prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:49 § 1 Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 0/71de politiska förhållandena på §2 Om de politiska förhållandena på Utrikesministern erhöllordet för atl besvara () anmälda fräga,1979/80:118, och anförde: har frågat mig om regeringenanser alt Cypernproblemets lösning är en viktig fråga för freden, för mänskligarättigheter och för tilltron till FN-beslut och om regeringen anser del varariktigt all i internationella sammanhang uppmärksammarCypern-problemet. Svaret påfrågans samtliga delar är ja. En lösning av Cypernproblemet förutsätter att de bådabefolkningsgruppernas företrädare genom samtal kan enas om landels politiskaframtid. stöder därför FN :s generalsekreterare i hans ansträngningaratt få lill stånd förhandlingar mellan de grek- och turkcyprioliska parterna pågrundval av den lO-punktsdeklaration som dessa enades om . har ocksä ställt sig bakom FN:s uppmaningar alt deutländska trupperna skall dras tillbaka från . Vi har uttalat vårt stödför suveränitet och territoriella integritet. har i FN åtskilliga gånger tagit upp de allvarligahumanitära och sociala problem som fört med sig, däriblandfrågan om de många saknade personernas öde. Även i har vi, isamband med Cypernmålets behandling i detta forum, verkat för atl mänskligarättigheter respekteras pä . Sedan mer än 15 är deltar Sverigemed en bataljon i FN-styrkan pä . Därutöver tillhör vi den begränsadekrets som lämnar frivilliga bidrag till styrkans finansiering. Pådetta sätt hoppas vi kunna ge ett bidrag till atl konflikten mellan de bådafolkgrupperna inte tar sig uttryck i öppet våld. BIRGERROSQVIST (s): Jag ber atl fåtacka utrikesministern för svaret på frågan. När Republiken 1960 blev en självständig stat efterdet atl ön hade varit en koloni skedde inte detta utan konvulsioner. Lång tidav kolonialt herravälde hade inte skapat den bästa grogrunden för att den nyanationen skulle fä en framtid ulan problem. Det fanns fortfarande olika starkaintressen frän andra nationer, såväl militära som ekonomiska. Och Cypernbestod av en befolkning med olika språk och olika religion var det Om de politiska förhållandena på inte såunderligt alt olika kretsar kunde underblåsa och förstärka inre motsättningar. Efter tre ar utbröt strider som fick en sådan omfattningatt FN fick skicka fredsbevarande styrkor till ön. Militärjuntans senaretillkomst i gjorde inte situationen bällre. 1974 gjordes en statskupppå inspirerad av den grekiska militärjuntan. Förvånansvärt snabbt ingrepmilitär från i stridigheterna. Från cypriotiskl håll har del sedermeraöppet hävdats alt kuppen var stormaklsinspirerad och att det var ettstonnaktsintresse att fä ytterligare främmande trupper allierade med NATO tillön. av , den norra delen, är ockuperatav turkiska trupper. I FN har med stor majoriiei antagits resolutioner därockupationen har fördömts och där man slagit fast alt självständighetoch integritet skall respekteras och att främmande trupper skall bort. Mensituationen är ändå densamma. Och lösningen blir allt svårare alt uppnå julängre tiden går. Starka utländska krafter synes vilja acceptera alt ön förblirdelad. Flyktingar, saknade personer, militärmakt och ett delat land medopasserbara gränser för befolkningen på ömse sidor tillhör fortfarande bilden. I internalionella sammanhang hävdas att den uteblivnalösningen beror på dålig förhandlingsvilja från inblandade parter. Den legalacypriotiska regeringen vill förhandla från sin utgångspunkt - så länge detfinns främmande trupper och därmed främmande inblandning på den delen av önblir det inga fria förhandlingar. FN:s medlarroll har inte medfört någotpåtagligt resultat. Förtroendet för FN sviktar. Befolkningen upplever Cypernsom en liten och utlämnad nation och lycker sig ha blivit en bricka istormaktsspelet. sades vid en kongress som ett avparlamentspartierna höll i att det var bekant all spaningsflyg för enstormakts räkning nu hade en del av som bas. Man misstänkte attkärnstrids-spetsrakeier höll pä alt installeras och alt territoriumskulle bli en ersättning för förlorade baser i - allt detta milt i ettområde där världsfreden i övrigt är hotad. väcktes nya förslag i FN. innebärande annanförhandlingsordning, om den brukade misslyckas. Då gick emot. Problemen på är kanske allvarligare för freden änvad som uppmärksammats. Anser utrikesministern atl frågan om riskeraratt ännu mer inflammeras och att den blir ännu mer angelägen atl lösa efter dehändelser som utspelas i och litet längre österut? Jag kan naturligtvis bara uttryckaförhoppningen alt det inte skall bli pä detta sätt. Den svenska ståndpunkten är ju att alla främmande trupperskall dras tillbaka från . Därav följer givelvis att vi måste inta enmyckel kritisk attityd till alla tankar på alt installera andra trupper, och iannat syfte än vad som är aktuellt. BIRGERROSQVIST (s): Denna fräga är som sagt åtskilliga år gammal, och den blirbara värre atl lösa ju längre man dröjer. Elt av de besvärliga problemen som byggs upp i det härsystemet är den invandring som sker från till norra delen av ändrar de demografiska förhållandena, och det innebär att lösningen blirsvårare och svårare. Man har infört annan valuta, man har annan lid, man liggeren timme före på den norra delen i förhållande till den södra delen, för alt tanågra exempel. Det är alltså ett systematiskt lillvägagängssält fränockupationsmaktens sida att bevara ändringen, och del är angeläget, anser jag,att vi frän svensk sida i olika sammanhang noga observerar frågan, för det ären fråga som iiite bara berör det cypriotiska folket utan världsfreden i stort. Om vissa balters dubbla medborgarskap Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om vissa balters dubbla medborgarskap Utrikesministern erhöllordet för att besvara () anmälda fräga,1979/80:165, och anförde: harfrågal mig om nyaförhandlingar har upptagils med i syfte att befria de balter iSverige som har dubbelt medborgarskap från detta, eller när sådana i annat fallkan beräknas tas upp. har föreslagit Sovjetunionenatt förhandlingar skall inledas i syfte att få till stånd en reglering av defrågor rörande medborgarskap som lar upp. Vår förhoppningär alt förhandlingarna skall kunna påbörjas . PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag ber atl fä tacka utrikesministern försvaret pä min fråga. Av svarel framgår ju alt några förhandlingar ännu inte harupptagils men atl sädana skulle kunna tänkas komma till stånd nästaär. Jag vill starkt understryka, herr utrikesminister, det angelägna i att manverkligen försöker få lill stånd förhandlingar och att man kan kommatill ett positivt resultat. Låt mig erinra kammaren om atl delta är en väldigt gammalfräga. Jag vet inte hur mänga gånger den har diskuterats i sedankrigsslutet, men redan i mitten pä 1960-talel, närmare bestämt 1966, vädjade juinte mindre än 7 500 balter här i till den dåvarande regeringen att deskulle bli befriade från det dubbla medborgarskapet. Man ville av naturligaskäl, som måste respekteras, inte vara lojalilelsbunden till en nation som medvåld har ockuperat , och . Om ett regeringsingripande för att utröna Jag hade debatter med dåvarande utrikesministern i samma fräga. Han uttryckte då förhoppningen attförhandlingarna snart skulle leda lill posilivl resullal. Jag hade en debatt lidigare - - meddåvarande utrikesministern . som också hoppades att man snart skullekunna komma till förhandlingar och atl de skulle leda till resultat. Lät mig understryka alt upplever balterna i Sverigemed lika stor olust som lidigare det dubbla medborgarskapet. k.Baltikumappellen, som kom , var det inte bara fråga om i FN skulle arbeta för att , och skulle bli friaslaler. utan ocksä frågan om det dubbla medborgarskapet ansågs vara avutomordentligt stor betydelse. Vi engagerar oss. herr talman, utomordentligt hårt i vårsolidaritet med olika människor som är förtryckta runt om i världen; det gällerSydamerika, och . Vi måste emellanåt och med kanske störreintresse ocksä ägna oss ät det politiska förtryck som finns österut, detförtryck som de här människorna i anser att det dubbla medborgarskapetinnebär. Jag vill vädja lill utrikesministern: allt för alt denhär frågan äntligen får en positiv lösning! Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om ett regeringsingripande för att utröna DagmarHagelins öde Utrikesministern erhöllordet för atl besvara Mals () anmälda fråga,1979/80:177, och anförde: Mot bakgrund av en ny argentinskfiyktingrapport har frågat mig vilka kontakter med denargentinska regeringen som avser la för atl utröna DagmarHagelins öde. Vi är i färd med att bearbeta deuppgifter som lämnas i den nya rapport som Mals hänvisar till. Dettaarbete tar med nödvändighet . a. krävs samråd med bedömare iutlandet. När vår utvärdering är klar. kommer vi att bestämma vilka kontaktersom skall tas med den argentinska regeringen. MATSHELLSTRÖM (s): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. när frågan om öde har diskuterats i ,har man ofta från regeringens sida hänvisat till värdet av vad som iblandkallas ""den tysta diplomatin". Något av del ligger även i dethär korta svaret. Jag respekterar i högsta grad att man från regeringenssida använder den metod som ger det bästa resultatet. I den här typen avtragiska frågor är det sakfrågan som är del viktiga. Och de metoder som bästleder till en lösning av sakfrågan bör respekteras och användas när det gälleratt utröna HagelinsÖde och, om hon är i livet, möjligheten att i så fall få hennefrisläppt. Men de hittillsvarande metoderna har ju inte lett till någol somhelst resultat, tyvärr. Jag menar att den nya rapport från argentinska fiyktingarsom jag refererat i min fråga - Teslimonio de sobrevivientes del campo deconcentracion de prisioneros de la escuela mecanica de la armada - bekräftarvad andra oberoende uppgifter kommit fram till. Man kan dra en väldigt viktig slutsats, nämligen attDagmar faktiskt har vistats på marinens tekniska högskola i under en lid efter . Detta är första gången som vifrån oberoende källor har något konkret att ta fasta på i affären DagmarHagelin. Detta är någol nytt atl ta på, en konkret uppgift bland alla de ryktenoch oklara uppgifter som har funnits tidigare. Den här uppgiften har alltsåtidigare presenterats i en annan rapport, oberoende avden här rapporten. Enligt tidningsuppgifter har den dåvarande borgerligaregeringen avvisat de uppgifterna med hänvisning till att källan skulle varaalltför vänsterinriklad, en i och för sig uppseendeväckande synpunkt. Därförhar tydligen inte heller de här uppgifterna tagits upp av den svenskaregeringen i dess kontakter med den argentinska regeringen. är det, som sagt, en ny situation. Vi har fått en nyoberoende rapport som visar att fanns på skolan. Då måste denviktigaste frågan vara: Hur skall den bäst kunna utrönaDagmar öde? Regeringens svar är att man vill återkomma efter del atten utredning är klar. Jag vill då fråga: Kommer regeringen i de övervägandensom den avser att göra atl ta fasta pä de förslag som har lämnats från olikahåll om att den representanter tillsammans med argentinskarepresentanter skulle systematiskt besöka fängelserna i ? Om eU regeringsingripande för att utröna Den rapport som den här debatten föranlettsav innehåller förvisso många intressanta uppgifter. På den punkten ärjag heltöverens med . Vi är nu färdiga att börja bearbeta den. Hur långtuppgifterna kan leda oss vet vi ännu inte. Mals sade att dehittillsvarande metoderna inte har gett några resultat, och det är dess värreriktigt. Vi kan inte heller vara säkra på att de kan göra det i fortsättningeneller atl någon annan form av diplomati kommer atl lyckas. Vi är emellertidinne i ett skede av intensiv verksamhei när det gäller fallet ,varvid den här rapporten och andra uppgifter bildar underlag. Vi arbetar medutgångspunkten atl är vid liv och att det är våruppgift att försöka få henne fri. Vi har aldrig uteslutit atl uppgiften all hon skulle havistals vid marinens verkstadsskola är korrekt. Det finns i själva verket storanledning atl fästa tilltro till den uppgiften. Om vissa ändringar i reglerna om skogskonto MATSHELLSTRÖM (s): Det viktiga med den här uppgiften är alt denbekräftar atl verkligen har vistals hos den argentinskamilitären. Den argentinska regeringen har ju hela liden hävdat all hon inte harså att säga varit i myndigheternas våld. Detta ger en formell utgångspunkt förregeringen att fortsätta sina efterforskningar. Del är naturligtvis bra atlregeringen säger sig ta de här uppgifterna pä allvar, men jag vill ändå frågautrikesministern, eftersom jag tidigare inte fick någol svar: Bedömerregeringen det, med tanke på de olika handlingsmöjligheter som den nu har, somen möjlig väg att kräva att svenska representanter tillsammans med argentinskarepresentanter systematiskt får besöka landets fängelser för att utröna hennesoch andra försvunnas öde? Jag tror alt detta skulle vara en viktig framgångsvägutöver de tidigare s. k. lysta diplomativägarna som inte har gettresultat. Det är dess värre så i ett sådant här fallaltdet är svårt för mig, ja, det vore också fel av mig, att precisera på vilketsätt vi tänker gä till väga i fortsättningen. Men jag kan försäkra MatsHellström att den metod han nämnde på intet sätt behöver uteslutas. Om vi harnågon möjlighet all den vägen bringa ytterligare klarhet i fallet och om vialls kan gå den vägen, ser jag inget skäl till varför vi skulle tveka. Vikommer att utnyttja alla möjligheter. Ju fler konkreta och ovedersägliga faktasom vi har, desto större tilltro kommer vi naturligtvis alt vinna vid vårademarscher i . Jag hoppas atl så blir fallet i högre grad i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om vissa ändringar i reglerna om skogskonto Budgetministern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda fråga, 1979/80:128, ochanförde: har frågat mig om jagarberedd alt medverka till sådana ändringar i reglerna om skogskonto -alternativt till inrättande av en katastroffond - atl skattelagstiftningen intemotverkar ett effektivt bekämpande av granbarkborrens härjningar i . Under det innevarande året har statsmakterna fatlat fleraviktiga beslut som gäller skogsbeskatlningen. beslöt attsärskilda skogskontoregler skall få tillämpas, om avverkning måste ske till följdav insektsangrepp eller andra skador pä skogen. Reglerna innebär atl insättningpå skogskonto i skadefallen får göras med en större del av ersättningen försåld skog än normalt, nämligen i stället för vid rotförsäljningoch i stället för vid försäljning av leveranstimmer. fattaderiksdagen beslut om en omläggning av skogsbeskatlningen. tog iförsta hand sikte på avdragsreglerna vid försäljning av skog. Slutligen har nui höst utfärdats direktiv för en kommitté som skall utreda skogsindustrinsvirkesförsörjning. En uppgift för kommittén blir att ta ställning till om delav skogspolitiska skäl finns behov av principiella ändringar iskogsskatlesystemet. Den analys av skogsbeskattningen som skall utföras avkommittén bör enligt min mening omfatta också skattereglerna vid svåra skadorpå skogen. De framställningar i detta ämne som har getts in till regeringenkommer därför alt överlämnas till kommittén. Jag vill slutligen också erinra om vårens riksdagsbeslutbelräffande företagsbeskattningen. Fr. o. m. taxering kan enskildaskogsägare och andra egenföretagare göra avsättning till allmäninvesteringsreserv. Genom att först utnyttja skogskonto och sedan investeringsreservenkan skogsägaren jämna ut inkomsterna under . Mot den nu redovisade bakgrunden är jag inte beredd attför dagen tillmötesgå önskemål om ändringar i skogsbeskattningen. Om vissa ändringar i reglerna om skogskonto BERTILJONASSON (c): Jag ber atl få lacka statsrådet försvaret på min fräga. Stormfällningarna 1969 liksom övergången till stordrift iskogen med nya avverkningsmetoder synes vara huvudorsaken till de katastrofalagranbark-borreskador som speciellt hårt har drabbat . För vissamarkägare har mer än hälften av skogen förstörts och fått huggas bort. Frän1971 till 1979 har över 3 miljoner granar dödats, vilket innebär över I miljonkubikmeter virke. Om man räknarmedatldet torkade virket får sitt värdeförsämrat med . per kubikmeter- vilket är lågt räknat - innebär detta ändåen förlust på över 50 milj. kr. Och förödelsen fortsätter på de kvarvarande markinnehaven.Bekämpningen av granbarkborrens härjningar pågår från skogsvårdare och markägare,men man ser trots allt ingen möjlighet till lösning. Staten bidrar här medstora belopp. Markägarna har gjorl slora insatser. Allt detta är behövligt ochtacknämligt. Men skall man lyckas komma till rätta med verkningarna avden här katastrofen måste skatteproblematiken in i bilden - och istörre omfattning än . Det blir slora tvångsavverkningar, som ledertill skatteproblem. Den skadade och hotade skogen måste bort.Tvängsavverk-ningarna leder till speciella åtgärder på skatteområdet. Det ärman ocksä på det klara med och överens om frän ochskogsvårdsstyrelsernas sida. De stora avverkningar som gjorts på stormfälll ochgranbarkborreskadat virke har föranlett stora insättningar päskogskonton. Dessa faller nu ut till beskattning som nyatvängsavverkningar tränger sig på. Det är tacknämligt att de drabbade fåttmöjligheter att göra höjda insättningar på skogskonto, vilket budgelminislernockså pekar på. Om vissa ändringar i reglerna om skogskonto nödtorftigtklara de nya avverkningarna. Men tiden för de skogskonton som faller ut liksomför de nya måste förlängas eller också mäste särskild lagstiftning till genomnågon sorls katastroffond. Ur skogsvårdssynpunkt och produktionssynpunkt måste detfinnas pengar till fastigheternas upprustning med ny skog. De utgifterna kommerframöver . har skogen fått lagas bort, och nyainkomster finns ej att tillgå. Jag är tacksam för det som har gjorts, men det kommer juatt dröja innan det hela blir klart om man överlämnar också denna fräga tillden nya kommittén. Därför vill jag fråga om man inte kan gå in för elttillfälligt uppskov när det gäller de gamla kontona för att klaraövergångstiden. Jag vill ocksä fråga: Vilka möjligheler har man att tillämpadet nya systemet vad gäller förelagsbeskattningen i ett sådant här fall? Jag tror atl man kan klara av, eller i vartfall minska, flertalet av de problem som oroar både och miggenom de nya reglernaom allmän invesleringsreserv. De innebär ju, som jag kortantydde i mitt första svar, att man får möjlighet att redan vid 1980 årstaxering avsätta medel till en allmän investeringsreserv. Om en skogsägare under detta är tar ul medel frånskogskonto, får han alltså inte omedelbar beskattning för hälften av det beloppsom tas ul genom att han gör denna omsättning. Det bör alltså vara möjligt förde skogsägare, som har pengar på skogskonto som löper ut, att ta utmedlen och flytta in dem i en allmän investeringsreserv fr. o. m. I avvaktan pä del arbete som skall göras i den nyakommittén tror jag alltså atl vi kan klara, eller i varje fall minska, deproblem som finns. Jag är tacksam för det kompletterande svarsom budgetministern har lämnat. Jag är fortfarande något rädd för atl manändå. trots denna möjlighet, inte kan klara av att sätta undan pengar i sådanutsträckning att det inte blir fråga om något som kan liknas vid enkonfiskation. Det viktigaste är atl rädda pengarna lill de här bygderna, sä får skog tillbaka i en framlid. Vi får räkna med alt skogen för mångaskogsägare huggs ned totalt . Sedan är det bara arbete ochbara utgifter under 10, 20, 30, ja kanske ända upp till 40 är utan att det blirinkomster från skogen. Därför ärdet nödvändigt atl man inte "larlivet" av dessa människor med en beskattning utan att de får möjlighet atlbehålla en del pengar för att plantera och producera. Vi vet att både landet isin helhet och industrin behöver råvara, och därför måste vi ge skogsägarnamöjligheter alt förnya skogen. Jag är som sagt tacksam för det kompletterande svaret, menjag tror ändå att det kan bli nödvändigt atl vidta speciella åtgärder. Vi fårundersöka den saken. kanske tog i litet iöverkant. Jag är medveten om att vi har ett hårt skattetryck, och jag verkarför att på olika områden minska del. Men när talar omkonfiskering och om att ta livet av skogsägarna i , tycker jag del ärlitet av överdrift i beskrivningen av verkligheten. De regler om skogskonto ochallmän investeringsreserv, som alltså nu finns, innebär en möjlighet atl jämnaut inkomsten under närmare . Det tycker jag ändå är rätl generösa regler. Än en gång: 1 utredningen skall man ytterligare se övervilka förändringar som eventuellt kan bli erforderliga för framtiden.Anledningen till att vi inte nu vill göra sådana förändringar är, som viredovisade i en proposition , att ytterligare förlängningar och meraväsentliga ändringar reser ett antal principiella problem som ytterligare börutredas. Den uppfattningen delade också skaUeutskottet och vid dentidpunkten. Men vi kommer som sagt igen när utredningsarbetet är fullföljt. Om samarbetet mellan förskola och skola Budgetministern får förlåta mig om jag tar ilitet hårt, men vi som på ort och ställe har följt denna fråga kan konstateraden hemska katastrof som föreligger. Det är en katastrof för den enskildeindividen men ocksä för den kommun som vederbörande bor och verkar i. Det ärockså en katastrof för framlida skogsproduktion och skogsvård. Det är klart alt om man tar skogskontot och de bättreinsättningsmöjlig-helerna på investeringskonto i beaktande så måste mankonstalera att det har sketl förbättringar. Det är jag tacksam för, och det gerjag budgelministern ett erkännande för. Det kan hända att det för många skogsägare blir möjliglatt klara följderna av kalastrofen genom de här tvä förbättringarna, men förvissa andra är det intesäkert altdet går. Vi får titta pä den frågan. Det härarocksåen fråga inte bara för de människor som direkt drabbas av skadorna utandet är ocksä en fråga för alla omkringboende, som helt enkelt blir tvungna atthugga bort skogen därför att granbarkborrens härjningar inte stoppas. Överläggningenvar härmed avslutad. § 6 Omsamarbetet mellan förskola och skola Statsrådet erhöllordet för all besvara () anmälda fråga,1979/80:143, och anförde: har frågat mig närutredningen om samverkan mellan förskola och skola som aviserades ipropositionen 1978/79:180 om läroplan för kan komma till stånd. Honhar vidare frågat mig om utredningen kommer att få till uppgift att se överhuvudmannaskapsfrågan. Om samarbetet mellan förskola och skola Jag delar den uppfattning som uttrycktes av föredragandeni propositionen om läroplan för att olika frågor rörande samverkanmellan förskola och skola bör utredas närmare. Jag avser att inom den närmasteframtiden begära alt regeringen bemyndigar mig att tillkalla en kommitté. Denbör fä till uppgift att utvärdera den försöksverksamhet med närmare samarbetemellan förskola och skola som bedrivits på olika håll i landet och mol bakgrundhärav söka utforma en helhetssyn på verksamheten i förskola och skola, samtsamarbetet mellan de båda verksamhetsformerna. Jag är inte beredd att gånärmare in pä innehållet i kommitténs direktiv. KERSTINGÖTHBERG (c): Jag tackar statsrådet för svaret. Samverkan mellan förskola och lågstadium behandlades ju -som mer än någon annan av oss vet - redan i ochäven i den proposition som byggde på den. framhöll ocksåvikten av denna fördjupade samverkan för alt underlätta övergången frånförskola lill grundskola. Såsom även sägs i svaret har man pä många håll i landetbedrivit försöksverksamhet med en sådan samverkan. För att ta ett exempel fränmitt eget län, som jag ju bäst känner till, kan jag tala om att samtligakommuner där har deltagit i sådana projekt /71 t. o. m. 1975/76.I har man haft ett alldeles speciellt projekt på gång, det s.k. Bäckbyprojektel, med en i möjligaste mån integrerad skolform mellan förstadium,lågstadium och mellanstadium. Syftet med försöken har bl. a. varit att utjämna deskillnader som finns, åtminstone i praktiken, mellan förskola och lågstadium,framför allt när det gäller metoder och innehåll i undervisningen. Skolanmåste, tycker jag, upplevas som en naturlig fortsättning på förskolan.