuterade Nr 115 utanpresstödet för invandrartidningar, och förtjänster i det den avseendetär ganska begränsade. Jag tror inte rnan kan ändra på det förhållandetatt vi hade socialdemokratisk regering uppkom detinte något ordentligt presstöd till invandrartidningar. Sedan vi fick ett Stöd till daespres- regeringsskifte blev det däremot en helt ny politik. sen m. m. Både och jag frågade vad detta löfteom andra stödformer innebär som utskottets majoritet håller fram. Det visadesig att det inte innebär någonting. Det är inte ett stöd sorn finns. Det ärinte ett stöd som är påtänkt. Det är ett stöd som kanske kan komma iframtiden. Viftar man med ett sådant löfte och sedan far tillbaka det tror jagman bäddar för en hel del besvikelser. vill jag erinra om att i sinasenaste anföranden sade några positiva saker. Det var bra att att regeringen inte skall lägga sig i tidningars innehåll. Låt oss iriksdagen inte heller lägga oss i tidningars innehåll! Det är ju så att pådetta område lägger sig och regeringen i tidningars innehåll på ettannat sätt än vad man gör beträffande svenska tidningar. Man bestämmer att de ihuvudsak skall vara inriktade på svenska förhållanden. Låt oss följa Sven-ErikNordins förslag: Låt inte statsmakterna bestämma tidningars innehåll! Han sade också i sin sista replik att vi måste få entydigaregler som är lika för tidningar på svenska och tidningar på utländska språk.Det är utmärkt! Kan vi enas om det programmet, , finns detmöjligheter för en positiv och gynnsam utveckling av stödet till tidningarna påandra språk än svenska. beskrev en praktfullsaltomortal i sitt senaste inlägg. Jag är ledsen, men jag är tvungen attundervisa honom litet om hur utskottsbetänkandet ser ut. Det finns ett avsnittöver vilket det står "Utskottet". Bakom det avsnittet står juutskottsmajoriteten, och det gör man helt och hållet. När det gällerrecittexten har man inte skrivit under på allting. Likaså bör reservanterna stå bakom reservationen, DanielTarschys. Men det är just vad nu försöker smita ifrån, trotsatt det står att reservationen är avgiven av m. fl. Men omDaniel Tarschys nu inte längre står bakom denna del noterar jag naturligtvisdetta med stor tillfredsställelse. Jag har tagit det skrivna ordet ,och jag har argumenterat mot det som jag upplevt står i strid med vårvedertagna presspolitik. Kvar blir då bara de allra sista raderna ireservationen, och det är inte mycket mer än ett särskilt yttrande. Är det intemer än sä är ute efter tycker jag att han med gott samveteskall överlåta åt dagspresskommittén att göra de erforderliga justeringar somgår att göra utan att man för den skull behöver riva upp ett vedertaget och brafungerande system. Nr 115 (): Onsdaeen den "" talman! Jag tycker det var välgörande att tog ett q p_j|igen steg tillbaka och var försiktigarei sina formuleringar. Han sade att det han ville att vi inom dagspresskommittén skulle verka för skulle Stöd till dassnres-'""bära en ganska obetydlig förändring av nuvarande principer. Om detär så,dåantar jag att är tillbaka vid de principer somfastslogs i propositionen, nämligen att stöd bör utgå endast till sådanatidningar som riktar sig till invandrare och språkliga minoriteter i Sverigeoch som huvudsakligen innehåller material om svenska förhållanden. Syftet medstödet bör vara att skapa bättre förutsättningar för information, debatt ochopinionsbildning bland invandrare i . Det förvånar mig att vill ta upp en enkelträta om de här förhållandena. Jag kan inte nu redovisa de motiveringar vianförde , men det var ändå så att det var socialdemokratiskmajoritet i när riktlinjerna drogs upp för en reform närdet gäller invandrartidningar på utländska språk som gick ut på att man även ifråga om dem skulle verka för mångfald. är ju inte ensamtinom sitt språkområde. Det är viktigt att också andra tidningar inom detspråkområdet får möjligheter att komma ut, och det var bl. a. detta man villetrygga genom reformen. Att vi inte nu vill ändra reglerna beror på att underlagetför ett beslut är så dåligt - det är ju tre olika förslag som hardiskuterats - men också på att vi anser att presstödsreglerna skall varagenerellt verkande. Vi har tagit ställning till vad som är presspolitisktmotiverat, och vi har alltså inte gjort bedömningen utifrån vad som kan varafördelaktigt i det ena eller det andra fallet. Men jag menar att man mycket välkan komma fram till en syntes under den fortsatta behandlingen av de härfrågorna. Jag tycker att man mycket väl kan diskutera vilken procent av innehålleti en tidning som skall handla om svenska förhållanden. Det är inte alls säkertatt man bör fixera den procentsatsen till exempelvis , utan man kanske kankomma fram till en annan procentandel som kan tillgodose både önskemålet om skall kunna skriva om annat än sådant som berör svenska förhållanden ochönskemålet att man skall ha en betydande andel sådant stoff. Låt oss försöka nåfram till en lösning och komma tillbaka i endräkt även till den här frågan! sade att jag beskrev ensaltomortal. Det är möjligt - jag beskrev ståndpunkt. Jag tyckte att det närmast var genant aU behöva påpeka attdet är skillnad mellan den text som reservanterna står bakom och de citat som är infogade i reservationen. Det är inte så att man i samband med ett citat som återges nödvändigtvis ställer sig bakom varje bokstav i detta. råkar jag i och för sig göra det. Jag delar till fullo den inställning som invandrarverketsstyrelse enhälligt har ställt sig bakom. Men jag tycker ändå att skillnaden mellan citat 112 eller referat och egen text bordevara klar för kammarens ledamöter. Jagspårade en konstruktiv ton både hos i hans senare Nr 115 anförandenoch hos , och det är bra om den här debatten slutar Onsdaeen den med att viär överens om att detta problem behöver ses över. Det är inte fråga g gpj-ji iggg om någonstor ändring, utan det gäller en liten justering som invandrarver- kets styrelse önskar få. Den är motiverad och kan göra detmöjligt för de Stöd till dasspres- invandrartidningarsom efter så många års ansträngningar äntligen fått ett presstöd att fortsätta att arbeta. Låt oss tillsammans verka för att invandrartidningarna får goda betingelser! Jag har ett minne av att jag i all vänlighetvarnade för att ta med invandrarverksstyrelsens skrivelse ireservationen. lydde han inte mitt goda råd ocn av det skälet har han fåttlitet stryk i den här debatten. Därmed har ju också parterna närmat sigvarandra, och det är bra. Vi bör vara överens, men skall vi då inte, DanielTarschys, också kunna vara överens om att den här reservationen är onödig? Nej, det är vi verkligen inte överens om. Detförslag som framförs i reservationen gäller ju den anpassning sominvandrarverkets styrelse och invandrartidningarna begär och behöver. Jag troratt vi kan komma överens om den förändringen när ledamöterna från centerpartietoch socialdemokraterna har hunnit tänka över det här problemet en aning mera. Det må vara hänt, men i så fall tycker jagatt reservanterna borde ha kunnat skriva en motivering som bättre stämmeröverens med den kläm de slutar med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande41 mom. 5 b röstar ja, den det ejvill röstar nej.