prot · G30911 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:11 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. Anmälan om kom pletteringsval till § 1 Ersättare för statsråd, m. m. Jag får anmäla attföljande ledamöter intagit sina platser i , nämligen ,, , och . Uppdragen förderas ersättare i har därmed upphört. Vidarefår jag anmäla att följande ersättare kallats att träda i stället för resp.riksdagsledamöter de är statsråd, nämligen förThorbjörn , för , för ,för , för , för , för , för , för , för , för , för OlofJohansson, för och för . §2 Anmälan om kompletteringsvai till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i utrikesutskottet under anmält hans ersättare . Centerpartietspartigrupp har som suppleant i utrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Nr 11 partigrupp har som suppleant i socialförsäkrings- ochsocial- Måndaeenden utskotten under Per ledighet anmält hans ersättare Förste vice talmannenförklarade därefter valda til suppleanter i utrikesutskottet ()() suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i socialutskottet () §3 Föredrogs och hänvisades 1979/80:48 och 49 lillsocialutskottet §4 Anmäldes och bordlades 1979/80:2 med förslag tillsekretesslag m. m. § 5 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:10 av StenSvensson (m) till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen i Karlsborgskommun: Inom vissa delar av kvarstår enallvariig sysselsättningskris. Utvecklingen inom främst ingersärskild oro. Situationen har successivt försämrats till följd av ökadesvårigheter för de företag som svarar för merparten av sysselsättningen inomkommunen. Riksdagenhar tidigare haft anledning att uppmärksamma situationen förKarisborgs kommun i samband med beslutet om finansiellt stöd till (NU 1978/79:52). Ett enigt näringsutskottanförde bl. a. följande: "Omdet visar sig att en minskning av antalet sysselsatta är den enda utvägen attsäkerställa lönsam produktion vid förutsätter utskottet attregeringen aktivt verkar för att nya arbetstillfällen tillförs de orter somdrabbas." Vidare erinrade näringsuiskotiet om attarbeismarknadsulskotlel i belänkandet om regionalpolitiken (AU 1978/79:23) haruttalat "aff det kan finnas skäl för samhället atl stödja projekt som gervaraktig sysselsättning inom bl. a. ". Utvecklingenvad gäller Luxors Karisborgsfabrik synes nu ha utvecklats därhän alt ennedläggning kan anses sannolik inom en snar framlid. I vart fall föreliggeringa möjligheter till alternativ sysselsättning för berörda anställda idagsläget. Samtidigthar situationen på Karisborgs arbetsmarknad försämrats dramatiskt genomsysselsättningsläget för förenade fabriksverken. Enligt uppgift innebär denyligen aviserade nedskärningarna att arbetsstyrkan vid Vanäs-verken iKarisborg måste halveras, dvs. minskas med ca 150 personer. Orsaken äruteblivna ammunitionsbeställningar från försvaret, något som i sin tur är enföljd av den nedskärning av förslagsanslagen som skett. Såledeshotas sysselsättningen för ytterligare 150 personer i -utöver detantal som berörs av Luxorkrisen - om inga insatser görs för att tidigareläggaeller på annat sätt skaffa fram nya order. förhållande framgår också avden uppskattning som ligger lill grund för den snabbutredning somförsvarsministern tillsatt för att lindra följdverkningarna av de uteblivnaförsvarsbeställningarna. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl tillarbetsmarknadsministern få ställa följande fråga: Vilkaåtgärder överväger regeringen för att bemästra den allvarligasysselsätiningssiluationen i ? 1979/80:11 av (vpk) till bostadsministern om bostadspolitiken: Nya alarmerande siffror och samstämmiga uppgifterfrån olika delar av vårt land visar att både bostadsbristen och hyrornafortsätter att öka i allt snabbare takt. Hundratusentalsungdomar, ensamstående och barnfamiljer står utan bostad eller bor otillfredsställande.De senaste årens hyreshöjningar har pressat ned levnadsstandarden för storagrupper av hyresgäster, och aviserade hyreshöjningar med omkring 2 000 kr.per år för en vanlig lägenhet gör situationen helt ohållbar. Spekulationen ilägenheter och fastigheter har fått en omfattning som tillsammans medbostadsbristen och hyresutplund-ringen omöjliggör en social bostadspolitik. Taletom bostaden som en social rättighet blir verklighetsfrämmande, om inte åtgärdersnabbt vidtas för att bygga bort bostadsbristen, stoppa hyresutvecklingen ochgöra slut på spekulationen i boendet. Statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen, billigare pengar till bostadsbyggande i allmännyttig ochkooperativ regi, skärpt lagstiftning mot fastighets- och lägenhetsspekulationoch obligatorisk bostadsförmedling av alla bosläder är några sådanaåtgärder. Med hänvisning till det anförda vill Jag fillbostadsminislern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder kommer regeringen att vidta eller föreslå för att ökabostadsbyggandet, stoppa hyreshöjningarna och göra slut påbosiadsspekula-tionen? 1979/80:12av (vpk) till jordbruksministern om giffanvänd-ningen i skogs-och jordbruket: En växande opinion kräver åtgärder mot användningenav gift i såväl skogs- som jordbruket. Trots allt tal om gifternas ofarlighethar nya rön och fakta styrkt de farhågor som funnits om gifternas menligainverkan på miljö och människor. rapporter om att fenoxisyrorna ärcancerframkallande borde rimligen leda till omedelbara åtgärder. 1den senaste valrörelsen blev giftanvändningen en stor fråga. Enligt löften somdå gavs är både socialdemokraterna och nu beredda att biträda vårt kravpå ett förbud. Eftersom det nu finns en mycket kraftig riksdagsmajoritet bakomdetta krav, synes def vara naturligt att regeringen vidtar vissa åtgärder. Jagvill mot denna bakgrund ställa följande frågor till jordbruksministern: När tänker regeringen vidtaåtgärder mot anväridningen av gifter i skogsbruket? Tänker regeringen vidtaåtgärder för att den ökade utbildning skogsvård kräver kommer lillstånd? Tänker regeringen vidta någraåtgärder för ökad forskning och stöd till alternativa brukningssäti för att manskall slippa beroendet av giffanvänd-ningen inom jordbruket? 1979/80:13 av HansPetersson i (vpk) till Jordbruksministern om hanteringen avmiljöfariigt avfall: Under def industriella uppsving som ägde rumårtiondena efter producerades mängder av giftigt avfall vidlandets industrier. Den tiden har kommit då gömda och "glömda"giftlager kommer alt avslöjas, därför alt tidens tand nöter på behållare ochlagringsplatser. Som exempel på sådan giftlagring som kommit människor lillskada kan nämnas de senaste veckornas avslöjanden från , där ett samhällebyggts på mark som dolt giftdeponering, och från , där ett barndött vid kontakt med "glömt" gift. Somexempel från vårt eget land kan nämnas BT Kemis giftlagring och flera andraupptäckter, bl. a. tippning av fenol vid vattentäkt i , cyaniddumpningpå Västeråstippen och förekomst av arsenik nära grund vattentäkt i Strömsholmi . Föratt hindra att människor och natur kommer till skada vid läckage frångiftupplag och från olagliga tippningar krävs snara åtgärder. För det första krävs enuppsökande verksamhet där man spårar upp förekomstav gifter och deslruerar dem på ett säkert sätt. En sådan inventering kan görasi samband med inventering av framtida giftförekomster, vilkennu sätts i gång. Fördet andra krävs åtgärder för att få kontroll över den olagliga gifthanteringsom leder till tippningar på de mest olämpliga ställen. Medhänvisning till del anförda ställer Jag följande frågor till jordbruksministern: Vilka initiativ kommerregeringen atl la för att snabbt få lill stånd en inventering av gömda och"glömda" giftupplag? Vilka åtgärder kommerregeringen att vidta för atl under säkra former oskadliggöra sådana upptäcktagiftanhopningar? Kan jordbruksministern länkasig en framtida utveckling, innebärande atl man skapar regionala eller länsvisamiljöförelag, som med utbildad personal och lämpliga transportmedel får tilluppgift atl la hand om och destruera allt miljöfariigt avfall? 1979/80:14 av TommyFranzén (vpk) lill arbetsmarknadsministern om ungdomsarbetslösheten: Arbetslösheten, framförallt ungdomsarbetslösheten,är fariig och destruktiv. Den skapar oro och pessimism . Denskapar sociala problem och hotar de drabbades framtid. Inom har den högaandelen av arbetslös ungdom i västväriden beskrivits på följande drastiskasätt; "Ungdomsarbetslösheten är som en tidsinställd bomb som - om ingetgörs -kommer att explodera framåt 1990-lalei. Om inte ." ISverige är ungefär 100 000 ungdomar utan eu fast Jobb. 50 000 av dessa ärdirekt arbetslösa. Det sannolika är dock att del faktiska antalet arbetslösa ärstörre. Detta har en undersökning i påvisat. Orsakentill arbetslöshet är brist på planering av produktion. Den kapitalistiskaekonomin kan inte ge garantier atl full sysselsättning skall råda. Tvärtom är denkapitalistiska ekonomins utveckling liktydig med ökad arbetslöshet ochutslagning. Därför erfordras ingrepp i denna ekonomi för att skaffa fler jobboch ge de arbetslösa en meningsfull sysselsättning. Löften i likhet med dem somfolkpartiet gav valrörelse, att "alla ungdomar skall garanterasutbildning, praktik och arbeie", har inte infriats. Folkpartietförfäktar myten om att det går att utbilda bort arbetslösheten. Regeringensl8-punktsprogram har inte resulterat i att arbetslösheten blandde unga minskat. Tvärtom har den direkta arbetslösheten ökat. Enda sättet attvaraktigt råda bot på problemet är att samhället går in och skaparjobb.Alternativet till samhälleliga insatser för att skapa nya varaktiga arbeten ärfortsalt och ökad arbetslöshet. Frånolika håll har grava angrepp gjorts på ungdomen, varvid den beskyllts för auinle vilja la de jobb som erbjuds. Sanningen är den att det är endast ett fåtaljobb som erbjuds ungdomen. Statistiken visar också att det inte är mer än av de arbetslösa ungdomarna som uppbär någon form av ekonomiskt stöd frånsamhället. förde i valrörelsen fram ett förslagsom i praktiken innebär att ungdomslönerna skulle sänkas i förhållande tilllönerna för de äldre och yrkeserfarna. Detta förslag medför totalt sett ingaJobb, men del kan möjligen resultera i au en de! jobb besätts med ungdom,medan'äldre i högre grad ställs utanför arbetsmarknaden. Den enda förtjänstenmed förslaget är atl man ger Svenska arbetsgivareföreningens medlemsföretagbilligare arbetskraft. Detta står också i direkt motsättning till principen omlika lön för lika arbete. Regeringenhar inte redovisat någon långsiktig planering för att försöka kommatill rätta med ungdomsarbetslösheten. Inte heller har det redovisats omregeringen har gjort någon analys av de egentliga orsakerna. Arbetslöshetenmåste bekämpas kraftfuUt och konsekvent. De vidtagna åtgärderna medberedskapsarbete och utbildning leder bara till tillfälliga förbättringar ochförändrar inget . Ett ökat bostadsbyggande och utbyggande av dag- ochfritidshem skulle både ge arbetstillfällen och förbättra den servicesom krävs av samhället. En utbyggnad av de kollektiva transportmedlen skulle gesysselsättning och spara energi. Ett sådant program skulle ge Jobb både på kortoch på lång sikt. Del skulle förbättra situationen för de unga människorna. Detskulle skapa en framtidstro. Jagvill mot denna bakgrund ställa följande frågor till arbetsmarknadsministern: Hur förklarar regeringenungdomsarbetslösheten, och har regeringen något långsiktigt mål för ungdomenssysselsättning? Kommer regeringen att sökamotverka att ungdomslönerna sänks i förhållande till övriga löner? Är regeringen beredd attupprätta ett åtgärdsprogram för ungdomens sysselsättning, bl. a. med ett ökatbostadsbyggande och en utbyggd social service? Vilka andra åtgärder kommerregeringen att vidta för aff ge ungdomen jobb? 1979/80:15 av TommyFranzén (vpk) till arbetsmarknadsministern om de handikappades situation påarbetsmarknaden: "Det är ett fattigare liv att inte få del avarbetsgemenskap, att inte få ta ansvar för vårt framtida samhälle genom attbidra med arbete." Så börjar förordet till en rapport om utslagning avSynskadades riksförbund (SRF) och Unga synskadade (US). Synskadadeär i likhet med andra handikappade utsatta för den största utslagningen i dekapitalistiska samhällena. Vinstjakten anses viktigare än atl låta alla få Jobboch känna arbetsgemenskapens värde och ansvar för framtiden. 28136 handikappade sökte arbete, men endast 264 erhöll arbetepå den öppna marknaden. I halvskyddat arbete erhöll 125 personer jobb. Drygt 1000 fick jobb inom skyddad verksamhet eller i beredskapsarbete.Utslagningen visar en skrämmande utveckling, och samhället förmår inte attskaffa dessa människor ett meningsfullt jobb. Propositionenfrån om åtgärder för arbetshandikappade och de beslut som fattats medanledning av denna har inte gett några synliga resultat och kommer sannoliktinte heller att göra det, eflersom det inle innebar att några nya Jobbskapades. "Arbeie åt alla" blir med de besluten bara till ett vackertslagord utan egentlig innebörd. Företagenställer inte upp för de handikappade. Som talande exempel på delta kan tjänalänsarbetsnämnden i , 7:e distriktet. Detta distrikt innefattarSolna, och , som är ett område med relativt stort utbud avarbetstillfällen och där en slor del av industrin utgörs av elektroniskindustri. Av 511 sökande erhöll 4 arbete på den öppna marknadenoch 1 genom halvskyddad verksamhet. Alltså, av de sökande ficknågot Jobb på den öppna marknaden, delta trots att det finns mängder med bidragalt tillgå för de företag som anställer handikappade. Del finns en klarmotvilja inom näringslivet alt ta något som helst ansvar för atl alla skall fåarbete. Näringslivets enda intresse är vinsterna och utdelning på aktier.Därför är beslut ett slag i luften. Deterfordras tvångsåtgärder för atl tvinga näringslivet att anställa handikappade.Det krävs en målsättning, som utgår ifrån allas rätt till ett arbete oavsetthandikapp. Det krävs att främjandelagen får klara tillämpningsföreskrifter,som ger de fackliga organisationerna och länsarbetsnämnderna möjlighet atttvinga företagen att anställa handikappade. Södertäljeförsökethar, såvitt man har kunnat se, slagit väl ut. En utvidgning borde varaen väg atl ytteriigare kunna ge arbetsrehabilitering. En plan bör upprättas somhar till avsikt alt trygga handikappades rätl lill arbete, genom att skapaarbeten i produktionen av varor och tjänster i statlig och regi. Detbehövs en offensiv satsning för att komma till rätta med näringslivets ovilja attfa sig an handikappade. Jagvill mot denna bakgrund ställa följande frågor till arbetsmarknadsministern: Delar regeringen uppfattningenall var och en skall ha rätt till ett arbete oavsett handikapp? Har regeringen för avsikt attvidta åtgärder för att tvinga näringslivet att anställa handikappade? Är regeringen beredd attutarbeta en plan, som innebär alt nya arbetstillfällen skapas inom produktionav varor och tjänster i statlig och verksamhet? Har regeringen för avsikt att utvidgaden arbetsrehabiliterande verksamheten i likhet med Södertäljeförsöket? Har regeringen för avsikt altställa ytterligare resurser till förfogande för alt skaffa jobb åthandikappade? 1979/80:16av (vpk) till ekonomiministern om åtgärder mot kapitalflykl: Ett bland flera drag har alltmerframträtt i den officiella politiken i . Det är benägenheten att heltvägra erkänna vissa av de grundläggande och djupgående nationella problemen.Ett sådant problem är den oerhörda kapitalflykten ur landet. Inte ens när dennadränering av landet på viktiga resurser klart framgår av en aktuell statligutredning, vill man i officiella kretsar vidgå att problemet existerar-och mangör följaktligen inte heller något för au komma ål det. Kapitalexportär i högt industrialiserade kapitalistiska ekonomier i och för sig Vanlig ochinte något problem för de berörda nationerna. Strävan att skaffa hållpunkter iandra länder och närmre marknaderna ingår i en lagbunden process. Men det ärskillnad mellan de nationer där kapitalexport ingår i ett mångsidigt mönster avkapitalsirömmar och annat intensivt ekonomiskt utbyte och de nationer därsjälva utflödet av investeringskapital bildar det helt dominerande draget. Isistnämnda fall är det inte fråga om kapitalexport av vanlig typ utan om enekonomisk utdikningsprocess, som är ett hot mot landets utveckling. Sverigeavviker på detta område klart från det normala mönstret. I de högtindustrialiserade kapitalistiska länderna, tagna som grupp, har de utrikesströmmarna av investeringar och finansiellt kapital kraftigt ökat fr. o. m.slutet av . Detta manifesterar sig emellertid på djupt olika sätt iSverige och i övriga länder. Isamtliga ökade såväl utflödet som inflödet av direktainvesteringar. Men proportionerna dem emellan förblev i stort desamma. FörSveriges del fick utvecklingen ett helt annat föriopp. 1 nvesleringsslrömmarnatotalt ökade snabbare än i i genomsnitt. Det fanns länder därökningen var än snabbare men där ändå proportionerna mellan in- och utflödebestod. I skedde en våldsam ökning av utflödet, som inte motsvarades avnågon nämnvärd ökning av inflödet. IOECD-länderna totalt var utfiödet bara ca 1,5 gång så stort som inflödet.För var utflödet 7 gånger så stort som inflödet. Underskottet,dvs. gapet mellan utflöde och inflöde, ökade i OECD-gruppen totalt sett intenämnvärt, mätt i procent av hela in- och utflödet. För ökade det från lill år1977. Nurepresenterade 1977 i viss mån en topp i de åriiga variationerna. De absolutabeloppen för genomförda direktinvesteringar utomlands minskade 1978. Mönstretoch proportionerna förblev dock desamma. publicerade siffror frånbörjan av 1979 tycks också visa att långsiktslrenden består. Detfinns skillnader i de siffror som avser tillstånd till direktinvesteringar ochde som avser faktiskt genomförda investeringar. Mönstren är dock desamma. Atttendenserna framträder något skarpare i fråga om tillslåndsbeloppen kanantyda att kapitalägarnas planer och förväntningar förutserän större kapitalflykt framöver. Utöverde från uppgivna investeringsbeloppen sker ytteriigare kapitalfiyktgenom transaktioner, som inle mäts i statistiken. Fakta från enstaka länderantyder att det verkliga utflödet kan vara både 50 och högre än detofficieUt angivna. Bildenär sålunda klar. utsätts för en ekonomisk och inveslerings-mässigutveckling av förut okänt slag. Drivande i denna process är de storafinansgrupperna i landet. Det som sker är ett uppenbart hot mot landets ochfolkflertalets vitala intressen. Sysselsättning, teknologisk och industriellförnyelse, skatteunderlag och allmän samhällelig uppbyggnad hindras ochbelastas av denna ohämmade kapitalflykt. På knappast något område uttrycks dengrundläggande motsättningen mellan storfinansens och folkflertalets intressenså bjärt som här. Motdenna bakgrund ställer jag följande frågor till statsrådet och chefen förekonomidepartemenlet: Varförtiger alla officiellt ansvariga om kapitalflyktens problem? Hur bedömer regeringenverkningarna av kapitalflykten på landets produktion, sysselsättning ochallmänna utveckling? Vad avser regeringen atl göraål kapitalflykten, och föreställer sig regeringen att fria kapitalrörelser ävenfortsättningsvis skall kunna accepteras? 1979/80:17 av OswaldSöderqvist (vpk) fill industriministern om säkerheten vid reaklorbyggen: Allvariigt fusk vid monteringsarbeten påreaktorerna i och har avslöjats genom alt svetsare somarbetat där har berättat hur det hela har gått lill. Fusket har omfattatfastsättningen av bullar och byglar som bär upp de kilometerlångavattenledningarna i kärnkraftverken. Dessa ledningar transporterar såvälradioaktivt vatten som vatten till nödkylnings-systemet. Utöver detta har ocksåbränningar i betongen i själva reaktorinne-slutningen förekommit! Dessaavslöjanden måste betraktas som händelse av större vikt enligt 3 kap. 15 §riksdagsordningen, enär de ger anledning atl ytterligare ifrågasätta säkerhetenvid de svenska kärnkraftverken. Fuskethar drivits fram genom atl huvudentreprenören, del västtyska bolagetMannesmann, har satt ackorden med den utgångspunkten att alla monteringar kangenomföras utan komplikationer. Sådana har naturiigtvis uppstått, framför alltgenom att montörerna när de borrat i betongen ofta stött på armeringsjärn. Föratt då komma ifrån problemet och klara ackordet har de, i stället för attfullfölja borrningarna till rätt djup, kapat bullarna. Detta har skett itusentals fall och också erkänts av , som emellertid hävdar att allafelaktiga bultar bytts ut och att säkerheten därmed skulle varatillfredsställande. Mot delta talar nya uppgifter från arbetarna, som påslåratt delta är omöjligt med hänsyn lill den tid del måste ta att ulföra en sådan kontrolloch alt den inte heller kan utföras på en reaktor i drift. Dessutom säger deatl arbetsledare utvidgat fusket genom alt vid kontrollen tvättabort märkningar för felaktiga bultar och ersätta dem med klartecken. Dessaavslöjanden, liksom de bränningar i reaktorinneslufningen som nämndesinledningsvis, har inte bemötts på ett seriöst sätt av vare sig Vattenfalleller statens kärnkraftsinspekfion. Jag vill därför fråga industriministern: Vilka åtgärder harindustriministern vidtagit med hänsyn tiU det som inträffat? Anser industriministern attkontrollsystemet när det gäller de svenska reaktorbyggena är tillföriitligt ochi så fall varför? Vilka möjligheter har svenskamyndigheter atl ingripa mot ett multinationellt förelag som närgrovt fusk avslöjas som i detta fall? Hur bedömer industriministernmöjlighelerna alt garantera säkerheten vid framtida reaktorbyggen i ? 1979/80:18 av ErikHovhammar (m) lill Jordbruksministern om prövning av visst beslut : Försurningen av vårt land accelererar på ettskrämmande sätt. Det län som Jag representerar, , hör till demest drabbade områdena i vårt land. Försurningenoch därmed udakningen av fadiga tungmetaller drabbar ekonomiskt såvälJordbruket och skogsbruket som fisket - det sistnämnda ofta en binäring förmånga mindre Jordbrukare och en rekreationskälla för många människor. Förskogsbruket betyder det att tillväxten försämras, och för jordbruket innebärdet sura nedfallet en urlakning av kalken i marken men också av förfolkhälsan farliga tungmetaller, exemelvis kadmium och kvicksilver, för attbara nämna några. Det finns också risk för att grundvattnet kommer attförstöras. Tusentalssjöar håller på att dö. Sjön , tionde sjö i storlek, drabbas nuav en betydande minskning i fiskbeståndet och beräknas vara död i mitten på1990-talet. Tusentals sjöar runt om i värt land är redan döda. När fiskenförsvinner är det allvarligt inte endast för fiskefs bestånd utan framför alltdärför atl det är ett symptom på en miljöförstöring, som senare kommer attdrabba också människorna. Redan nu kan en ökning av antalet luftvägssjukdomarkonstateras. Människornas hälsa är i fara. Huvudpartenav del nedfall som drabbar södra och västra kommer utifrån, men vibidrar också själva till att förstöra vår miljö. senast harkoncessionsnämnden medgivit i att ökautsläppen av svaveloxider från 650 till 750 lon . Markägarna och befolkningeni västra är allvariigt oroade av delta förhållande. Vi kan inte begäraatt de länder som "exporterar" försurande ämnen till vårt land skallvidta åtgärder, om vi själva inte är beredda aft på ett eller annat sättbegränsa våra egna utsläpp. Åberopande det anförda får jag anhålla om kammarenstillstånd att till jordbruksministern få ställa följande fråga; att ompröva koncessionsnämndens beslut om en utökning avsvavelutsläppen från i ? 1979/80:19 av () lill utrikesministern om regeringens bedömning av förhållandena iMellanöstern: Den centrala frågan i Mellanöslernkonfliklen ärpalestiniernas framtid. Varaktig fred i regionen förutsätter alt palestiniernafår ett land som de kan betrakta som sitt eget, med rätt - om de så vill - atlbilda en självständig stat vid sidan av . Palestinierna måste därförbetraktas som fullvärdig part i konflikten och vara företrädda i fredsarbetetav egna representanter. De enda tänkbara representanterna för palestinierna ärsådana som utsetts av PLO eller med PLO:s godkännande. Inga andra skulle hanödvändig auktoritet.