prot · G30997 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är oerhört skrämmande alt en människa överhuvud laget har kunnat få idén att producera ett sådant här alster. Vidare ärdet skrämmande alt idén har kunnat fullföljas. Naturligtvis har inte bara enutan flera personer varit inblandade i det här arbetet. Ingen har sagt: Nej,det här får inte publiceras. Det talas ofta om att pressen skall sanera sigsjälv, att vi inte skall ha förbud. Pressen skall alltså själv få avgöra vadsom skall tryckas. Men är del hög lid att lar itu med den självsaneringen. och likaså har någotredogjort för den liberala synen på tryckfriheten. Vi är rädda omtryckfriheten. Så länge man inte skadar någon annan människa skall frihetengälla. Men det här är till skada för annan människa. säger justitieministernatt endast i sällsynta fall får man begränsa tryckfriheten, och det är ombetydande allmänna och enskilda intressen kan främjas. Men här är del väl frågaom just ett betydande allmänt intresse. Vi kvinnor utgör mer än hälften av befolkningen i det härlandet. Vi vill inte utsättas för en sådan behandling. Jag hoppas verkligen attjustitieministern kommer med direktiv till tryckfrihelsutredningen, så altdenna kan la itu med frågan. Det är intressant all konstatera att enenhetlig och samstämmig uppfattning kommer till uttryck bland kvinnornahär i kammaren. Del gäller behovet av förbud mot våldspornografi. Vi har vidtidigare tillfällen här i haft tillfälle alt ta upp frågor avliknande slag. Kvinnor från olika partier har då diskuterat t. ex.kvinnomisshandel och omskärelse, och de har då haft samma uppfattning. Det ärett intressant fenomen, som verkligen bör observeras. Kvinnorna i vårt land är alltså inte längre beredda attacceptera att leva under sådana förhållanden som de har haft. Jag troratt vi kommer att få se ytterligare sådana här samstämmiga uppträdanden frånkvinnornas sida. Men det är naturligtvis också nödvändigt att männen deltar iden här debatten. Justitieministern sade att tryckfriheten inte fårbegränsas, att det endast får ske för att värna betydande enskilda ellerallmänna intressen. Även här råder det samstämmighet: tryckfriheten är någontingsom vi verkligen måste och som vi vill slå vakt om. Men del är här också enfråga om respekt för människor. Det är verkligen fråga om att värna betydandeenskilda och allmänna intressen. Del måste vara det avgörande för frågansvidare hantering. Det är rikfigt - var inne på del - att vibröt ut barnpornografin och gav den en skyndsam behandling. Jag skulle önskaatt justitieministern efter dagens debatt ville ge direktiv tillyttrandefrihetsulredningen om alt den tar upp frågan om förbud motvåldspornografi och skyndsamt lägger fram ett förslag på det området. HANS (): Jag skall inte la myckel av kammarens lid ianspråk. I allt väsentligt kan jag instämma i del som har sagts ifrågan. Jag noterade alt justitieministern menade att man inte kanlagstifta i den här frågan ulan att den först blivit föremål för utredning. Deltror jag vi alla har förståelse för. säger justitieministern att enligt hans uppfattningingår del i yttrandefrihetsulredningens uppgift och direktiv att studera dennafråga, utreda den och komma med synpunkter och förslag. Han har denuppfattningen, säger han. Men för att del inte skall råda någon som helsttveksamhet om vad som ingår i yttrandefrihetsulredningens direkfiv borde väl justitieministern,med den utgångspunkt som han har deklarerat här, inte ställa sig avvisande tillatt ge tilläggsdirektiv till utredningen. Del skulle dessutom vara en bramarkering av hur allvarligt juslilieministern och i övrigt ser på denhär frågan, om tilläggsdirektiv utfärdades. Jag skulle alltså vilja hemställa till justitieministernall allvarligt överväga om han inte, mot bakgrund av den diskussion som harförts här i kanimaren och mot bakgrund av den eniga uppslutningen frånsamtliga partier i frågan, för att undanröja alla oklarheter - även om hansjälv tycks ha den uppfattningen all denna uppgift redan ingår i utredningen -skulle kunna utfärda tilläggsdirektiv med den innebörd vi här hardiskuterat. Han skulle som sagt dessutom göra det av del skälet alt det vore enalldeles utmärkt markering av hur allvarligt vi ser på den här frågan. i (m): Kvinnor i har tidigare anmärkt påatt inga manliga riksdagsmän var närvarande vid debatten om kvinnligomskärelse. För att inte samma kritik skall kunna anföras i den här frågan villjag gärna markera min anslutning till de synpunkter som har anförts tidigare idenna debatt. Jag skulle emellertid också gärna vilja frågajustitieministern om inte texten fill de bilder har visat migutgör uppmaning till brott. Den senaste ställda frågan kan jag faktisktinte här på rak arm besvara. Del fillkommer inte mig att avgöra om speciellahandlingar är brottsliga eller inte; del är åklagarmyndigheten som skall göradel. När del gäller sakfrågan har del väl framkommit all vi ärganska överens här. Jag vill kanske vända mig något mot , somsäger att jag "börjar" tycka som andra i debatten. Jag har denuppfattningen att jag har gett uttryck för samma mening redan från början iinterpellationssvaret. Vad del gäller nu är att komma ifrånde här företeelserna. Jag har den uppfattningen att det måste ske efter en utredning,som skall se på vad sätt den här ändringen skall ske. Därom är vi ocksåöverens. Jag menar alt denna undersökning skall ske snabbt, och jag hävdar attden skall ske inom yttrandefrihetsulredningens arbete och all delta ingår iutredningens direktiv. När det gäller förslaget att manskall bryta ut denna fråga och eventuellt utfärda tilläggsdirektiv, har jaginte i och för sig åsikten all man skall hindra del. Min tanke är all dettaarbete skall ske på ett lämpligt sätt och så att det blir resultat myckel fort.Yttrandefrihetsulredningen har till uppgift att så att säga spela över helafältet. Därför hesilerar jag i princip en aning inför att bryta ut fråga efterfråga - man skall ju se sambandet. Men jag kan direkt säga alt skulle det visasig - mot vad jag förmodar - att denna fråga inte kan av snabbt utan bryter ut den, anser jag mig inte förhindrad att ge tilläggsdirektiv. KARINAHRLAND (fp): Del har klagats på att kvinnor inte alltidhåller ihop i , och det har klagats på att män inte deltar ijämslälldhelsdebatlen. Den här debatten tycker jag är ett bevis för att kvinnorhåller ihop i och alt det finns män som är intresserade avjämslälldhelsdebatlen. Del tycker jag är någonting myckel positivt med den härsaken. Företrädare för samtliga fem riksdagspartier har enigt uttalat sin avskyför våldspornografi av den typ som vi har diskuterat. Den sistarepliken från justitieministern var också, tycker jag, bättre än denförsta, och det skall jag lacka honom för. Han sade, åtminstone när han börjadesitt inlägg, att han ville finna en utväg så att vi kommerifrån det här och all del bör ske snabbt. Sedan hoppas jag all det bara var en slip of the longuenär juslilieministern sade att han inte skulle hindra att någratilläggsdirektiv tillkommer. För om det skall bli några tilläggsdirektiv ärdet, såvitt jag förstår, justitieministern själv som skall utfärda dem, och jagvore väldigt tacksam om ville gå hem och fundera allvarligt påden saken. Annars är det risk för att vi får lov att vänta och får se del härupprepas för . Meddelande om justering av kammarens protokoll HANS (): Jag kan knappast se att justitieministernförebringat några mer allvarliga skäl för all inte tillmötesgå en bred önskanhär i kammarde-batlen om att det skall utfärdas tilläggsdirektiv. Han säger allom det skulle visa sig att frågan inte kan få en tillräckligt snabb behandlingär han beredd alt utfärda tilläggsdirektiv. Jag tror alt det vore bra om intejustitieministern väntade tills det kommer att visa sig alt del inte gårtillräckligt fort att få frågan behandlad utan redan nu ville la initiativetalt utfärda tilläggsdirektiv med uppgift till utredningen att göra en snabbbehandling av frågan. Det kan knappast finnas något skäl för juslilieministern -jag är övertygad om alt han i sak inte har någon annan mening än den viföreträtt här - att vägra att tillmötesgå en sådan gemensam önskan. Vi vill meddenna markera frågans angelägenhet och se till att den blir föremål för ensnabb och utförlig behandling. Vilket resultat del sedan leder till får vidiskutera i annat sammanhang. Jag vill alltså ånyo hemställa att juslilieministern, avde skäl jag här åberopat, ger utredningen erforderliga tilläggsdirektiv. Får jag bara, för att del inte skall rådanågra missförstånd, säga all jag menar att del är inte tilläggsdirektiv ellerinte som är del väsentliga. Det väsentliga är alt den här frågan så snabbi sommöjligt kan lösas. Kommer man fram till att del behövs tilläggsdirektiv har jagingenting emot att utfärda sådana. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Föredrogs och bifölls Inierpellafionsframslällning1979/80:156 §19 Meddelande om justering av kammarens protokoll Protokollen för kammarens sammanträden den 27-29 februarikommer att justeras . § 20 Anmäldes och bordlades 1979/80:87om ändring i m. m. § 21 Anmäldes och bordlades. 1979/80:1909av m.fl. med anledning av proposition1979/80:74 om upplålelsevillkor m, m, för kronolorp § 22Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivils till kammarkansliet 1979/80:157 av BertU () tillkommunikationsministern om virkes-transporterna på tjälskadade vägar: Skogsråvaran är myckel viktig förvårt näringsliv och för våra exportmöj-ligheler. Därför är det viktigt altåtgärder vidtas bl. a. för att underlätta virkeshanteringen ochvirkestransporterna. Att ta fram virket från skogen är ofta förenat medsvårigheter och stora kostnader. Detta gäller särskilt ochvåren då många vägar till följd av tjällossning är farbara. Omskogsråvaran i detta läge inte kan las ur skogen kan skador uppstå ochskogsägarna åsamkas stora kostnader. är del de mindre vägarna som drabbas hårdast itjällossningstider. Dessa beläggs med totalt körförbud för fordon inom vissaviktklasser för att vägarna inte skall skadas. Del är emellertid angeläget attstörsta smidighet kan tillämpas beträffande dessa körförbud. Om väghållarentillsammans med vägmyndigheten fick svara för en dispensgivning dä väderleketc. tillåter detta skulle man i många fall kunna utnyttja de möjligheter tilltransporter som nattfrost ger på ijälkänsliga avsnitt. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Är statsrådet beredd att medverka till all enförfatlningsförändring kommer till stånd, så alt väghållaren ges möjlighet altfalla beslut om belastning på vissa vägar vid tjällossning samt tillsammans medvägmyndigheten utfärda dispenser från dessa bestämmelser? Anser statsrådet det i så fall möjligt att genomföra dessab'"stämmelser så att de kan gälla under årets tjällossningsperiod? 1979/80:158 av () til skattningen: Vid behandlingen avproduklskattehöjningarna fick regeringen uppdragatt lägga fram förslag beträffande läskedrycksbeskaltningen. Regeringen skulle pröva skallens betydelse för de mindrebryggerierna samt beakta läskedryckernas alkoholpolitiska betydelse. I denmotion (1979/80:94) som anslöt sig till underströks också behovet ävkonkurrensneutralitet gentemot andra drycker. Utvecklingen inom alkoholområdel under det senaste årethar ytterligare förstärkt intrycket att situationen bland ungdomen är mycketallvarlig. Alla åtgärder från myndigheternas sida alt stävja denna utvecklingmåste prövas. undersökningar visar att både bruket ochmissbruket breder ut sig alltmer. ;s årliga ungdomsundersökningar pekar isamma riktning. Enligt en gjord undersökning bland värnpliktiga drickervar femte sprit mot några procent . Del viktigaste i detta sammanhang är att söka skapa enattitydförändring när det gäller ungdomens alkoholbruk. Undersökningen bland devärnpliktiga visar att kamratkretsens normer har en avgörande betydelse. Menför att åstadkomma en sådan attitydförändring måste man erbjuda ungdomenalternativa dryckesvanor. Alternativa drycker måste därför gynnas. Läskedrycker är klart accepterade i de storakonsumentgrupperna bland våra tonåringar. Enligt SIFQ:s undersökning kan två avtre tonåringar, som dricker alkohol, personligen länka sig alt byta utalkoholdrycken mot en läskedryck. Redan detta synes vara skäl nog för alt tabort en produktskatt som motverkar sådana gynnsamma effekter. De alkoholfria dryckerna har uppmärksammats i ett flertalalkoholpoli-liska åtgärdspakel. I kommuns alkoholpolitiska utredninguttalas all ett kraftigt stöd för alkoholfria drycker skulle vara en verksamåtgärd att angripa ungdomens alkoholmissbruk. inomsocialstyrelsen arbetar med ett förslag att slopa läskedrycks- ochlätlölsskatten i syfte att bidra till bättre dryckesvanor bland ungdomen.Socialstyrelsens chef har uttalat sig i positiva ordalag om läskedryckernasbetydelse i detta sammanhang. Även inom har vi pekat på läskedryckernasbetydelse ur denna aspekt. Vad gäller lättölet - som inte togs upp i riksdagensbegäran - måste man konstalera alt denna dryck är det naturliga alkoholsvagaalternativet till öl och starköl. Ett mer attraktivt pris skulle ökakonkurrenskraften och motverka en oroande stagnation och nedgång avlättölskonsumtionen. Bryggerierna arbetar under svåra ekonomiskaförhållanden - inte minst de mindre bryggerierna, som är belägna på känsligaorter ur sysselsättningssynpunkt. I det statliga Brygginvests strukturplan förbryggeribranschen föreslås att skatten på läskedrycker och lättöl skallslopas. Brygginvest betraktar detta som en väsentlig förutsättningför branschens fortsatta utveckling. Läskedrycker är beskattade till skillnad fränlikartade drycker såsom juice och saft, vilket drabbar läskedrycksinduslrinhårt ur konkurrenssynpunkt. Andra dryckesvarianler, såsom pulverdrycker ochdrycker framställda i läskedrycksapparater, har introducerats på marknaden ochkan konkurrera med läskedryckerna på grund av att de är obeskattade.Pulverdryckerna säljs och marknadsförs av multinationella företag. Läskedryckernatillverkas av inhemska företag som bidrar till sysselsättningen inom landet.Denna utveckling kan inte vara förenlig med våra nationalekonomiska ochsysselsältningspolitiska strävanden. Jag vill mot bakgrund av vad som här framförts ställaföljande frågor till budgelministern: När avserregeringen all avlämna det av beställda förslaget omläskedrycksbeskattningen? I vilken månkommer departementet att beakta läskedryckernas alkoholpoliliska betydelse vidutarbetandet av del av beställda förslaget? Avserbudgelministern att också la med lättölet i förslaget? Vilkenbetydelse för departementets bedömning tillmäter man branschens svärasituation? § 23 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:360 av () tillutbildningsministern om visning i av viss utställning om vikingarna: I pågår en stor utställningom vikingarna, som åskådligt redovisar nya rön om en viktig epok i nordiskhistoria. Utställningen skall enligt planerna visas också i mendäremot inte i något nordisktland. Det borde vara en angelägen uppgift att fåöver denna utställning till . Mot denna bakgrund vill jag frågautbildningsministern: Är regeringen beredd all verka föratt vikingautslällningen visas även i ? 1979/80:361av () fill budgetministern om rörligheten på den nordiskaarbetsmarknaden: Svenskar som arbetar i försvenska företags räkning drabbas av stora problem vid beskattningen avinkomsten för delta arbete. a. kräver både norska och svenska myndigheterpreliminärskalt på samma inkomst. Del lar att vinna klarhet i förhållandenaoch att återfå för myckel erlagdskatt - i eller i . Dessa svårigheter har nått sådana Nr 97 proportioneratt många svenskar avstår från att ta erbjudna arbeten i . Svenskaföretag har därför tvingats avsia från att lämna offert på myckel jQ storauppdrag, som skulle ha haft stor betydelse för sysselsättningen i ""8- Meddelande om Vilkaåtgärder är budgelministern beredd att vidta för att söka undanröja ffAgnr dessasvårigheter som indirekt hindrar den fria rörligheten på den nordiska § 24 Kammaren åtskildes .