prot · G309121 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag bara beklagar denkallsinnighet som har visat motionen, vars syfte ju äratt få till stånd en informationsverksamhet som jag bedömer vara viktig. Dethar förts en debatt här om nya lokaler för . Där kominer mansäkert att kosta på sig både det ena och det andra. Därvidlag verkar det intefinnas något tak för miljonrullningen. Där kanske man skaffar minidatorer, såvi motionärer får väl trösta oss med att om det blir inflyttning inya lokaler så blir det nog möjligt att också åstadkomma en tavla som angernamnen på talare i kammaren. WIGGOKOMSTEDT (m): Sedan förlade sinöppningsceremon' till kammarens plenisal i stället för rikssalen har det varjeår förekommit ntotioner om återflyttning av öppningsceremonin till rikssalen.Motionerna om återgång till den gamla ceremonin har tillkommit därför att mångamänniskor har framfört förslaget till oss riksdagsmän. Dessa väljare, vanliga svenska medborgare, är ganskamånga. Det är de människor som är intresserade av det arbete som vi folkvaldautför eller i varje fall borde utföra. Vi strävar ju efter att göra medborgarnamera intresserade av vårt arbete här. och vad vore bättre än att börja just påriksmötets första dag? Som motionär i detta ärende vet jagatt det är talmannen som efter samråd rned vice talmannen avgör på vilket sättriksmötet skall öppnas. Därför behöver inte utskottets ordförande upplysa migom det . Att jag kommit tillbaka igen med motionen beror bl.a. på att vi valt en Nr 121 ny talman och två nya vice talman sedan vi förragången behandlade Onsdaeen den motioner av denna innebörd. Jag tror,optimist som jag ar, att det nya jg aoril 1980 talmanspresidietär mycket lyhört för vad svenska folket tycker och är berett att gå väljarna till mötes. Jng lyssnade till utskottets ordförande. ,som litet raljant former m m beskrev vad som står i reservation 2. BertilFiskesjö menade att det var en väldigt försiktig och till intet förpliktandeskrivning. Men målsättningen är faktiskt att vädja till den nye talmannen atttill bedömning ta upp frågan orn hur skall öppnas. Man behöver inteskriva hårdare för att nå den avsikten, . är det tyvärr bara de moderata ledamöterna i utskottetsom genom reservation 2 gett uttryck för uppfattningen att bör öppnaspå det sätt som skedde . Men om man har kontakter utanför detta hus vetman att det är väldigt många människor som tycker som jag i denna fråga. Dessamänniskor finns i talmannens parti, och de finns i parti. Mendessa människors och mitt hopp står inte till utskottsordföranden, utan detstår till talmannen och vice talmännen. Jag yrkar bifall till reservation 2, STUREPALM (s): När folkomröstningskampanjen omkärnkraften inleddes uttryckte om att .svenska folket skulle samlas i en jättestor studiecirkelför att grundligt lära sig den betydelsefulla energifrågan. Kort därefter förklarades frän massmedialt håll attallmänheten inte borde vänta sig att massmedia skulle fungera som någotfolkuniversitet i frågor av detta slag. Detta fick sin bekräftelse många gångerunder kampanjen. Kanhända är detta en riktig syn - ur nyhetsbevakarnassynpunkt. Den löpande nyhetsbevakningen kräver mycken tid. och den merdjupplöjande informationen får därför överlåtas åt andra. Lika självklart sombehovet var av kunskap om de framtida energifrågorna lika självklart framstår behovet av att öka kunskaperna om ekonomiska läge. På det sistnämnda området är behovet än större, och detkommer dessutom att sträcka sig framöver. Det svåra läget är i höggrad resultatet av den ekonomiska politik som förts i vårt land de allrasenaste åren. Det borde vara ett gemensamt intresse för alla politiska partieratt den ekonomiska verkligheten kunde åskådliggöras på ett objektivt och lättbegripligtsätt för landets medborgare. Detta är motivet bakom motion 223, som behandlas idetta sammanhang och som jag tillsammans med har undertecknat. brukar det tillhöra god ton i riksdagsarbetet att inanmed tystnad låter sig nöja med en positiv utskottsskrivning. Vår motion harockså fått en ingående behandling. Av speciellt intresse är bil. 1 tillutskottets betänkande. På det hela taget uppfattar vi utskottets skrivning itextavsnittet som ett instämmande i motionens synpunkter. arbetsformer, m. m. Intrycket blir ett annat när man kommer till utskottetskläm, som mynnar ut i ett avslagsyrkande. Det är riks att de som är mindre bevandrade i detpolitiska teckentydandets konst kan tolka detta som en parlamentariskvästgötaklimax. Så har vi inte sett det. KU vill tydligen befriatalmanskonferensen från att tvingas ta initiativ på detta område. Motivet för motionen är klart. Vi anser nämligen - och detbestyrks också av bil. 1 till utskottets betänkande - att den objektivainformation som lämnats i de samhällsekonomiska frågorna ärsvåröverskådlig och svårtillgänglig för den stora allmänheten. Därför anser vi- och vi får stöd av KU -att det är en angelägen uppgift att förbättra dennainforniationsverksanihet. Tanken på en samhallsfinansierad informationsverksamhet ärinte ny. då ekonomiska problem av förklarligaskäl var mycket stora, tog statsmakterna initiativ för att förse storasamhällsgrupper med en objektiv ekonomisk basinformation. Detta projektutvecklades senare till utgivandet av under åren 1951-1959i samarbete med . Det finns säkert många i den här kammarensom kan intyga att denna informationsverksamhet var av stort värde. Kanhända berodde detta på att det ekonomiska läget dåansågs så bekymmersfritt att en inforniation av detta slag var överflödig, 1974 genomfördes under ledning av talmanskonferensen ochriksdagens informationskommitté en försöksannonsering i pressen om riksdagenoch dess arbete. Denna annonsering fick en fortsättning med försöksutgivningenav tidningen , Tidningen gick ut i 4 miljoner exemplar tilllandets samtliga hushall. Även detta material innehöll mycken värdefullpolitisk och samhällsekonomisk basinforination för allmänheten. Tidningen togsockså i stor utsträckning i anspråk för undervisningsandamål. Dessa projekt, som fungerat bra, utvärderades senare avolika opinionsundersökningsinstitut. Slutsatsen blev att tidningsprojektetansågs värt att fa en kontinuerlig fortsättning. Detta material har också varittillgängligt för ledamöter. Ett växande informationsbehov mot bakgrunden av vårt landsnu mycket miserabla ekonomiska läge underströks med stor styrka någon månadefter det att vi avlämnat motionen. Det skedde i en debatt mellanbudgetminister och finansutskottets vice ordförande . Jag har här ett klipp ur en av största tidningar, somrefererade den konferens där denna debatt hölls. "bör vi upplysa omlägets allvar", lyder rubriken till referatet. Vidare heter det:"Politikerna har inte tillräckligt klart upplyst svenska folket om hur allvarligtvart ekonomiska läge är. Om detta var budgetminister () ochriksdagsman Kjell-OlofFeldt (s) helt ense- på konferensen ekonomiska läge." När det gäller själva handhavandet av dessa uppgifteransluter sig KU i allt väsentligt till det som sägs i vår motion rnen anser attdessa frågor bjuder på stora svårigheter. Därför avvisar man vårt förslag attlägga dessa uppgifter på talmanskonferensenoch pekar i stället på 121 *''""'NS1, den Utskottetsskrivning på denna punkt är mycket intressant. 1 NSl:s -( aoril 1980 instruktionsägs att dess roll ar främst rådgivande och samordnande. nu längreoch framhåller NS]:s möjligheter att ta initiativ beträffande Riksdagensarbets-information av det slag som aktualiseras i motionen. Utskottet uttryckersig former m m så här: "Nämnden kan förutsättas vara oförhindradatt ta initiativ till åtgärder rörande ekonomisk information om så bedömslämpligt." Klararekan det inte sägas. Till det här kan läggas att det i årets budgetpropositionmeddelas att det vid ingången av innevarande budgetår fanns en odisponeradniedelsreservation orn drygt 10 milj. kr. Enligt de uppgifter jag fått finnsmedel fortfarande disponibla. KU:s påpekande blir av än större intresse mot bakgrundenav de kritiskti synpunkter som tidigare framförts av revisorer viden analys av de samhälleliga informationsinsatserna. I en ganska omfattande granskningspromemoria aktualiseraderevisorerna nya grepp inom NSl:s område, och undersökningen bekräftade behovetav en kraftfullare och mer målinriktad inriktning av samhällets informationsverksamhet.Resultatet blev också en skrivelse som sändes till regeringen . Vi motionärer är tillfredsställda med attkonstitutionsutskottet i sak ger sitt stöd åt vårt krav om en förbättradutåtriktad informationsverksamhet i de övergripande ekonomiska frågorna. Vem som skall fullfölja dessa propåer har för motionärernanågot mindre intresse. Det väsentliga är att det sker någonting på detta områdeoch att resultatet blir en objektiv ekonomisk basinformation. I den tidigareinformationsverksamheten har det parlamentariska inflytandet varit garanterat.Det har visat sig vara nödvändigt, och det rör sig här om en mycket angelägenuppgift. Mot denna bakgrund har jag inget annatyrkande än om bifall till hemställan. Idetta anförande instämde (). BERTILFISKESJÖ (c): Jag skall göra några kortakommentarer med anledning av vissa av de inlägg som har kommit på rad här. Först vill jag säga några ord till . Haninledde sitt anförande med att säga att borde ha återvänt tillHelgeandsholmen för länge sedan. Låt mig bara erinra om att ett bifall tillTore förslag skulle definitivt fördröja återflyttningen åtskilliga ar.Det förslag. Samspel, som han gång på gång har pläderat för har varit uppe tillprövning tidigare i olika organ och i som helhet. Det är således intepå det sättet att förslaget har lagts under bordet. Men det har fått vika förden lösning som förordade. Alla de frågor som tagit uppi sitt Nr 121 anförande har övervägts i beredningsarbete som föregått besluten om harnaturligtvis full rätt att fortsätta att driva 16 -inrilIQSn '' förslag till lösning. Ingenav utskottets ledamöter har dock funnit anledning att biträda förslag. Utskottet är enigt i sitt arbets- 'vslagsyrkande på den punkten. former m m och tillbaka till en fråga sorn vi också har haftett par omgångar om. nämligen frågan om öppningsceremonierna. Jag vill rättatill en felaktighet i anförande. Han sade att talmannen harbeslutat att avbryta en månghundraårig tradition härvidlag. Så självsvåldigthandlade inte . Han följde helt enkelt det riksdagsbeslut somgrundades på grundlagsbetänkande 1973, För att detskall bli klarhet om vad som gäller skall jag läsa in det till kammarensprotokoll. Utskottet sade så här: "Utskottet anser i likhet rned vad som anförts avgrundlagberedningen att officiella öppningshögtidlighet bör anpassastill det mönster som gäller vid ett parlamentariskt statsskick. Varöppningsceremonin skall äga rum regleras inte i RO:s huvud- ellertilläggsbestämmelser. Utskottet utgår, liksom grundlagberedningen utanmeningsskiljaktighet gjort i sin niotivtext. från att ceremonin normaltförläggs till plenisal." Detta ställer sig bakom, och det är alltså detbeslutet som dåvarande talmannen fullföljde. Sedan framhärdar jag med mitt påstående när det gällermoderatreservationen, nämligen att den inte innebär något förslag omåterflyttning av ceremonierna till rikssalen. Den innebär bara en modest vädjantill talmannen att tänka över dessa ting men anger inget krav på någotspeciellt resultat av detta tänkande. klagade över att vi inte hade biträttett förslag oni att projicera talares namn och partibeteckning på bildskärmen,och han menade att det är väldigt besvärligt t. o. m. för ledamöter att avgöravem som står i talarstolen. Det är klart att man kan tänka sig en sådan service.Vi har haft frågan på remiss till förvaltningsstyrelsen, som har avstyrkt medhänvisning till att det skulle kosta en hel del pengar - . i förstaomgången och sedan naturligtvis driftkostnader i fortsättningen. Man kan sägaatt det inte är en så stor summa, men man får väga pengarna mot den tänkbaraeffekten. Och jag har svårt att förstå att det i varje fall för riksdagensledamöter kan vara särskilt besvärligt att med hjälp av talarlistan orienterasig om vem det är som står i denna talarstol. Sedan klagade över att utskottet harlegat länge på denna motion. det är minsann inte så ovanligt att vi skjuterupp motioner från en session till en annan - det tvingas vi göra när vi bliröverhopade av förslag frän ledamöter. Det är alltså ingentingmärkligt med det. undrade vidare varför niotionen intevarit på remiss, men det har den faktiskt varit. Vi stöder oss på förvaltningsstyrelsens uttalande, 42 Slutligen kom i sitt anförande in på behovet av ökad inforniationi ekonomiska frågor till svenska folket, som han har motionerat Nr 121 Och alla instämmer väl i det kravet - det ärsjälvfallet bra med Onsdaeen den information.Vi diskuterade länge i utskottet fram och tillbaka hur vi skulle j j| jggQ ställa osstill detta niotionskrav. Men vi kom överens om att om avsikten var att detskulle ges en allmän orientering om grundläggande ekonomiska arbets- begreppså kunde vi hänvisa till att det redan finns uppsjöar av skrifter som former m m Och om avsikten var att man skulle ge mer avancerade beskrivningarkunde vi påpeka att det inte heller på det området saknas skrifter.Ville nian att det skulle vara mera allmänna redovisningar av vad de tänkbaraeffekterna blir av budgetförslag och andra ekonomiska förslag kunde vita fram en hel del material som behandlar det också. Jag vill för min del säga. att jag tror det skulle blibesvärligt att låta framställa en av sanktionerad skrift pådetta område som skulle göra anspråk på att ge den absoluta sanningen. Jagföreställer mig att partierna här i skulle kunna ha ganska skildauppfattningar om hur det ekonomiska läget ser ut, vad orsakerna är till att detser ut som det gör och vad man bör göra för att ändra på det. Vidare skulle viutan tvivel få en betydande tidsåtgång för att framställa ett sådant härmaterial. Och vi skulle då riskera - något sorn informatörer ofta råkar ut för- att många av uppgifterna i en skrift som med möda arbetat framskulle vara föråldrade redan när de lämnade trycket. säger att allt det som jag hartalat om och har lagts på bordet, dvs. att det har presenterats.Då måste jag fråga: Vad har man sagt i utskottet och senastom vad har begärt? Vad har begärt för hus? ett hus påHelgeandsholmen. Varför fick vi inte det? Vad har man sagt om kostnaderna? Hurförklarar man förseningen och de stora kostnaderna? Vad har man sagt omsäkerhetsaspekterna då det gäller ledamöternas säkerhet och behovet avförstärkning, dvs. den säkerhet som gäller själva huset? Vad har inan sagt orntidsspillan? Kan någon i utskottet säga vilken tid det kommer att ta attgå från det mest avlägsna rummet till plenisalen? Vad betyder ett strömavbrottför hissarna och för allt annat? Det är ju en orimlighet man har gått in för. Därför är jagförvånad över att det sägs att allt har lagts på bordet. Jag vill framför alltsäga att ledamöter inte vet vad de beslutar om - det haraldrig skett någon riktig presentation av alternativen. Det gåtfulla är att deti dag inte finns någon i utskottet som har en annan mening. Jag förstår detbara inte. men jag böjer mig för det. Jag funderar också över handläggningen. Det föreligger enmotion 1972:1913 av . som begär att man skall titta på själva förfarandet i fråga om arkitekttävlingen. Det finns en motion av . 1973:2183. som begär att måtte besluta att det fortsatta utred ningsarbetet uteslutande inriktas på alternativet att återvänder till 43 arbetsformer, m. m. ett ombyggt riksdagshus på . Det har alltsåhela tiden oavbrutet kommit förslag i denna riktning, och enligt min mening harman aldrig haft några sakskäl mot dem. Det ligger en gåta bakom detta som jaginte förstår. Till slut vill jag hänvisa till en motion som jag ochnågra andra väckte där vi tar upp frågan om stadsbilden.Vet ledamöterna hur det kommer att se ut när man har gjort påbyggnaden på gamlariksbankshuset? Försök ta reda på hur det är ritat! Tänk er en uppbyggnad10-15 meter ovanpå taket där! Vad innebär det för miljön? Här finnsdet alltså en rad saker som visar att denna fråga är gåtfull. Mycket kort till utskottetsordförande. framhärdade och sade att den moderata reservtitioneninte innehåller något krav på återflyttning när det gäller öppnandeutan endast en modest vadjan till talmannen. Jag är litet förvånad över att enkonstitutionell expert som inte kan förstå att ett krav inte kanriktas till , då det är talmannen sorn har att avgöra saken. Vad hardet för betydelse om en enig riksdag skulle besluta att man skall flytta -jagtror i och för sig inte att talmannen skulle gå emot beslutet - då talmannenfortfarande är i sin fulla rätt att göra som han själv finner lämpligt. Därförårdet inte märkligt att man i reservationen inte kräver utan endast vädjar. Jagtrodde faktiskt att ordförande förstod detta. För att kammarens ledamöter inte skall fåintrycket att det råder oklarhet om var utskottet egentligen stär. tror jag attdet är nödvändigt att erinra om vad det i själva verket skriver. Av utskottetsordförande fick jag intrycket att han i viss mån var beredd attta tillbaka vad han själv signerat. Han sade att det är svårt att bli överensom innehållet och göra en skrift av det här slaget. I vår motion har vi skrivitatt det vid tidigare arbeten av detta slag har varit ett utomordentligt brasamarbete med . Efter kriget gav rnan ut skrifter, vilketsedan kom att följas av . Helt självklart skall dennaexpertis in i det här sammanhanget. Vi var överens om att rnan skall ha enobjektiv basinformation. skriver ju utskottet självt följande, och det var justdetta som var utgångspunkten för mitt inlägg: "Mångfalden av informationoch dess ofta svårtillgängliga innehåll gör det självfallet mycket svårt förden enskilde att dels finna informationen, dels tillgodogöra sig denna. "Detta talar ju för att man måste ha en lättillgänglig och begripliginformationsverksamhet. har och jag arbetat tillsammans iriksdagens informationskommitté. Vi känner till svårigheterna, och sorn jagsade i mitt tidigare inlägg är det inte formerna som är det väsentliga för oss.Huvudsaken är att man kommer i gång på något sått och att det blir enparlamentarisk insyn när det gäller slutgiltigt godkännande av det material som gårut. Vi tryggar oss Nr 121 fortfarande till utskottets skrivning som stöder våra tankar och hoppas attdet den sker någonting, 16 aprj] iggg SVEN-GOSTASIGNELL (s): Utskottets ordförande sade att det intebehöver vara någon svårighet för ledamöterna att med hjälp av talarlistan sevilka ledamöter som har ordet. Det var emellertid inte ledamöterna ochtjänstemännen jag främst tänkte på utan på de 70 000 människor som årligenkommer till åhörarläktaren. För dem skulle det vara särskilt värdefullt att fådenna information. Jag tycker att argumentet att ledamöterna måste springa ochse på talarlistan för att känna igen sina kolleger är ett dåligt argument föratt säga nej till motionen, tog upp frågan om kostnaderna och hänvisadetill förvaltningsstyrelsens kostnadsberäkning. Jag tycker att ledamöterna bordeha fått inforniation och beretts tillfälle att ta del av förvaltningsstyrelsenskostnadsberäkning. Det anges nu endast att kostnaderna beräknas uppgå till . Hade det inte varit rimligt att beräkningen av kostnaderna redovisats iutskottsbetänkandet? Jag tror att fler än jag frågar sig om det inte finnsmöjligheter att på ett billigare sätt lösa detta problem. Men som jag sadetidigare: Även om . skulle vara vad det kostar, är informationen värddet priset. arbetsformer, m. m. BERTILFISKESJÖ (c): Bara en liten replik till . Jagmenar fortfarande att förslaget i moderatreservationen helt och hållet är ettslag i luften. Då var kravet i egen motion rejälare och meralättbegripligt, det erkännandet skall jag gärna ge . som jag tidigare redovisat, gjort ettuttalande om att öppnandet av normalt skall äga rum i plenisalen, ochdet har talmannen rättat sig efter. Vill rnan ha en annan ordning, får mannaturligtvis kräva att beslutar att upphäva vad som alltfort gäller. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffanderiksdagens hus och därefter i fråga om sekreterarhjälp åt riksdagsledamöter. arbetsformer, m. in. Propositionergavs på bifall till l:o)utskottets hemställan 2:o) reservation I av och niotsvarande del, 3:o)motion 463 av rn. 4:o) motion 1562 av m. fl., och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmandeav kontraproposition i huvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilkaden under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan PerIsraelsson begärt votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ivoteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyo propositionerna under3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) angivna förklarades ha flertalets meningför sig. begärde emellertid votering, varför följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammaren till kontraproposition i voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen angående hemställani betänkande 44 punkt 22 såvitt avser hus antar motion 463 av LarsWerner m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i förstnämnda votering antagit motion 1562av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäTore begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkande 44 punkt 22 såvitt avserRiksdagens hus antar reservation 1 av och Sandborg imotsvarande del röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 463av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering medoniröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: arbetsformer, m. m. I enlighet härmed upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition för huvudvoteringen: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande44 punkt 22 såvitt avser hus röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av och KerstinSandborg i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTorkel begärde rösträkning verkställdes votering medoniröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Sekreterarhjälp åt riksdagsledamöter hemställanbifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 2 av Per m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkande44 punkt 28 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av Per rn. arbetsformer, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. TALMANNEN: Beträffande deUa moment har yrkats bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservation 3 av Per m. fl. Ireservationen föreslås ändring i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Avreservationen framgår att ändringen önskas genomförd med ett enda beslut.Härför krävs att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften avkammarens ledamöter röstat för bifall till reservationen.