prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — Om det finns ett företag som söker arbetskraft och en arbetsförmedlingsom har människor registrerade arbetslösa och man ändå inte lyckas pussla ihopdet, så måste del vara något fel. Då menar jag att regeringen och ansvarigminister får gripa in. Jag brukar normall inte tala för att vi skall la inutländsk arbetskraft. Men jag vill också slå vakt om våra naturresurser. Jagvill inte alt 50 lon prima fisk skall gå till minkföda. Man får födaupp mink på andra och mindre viktiga födoämnen. De förelag det här gäller slussas mellanarbetsförmedlingen, länsarbetsnämnden och polisen. Ingen vill ta ansvar närdel gäller om arbetskraften kan tas in . Vidare hänvisar mantill invandrarverket som normalt handlägger dessa frågor. Men den långabyråkratiska handläggningen gör att den aktuella torsken kommer att vara användför länge sedan till någonting helt annat, just därför alt ingen ansvarig kangripa in och ta det ansvar jag anser att man bör ta. Om visst arbetsmarknadspolitiskt problem Mitt råd var, , att man kanförsöka finna arbetstillfällen som ger en mera kontinuerlig verksamhet, så attarbetskraften inte måste lämna jobbet den ena veckan och kanske få erbjudandeom nytt jobb någon vecka senare; detta då beroende på tillgången på råvara.Många andra industrier har visat att man med kompletterande sysselsättning kanåstadkomma en mera fortgående verksamhet. Detta skulle underlättarekryteringen. Jag har sagt , herr talman, att om enarbetssökande vägrar ta ett jobb som uppenbarligen passar för den sökande, såskall detta rapporteras. Statistiken visar också hur sådan rapportering skeroch att den ökat . Jag tycker att det är riktigt att man tarvara på erbjudna jobb, men del måste vara jobb som är rimliga för den sökandealt acceptera. När det slutligen gäller den utländska arbetskraften harvi i haft den uppfattningen, att man inte skall ta inutländsk arbetskraft och bara låta den försvinna igen om man inte kan ge denstadigvarande sysselsättning. Har man tagit in utländsk arbetskraft i ,måste vi jämställa den med den svenska och tafullt ansvar för den. Därför trorjag inte modell här är möjlig. Tillståndsprövningen måste ske i vanlig ordning omföretaget i detta område vill använda utländsk arbetskraft. Det finns reglerför hur man går till väga, och dem måste man följa. Jag tror faktiskt att min modell ärtillämplig, herr arbetsmarknadsminister. Det finns utländsk arbetskraft som ärvillig alt ta dessa jobb just som korttidsjobb och som sedan inte har någrakrav. Därför menar jag all detta är en lösning på problemet. Alternativet är att man inte kan ta till vara råvaran,vilket vi nu upplever. Sådana här kortlidsjobb finns alltid i olika branscher.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: ministern att vi inte skallsyssla med sådan verksamhet där delta kan inträffa? Skall vi ge upp det svenskafisket? Det är nämligen en typisk bransch där det blir tillfällen då man intekan sysselsätta arbetskraften fullt. När det finns människor som är arbetslösa, som kanskesöker andra jobb, menar jag att vi med litet god vilja från alla håll bordekunna lösa det här problemet. det som så sent som publicerades av facket självt: Vilken kommentar föranleder detarbetsmarknadsministern att göra när facket säger att det finns de som vägraratt la jobb? När det gäller den utländska arbetskraften,än en gång, vill jag bara notera att tydligen pläderar för enfri invandring av utländskarbetskraft för korttidsjobb. Jag tror att var och en av oss andra ändå är klaröver att om vi ger sådana erbjudanden kommer väldigt många av de personer somkommer till den vägen att stanna i vårt land. Och vi får då la detfulla ansvaret för detta, som jag sade förut. herr talman, att det ärnödvändigt att behålla de principer för vår invandringspolitik som sedan längeär fastslagna här i och av regeringen. talade om god vilja. Det var precis det jagmenade också. Försöker man eftersträva en god arbetsplanering är det lättarealt få de sökande att ta vara på de jobb som erbjuds. Beträffande fråga om min reaktion när detgäller personer som inte tar erbjudna jobb: Jag svarade redan i den föregåenderepliken att jag tycker att man skall ta vara på alla arbetserfarenheter somgår att få. Är det uppenbart att någon missbrukar erbjudanden från arbetsförmedlingenskall man vidta de åtgärder som jag också omnämnde i den föregående repliken. Om kommunala projekt för att minska ungdomsarbetslösheten Jag är myckel tillfredsställd meddet besked som arbetsmarknadsministern gav senast, att man skall ta till andraåtgärder om någon vägrar. Sedan vill jag säga: Jag har verkligen inte pläderat förnågon fri invandring av utländsk arbetskraft. Jag är väldigt angelägen om att iallra första hand sysselsätta de arbetslösa svenskar som finns. Men detta är enåtgärd som vi är tvingade att ta till. Annars måste jag göra den tolkningen attregeringen och dess representant här är beredda alt acceptera att vi inte skallta vara på torsken som svensk råvara - alt vi inte skall bry oss om all fiskaden - utan i stället importera torskfilé. Och som jag sade i mitt första inläggi dag sker detta . Vi importerar alltså torskfilé därför all vi intehar den arbetskraft som behövs. Jag måste dä göra den tolkningen att regeringen är bereddatt acceptera detta i en än större omfattning. Överläggningen var härmed avslutad. §Il Om kommunala projekt för att minska ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:383, och anförde; har frågat mig om jag inteanser det angelägel att stimulera kommunala projekt för att minskaarbetslösheten bland unga människor och hur regeringens kommande förslagrörande ungdomar skall få tillämpning på ungdomarnas villkor redan under våren.Vidare har frågat mig varför kommun fick nej på sinansökan om särskilda ungdomsarbeten. Om konmmnala projekt för att minska ungdomsarbetslösheten Regeringen är positiv till att kommunerna inom ramen försina ekonomiska resurser tar skilda initiativ för att förhindra arbetslöshetbland ungdomar. Denna grundinställning utgjorde också bakgrunden till attregeringen lämnade klartecken för försöksmodell.Regeringen sade således inte nej, som hävdar, utan ja. Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det var kort och koncist. Arbetsmarknadsministern säger i svaret alt har fåttja på sin dispensansökan, medan jag i frågan hävdar raka motsatsen. Jag är inteensam om att göra det. Allmänheten har i regel oftast bara tidningarna atttillgå, och tidningarna i har uppfattat saken på samma sätt som jag. Jagkan t. ex. läsa upp en rubrik: "Ingen dispens för projekt bland arbetslösaungdomar-Del var nej till ". Så lyder rubriken, och sedan utvecklasdetta i artikeln. I svaret säger arbetsmarknadsministern också all del ärpositivt med olika projekt från organisationer och inte minst från kommunerssida. Det är den syn som jag hoppades alt statsmakterna skulle ha på olikaseriösa projekt som har förekommit . innebär enutvidgning och en mer seriös attityd när det gäller att ta itu med problemetatt fånga upp arbetslösa ungdomar. Del var detta projekt som arbetsmarknadsministernnu säger att regeringen var klart positiv till. Uppgift slår alltså motuppgift. Vi får hoppas att det är arbetsmarknadsministern som har rätt. Efter att ha läst dagens nummer av blev jag räddför vad som kan komma . Där slår all satsningen på jobb skall skäras nedmed tre fjärdedelar. I stället för att som ge 500 milj. kr. till projektetatt ge arbetslösa ungdomar utbildning och beredskapsarbete skall staten salsa140 milj. kr. Jag hoppas att delta förslag inte kommer till utförande, för dåblir läget allvarligare än jag befarade när jag ställde frågan. Jag tror del är en god regel, ,att vi mera ser till de reella beslulshandlingarna än till tidningsartiklar närvi gör bedömningar av hur det förhåller sig i en sakfråga. Jag kan ocksåhänvisa till länsarbetsnämnden i län, som har samma uppfattning som jagi detta spörsmål. Varför är det då ett ja till denna framställning? Detkanske, herr talman, finns skäl att något utveckla det. Regeringen sade ja till att kommun tillsammans medAMS och arbetsmarknadens parter skulle söka ta fram en utjämnad ersättning. Iprincip innebär den att lönen från beredskapsarbetstiden och utbildningsbidragetunder utbildningstiden kombineras till en månatlig ersättning. Det var en av deviktiga punkterna i framställningen, och den sade alltså regeringen ja till. När delgäller statsbidragen har kommunen naturligt nog fått de normala statsbidragenpå för beredskapsarbete. Del innebär alt behandlas på samma sättsom alla andra kommuner som driver olika former av försöksverksamhet. Regeringen begränsade försöksliden i till alllängst sträcka sig till av del skälet att vi, vilket HelgeHagberg också nämnde, förbereder en proposition om hur vi skall kunna få tillstånd en utbildning för ungdomar förlagd till arbetsplatserna. Vi kommer inomkort att lägga fram ett förslag om hur denna utbildning skall konstrueras. Idet sammanhanget får vi också ta upp konstruktionen av och resurserna förÖrebroprojektet. Det är väl bra om vi läser regeringens förslag innan vi tar endebatt på den punkten. Allra sist vill jag, herr talman, säga alt kommunhar gjort många goda insatser och tagit fina initiativ för att ge ungdomarjobb. Del vill jag gärna ge den kommunen en eloge för. Och vi har alltså, på devillkor som jag här har redovisat, från regeringens sida sagt ja till dennaframställning från kommun. Om kommunala projekt för an minska ungdomsarbetslösheten HELGEHAGBERG (s): Jag tackar på kommuns vägnarför elogen från arbetsmarknadsministern. De oklarheter som tycks föreligga är inte enbartkoncentrerade till det som jag tagit upp i min fråga. Även i t. ex.Västernorrlands län har del varit aktioner för att sätta i gång projekt. De harockså belagt att åsikterna är negativa till projekt av den sort som man haft iÖrebro. Om det nu på kort sikt är ett ja är del tillfredsställande. Men om manläser vidare i andra tidningar - tyvärr är det dem vi har att tillgå - finner manall det slår all det kommer en ny proposition. Den propositionen kanske soparbort både detta projekt och mycket annat, och då är det illavarslande. Jaghoppas att arbetsmarknadsministern ser till att något sådant icke kommer tillstånd. Jag har refererat till de handlingar somfinns i detta ärende, om hur kan bedriva försöksverksamhet för att geungdomar sysselsättning, och jag tror att det är de som måste vara heltavgörande för hur bedömningen skall ske. Jag vidhåller alt om man går efter demså är det ett ja. Men har önskat något högre bidragsprocent än vad vimedgivit i andra kommuner är det en sak för sig. Alt vi har behandlatkommunerna lika tror jag har respekt för. När det gällermöjligheten alt bedriva verksamheten är det ett klart ja från regeringens sida. Får jag bara säga till beträffande detkommande förslaget, som han tar upp som en andra del i debatten , att detinte alllid är kostnaderna som är avgörande för insatsernas kvalitet ochomfattning. Del som är dyrt är inte nödvändigtvis alltid del bästa. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 111 § 12 Föredrogs och hänvisades Proposition1979/80:146 till skatteutskottet , , , § 13 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1935-1941till arbetsmarknadsutskottet /80:1942 till /80:1943till skatteutskottet /80:1944 punkt 1 till näringsutskottet punkt 2 till skatteutskottet /80:1945 tillskatteutskottet /80:1946-1950 till näringsutskottet /80:1951 och 1952till försvarsutskottet /80:1953 till jordbruksutskottet § 14 Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /80:32-34. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbelänkande /80:21 om anslag m. m. till arbetsmarknadspolitiken /81. I detta betänkande behandladespropositionen /80:100 bil. 15 () såvitt gälldede under avsnitten Arbetsmarknad m. m. och Arbetsmiljö upptagna anslagen B 1-B8 och C3-C5. De aktuella avsnitten hade i regeringen föredragits avarbetsmarknadsministern . I propositionen hade föreslagits under punkten B 1 (s. 42-51) alt skulle tillArbetsmarknadsservice för /81 anvisa ett förslagsanslag av , under punkten B 2 (s. 51-61) alt skulle 1. godkänna de grunder för ersättningtill ledsagare till handikappade som förordats i propositionen. 2. till Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning för /81 anvisa ett anslag av , under punkten B 3 (s. 61-74) att skulle 1. medge att regeringen fick bemyndiga AMS att /81 besluta om avskrivning av länefordran uppkommen inomarbetsmarknadsverket under de i propositionen angivna förutsättningarna. 2. till Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1980/81 anvisa ett reservationsanslag av 2 , under punkten B 4 (s. 74-75) attriksdagen skulle till Stöd till lageruppbyggnad för /81 anvisaett förslagsanslag av . under punkten B 5 (s. 75-78) attriksdagen till Kontant stöd vid arbetslöshet för /81 skulleanvisa ett förslagsanslag av , under punkten B 6 (s. 78-80) attriksdagen skulle till Totalförsvarsverksamhet för /81 anvisaett förslagsanslag av , under punkten B 7 (s. 81-83) altriksdagen till : Anskaffning av utrustning för budgetåret1980/81 skulle anvisa ett reservationsanslag av . under punkten B 8 (s. 83-85) attriksdagen till : Förvaltning av utrustning för budgetåret1980/81 skulle anvisa ett reservationsanslag av , under punkten C 3 (s. 105-120) att skulle 1. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för statsbidrag till anställning med lönebidrag, 2. till Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning för /81 anvisa ett reservationsanslag av , under punkten C 4 (s. 120-125) alt skulle dels anta ett inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, dels godkänna de i budgetpropositionen förordade allmännariktlinjerna för finansiering av stöd till forskning och utveckling samtutbildning och information beträffande medbestämmande i arbetslivet ocharbetslivsfrågor i övrigt samt till utbildning av styrelserepresentanter för deanställda. dels till Bidrag till arbetarskyddsfonden för budgetåret1980/81 anvisa ell reservationsanslag av , under punkten C 5 (s. 125-138) att skulle 1. medge att regeringen vid behov fickbesluta om nya platser för skyddat arbete under /81, 2. till Bidrag till StiftelsenSamhällsföretag för /81 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats de vid 1979/väckta motionerna 1979/80:219av m. fl. (vpk),vari yrkats att skulle uttala sigför och hemställa hos regeringen om kraftfulla insatser mot arbetslöshet ochutslagning på grundval av följande åtgärdsprograni: a) att alla människor, oberoende avålder och eventuellt handikapp, garanterades rätlen till ett arbete som varavpassat till deras förmåga och inte skadade deras hälsa, b) att alla ungdomar garanteradesrätlen till meningsfull utbildning och arbete, c) alt en allmän arbetstidsförkortningtill sex limmar per dag eller genomfördes somkraftfulla åtgärder för att minska arbetshelsen vidtogs, d) all industripolitiken utformades så att allsidigajobb skapades i alla landsändar, bl. a. med stöd av samhällsfonder under löntagarkontroll, e) att företag som hade hög personalomsättning ochhög sjukfrånvaro tvingades alt betala förhöjd arbetsgivaravgift, f) alt en bred offensiv mot hälsorisker i jobbetgenomfördes och alt förbud mot ackords- och icke samhällsnödvändigt skiftarbete infördes, g) att obligatorisk arbetsförmedling infördes,främjandelagen gjordes tvingande och alla utslagna gavs rätt till planmässig arbelsrehabilitering. h) alt systemet för sjukskrivning och förtidspensioneringsågs över så att brister i arbetslivet inte doldes under medicinska diagnoser, i) att målsättningen för behandlingsarbete inomvårdsektorn skulle vara de utslagnas återkomst till arbetslivet och att övrigtbehandlingsarbete skulle underordnas denna målsättning, j) att en restriktiv politik mot alkohol, narkotika ochandra droger i syfte att minska ulslagningens skadeverkningar genomfördes. 1979/80:255 av m. fl. (c), 1979/80:320 av . (s), vari yrkats all som sin mening gav regeringen till kännaalt ersättning från arbetslöshetskassa även borde utgå i sådana fall då dearbetssökande var förhindrade ta erbjudet arbete till följd av att kommunalbarnomsorg inte kunde erbjudas, 1979/80:321 av . (m), 1979/80:324 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att beslutade att . av de beredskapsmedel som avsågs för vägbyggen överfördes tillvägverkets ordinarie byggnadsanslag, 2. att uttalade att de länsom drabbades av en minskad investeringsinsals över beredskapsmedel bordekompenseras genom motsvarande uppräkning av det ordinarie anslaget förvägbyggande. 1979/80:397av och (båda fp), 1979/80:408 av . (s). 1979/80:441av och (båda m). den /80:573 av m. fl. (vpk), variyrkats 1. alt godkände ändrade grunder för arbetsmarknadsutbildning- _ en atttillämpas fr. o. m. innebärande att alla som genomgick Arbetsmarknads-arbetsmarknadsutbildning skulle erhålla . per dag per politiken vecka, 2. att beslutade attstimulansbidraget vid arbetsmarknadsutbildning höjdes till . 3. att beslutade att 18 5lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skulle ha av motionärernaföreslagen lydelse alt gälla fr. o. m. . 4. att beslutade att 17 Slagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skulle ha av motionärernaföreslagen lydelse att gälla fr. o. m. , 1979/80:728 av m. fl. (s), 1979/80:734 av m. (c), vari yrkats att som sin mening uttalade att arbetshandikappadeej skulle behöva mista sina anställningar på grund av de allmännyttigaorganisationernas bristande ekonomiska resurser samt att regeringen efterkartläggningen vidtog sådana åtgärder som erfordrades för attarbetshandikappade ej skulle behöva mista sina anställningar, 1979/80:736 av (båda s), 1979/80:742 av Mariin Segersledl m. fl. (s), 1979/80:743av Mariin Segersledl m. fl. (s), 1979/80:744av m. fl. (m). 1979/80:979av (). 1979/80:980av m. fl. (s). 1979/80:982 av m,fl, (m) såvitt nu vari fråga (yrkandena 1 och 4), 1979/80:984 av (), 1979/80:990av och (båda m). 1979/80:992av och (båda c). 1979/80:994 av m, fl,(s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av och riktlinjerna för förslag rörande en samladsysselsättningspolitik . 3. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av politiken för arbete ål handikappade, . 4. som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om planering av åtgärderför handikappade, 5. som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskilda utredningsresurser vidlänsarbetsnämnderna för uppföljning av arbetsgivares personalpolitik, 6. besluta att utöver regeringensförslag i budgetpropositionen 1980 medel beräknades för ytterligare 300tjänster vid arbetsmarknadsverket, 7. utöver regeringens förslag anvisa27 milj. kr. under anslaget B 1. Arbetsmarknadsservice för det under punkt 6upptagna ändamålet, 8. som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning av stödformen anställning medlönebidrag. 9. besluta alt bidrag förarbetsbiträde skulle kunna utgå i kombination med stödformen anställning medlönebidrag, 12. besluta att föräldrar, som för alt genomgåarbetsmarknadsutbildning måste bo tillfälligt på utbildningsorl inom den egnakommunen, skulle erhålla samma förmåner beträffande barnomsorg som föräldrar,vilka genomgick sådan utbildning utanför hemkommunen. 18. hos regeringen begära att förslagskyndsamt lades fram om samhälls-konlroll vid nedläggning av företag m. m.. 19. som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning av frågan om utbildningsfonder iföretag, 20. besluta alt bestämmelser rörandetre nya dagpenningklasser om 200, 210 och . infördes i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring. 21. besluta att bestämmelsen i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring om en dagpenningklass på 195 kr.utmönstrades, 22. som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en högsta dagpenningklass om 230kr., 23. besluta alt lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd ändrades i enlighet med vad som anförts i motionen, 24. utöver regeringens förslag ibudgetpropositionen 1980 för /81 anvisa 110 milj. kr. underanslaget B 5. Kontant stöd vid arbetslöshet, 25. utöver regeringens förslag ibudgetpropositionen 1980 för /81 anvisa 250 milj. kr. underanslaget B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning, 26. besluta alt avgiften enligt lagen(1973:372) om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet höjdes fr. o. m. , 1979/80:996 av (), 1979/80:1022 av m. fl. (s). 1979/80:1368 av . (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att skulle besluta atttill Sysselsättningsskapande åtgärder för /81 underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . minskat reservationsanslag av . (yrkande 3). 1979/80:1455 av (), 1979/80:1466 av m. fl. (fp, m, c). 1979/80:1471 av (vpk), vari yrkats all hos regeringen hemställde om förslaginnebärande att statligt lönebidrag skulle utgå för de anställda iorganisationer och föreningar som anställdes med lönebidrag, 1979/80:1475 av (),vari yrkats att hos regeringen begärde förslag i syfte att vidgamöjligheterna att erhålla arbetsbiträde i enlighet med vad som anförts imotionen, 1979/80:1485 av m. fl. (s), 1979/80:1490 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att beslutade att förstärkaresurserna för arbetsförmedlingarna med 250 platsförmedlande tjänster främstför ungdomen (yrkande 3). 1979/80:1793 av m. fl. (fp). 1979/80:1804av (), 1979/80:1805av m. fl. (s). 1979/80:1806av m. fl. (c), 1979/80:1807av och (båda s). 1979/80:1810av (). 1979/80:1816av och (båda m). 1979/80:1817av Lats m. fl. (vpk),vari yrkats l.atl uttalade att rätten till arbete borde gälla allaoavsett handikapp, 2. att hos regeringenhemställde om åtgärder att öka antalet förmedlande tjänstemän inomarbetsmarknadsverket i enlighet med sysselsältningsutredningens förslag, 3. att hos regeringenhemställde om åtgärder för att tillgodose behovet av återkommande utbildning ihandikappfrågor hos arbetsmarknadsverkets personal, 4. att hos regeringenhemställde om en konkret plan i syfte all trygga handikappades rätt till arbetei enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att uttalade attförtidspensionering ej fick användas som arbetsmarknadspolitiskt instrument ochhemställde hos regeringen om förslag till utveckling av allmänarbetslöshetsförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen. 1979/80:1845 av () och 1979/80:1888av m. fl, (c). 1. beträffande tidpunkten för enproposition om den framlida sysselsättningspolitiken att skulleavslå motionen 1979/80:994 yrkandet 1, 2. beträffande samhällskontroll vidnedläggning av företag all skulle avslå motionen 1979/80:994 yrkande18, 3. beträffande åtgärder mot denbristande överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft altriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:992, 4. beträffande skärpning av reglernaför avvisande av erbjudet arbete m. m. att skulle avslå motionerna1979/80:744 och 1979/80:990, 5. beträffande personalförstärkningtill arbetsmarknadsverket all med avslag på motionerna 1979/80:994yrkande 6. 1979/80:1490 yrkande 3 och 1979/80:1817 yrkande 2 skulle bifallapropositionens förslag, 6. beträffande utbildning avförmedlingspersonal i handikappfrågor att skulle avslå motionen1979/80:1817 yrkande 3. 7. beträffande sammansättningen avlänsarbetsnämnder att skulle avslå motionen 1979/80:255. 8. beträffande ordförandeskapet idistriktsarbetsnämnd alt skulle avslå motionen 1979/80:979, 9. beträffande arbetsförmedlingenssvårigheter på orter ined särskilda sociala problem att skulle avslåmotionen 1979/80:1805, 10. beträffande fler distriktsarbetsnämnderoch förmedlingskonlor i all skulle avslå motionen1979/80:736, 11. beträffande den fortsattautbyggnaden av ADB i platsförmedlingen att med avslag på motionerna 1979/80:1810 och1979/80:1845 skulle bifalla propositionens förslag, 12. beträffande förbättradbyggarbetsplanering alt skulle avslå motionen 1979/80:980,