prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi har redankunnat skönja konsekvenserna. Kriminaliteten ökar bland invandrarungdomar.Detta är oroväckande. Motsättningarna mellan svenska ungdomar ochinvandrarungdomar förstärks. Den andra generationens invandrare är inte, medall rätt, beredda att acceptera sämre livsvillkor än den svenskabefolkningsmajoriteten. Vad kan vi då göra? räknade upp en lång radåtgärder som har vidtagits eller finns tillgängliga. Åtgärder för ungdomar i allmänhet kommer naturligtvis också invandrarungdomar till godo. Jag tänker t. ex. på den nya ungdomsutbildning inom gymnasieskolan som regeringen lagt förslag om. Men därutöver behövs särskild medvetenhet när det gäller invandrarungdomarna, så att de inte faller igenom några alltför stora maskor. Det gäller att utnyttja de möjligheter vi har och koncentrera våra 21 insatser,på både lokal och central nivå, för att förbättra invandrarungdomenssituation. Jag tog initiativ till en sådansamordning för de statliga myndigheternas insatser. Det har tidigare härredogjorts för detta. Det hade formen av ett uppdrag till statens invandrarverkatt i samråd med berörda myndigheter och organisationer sammanställa etthandlingsprogram. Detta skall ta upp såväl invandrarungdomarnas socialasituation som deras arbetsmarknads- och utbildningssituation. En annan fråga som i hög grad sammanhänger medinvandrarbarnens utveckling gäller invandrarkvinnorna. Dessa är ingen enhetliggrupp liksom invandrarna inte är en enhetlig grupp. Inom denna grupp finnsvälutbildade "europeiskt inriktade" kvinnor, men där finns ocksåkvinnor helt utan utbildning, kvinnor från kulturer där man helt avskärmarkvinnan från utbildning, samhällsliv och andra former av utveckling ochgemenskap utanför hemmet. Den språkliga och sociala isoleringen får svårakonsekvenser för invandrarkvinnorna själva, men också för deras barn. Skall vinå barnen måste kvinnorna få kunskap och medvetenhet om det svenska samhället.Samhällets hjälp till dem innebär indirekt hjälp till barnen och självklartockså möjligheter för kvinnorna själva till en positiv utveckling i det svenskasamhället. Kvinnorna har en nyckelposition i förhållande till barnen, tillkommande generation. Så här har jag hört det uttryckas av kvinnor iutvecklingsländer: "Utbilda en man och du utbildar en individ. Utbilda enkvinna och du utbildar en familj. Utbilda kvinnor och du utbildar ennation." Jag tror på det. måste bättre ta till vara invandrarkvinnorna somen resurs för barnen och en tillgång för samhället och, med utgångspunkt i dengemensamma nämnare som kvinnor har, öppna möjligheter till utbyte averfarenheter och kunskaper mellan invandrarkvinnor och svenska kvinnor. Men för att kunna ge det stöd invandrarkvinnorna behövermåste vi veta mer om dem. Jag har därför, som har sagts här, nyligenuppdragit åt jämställdhetskommittén att göra en studie av invandrarkvinnor medspeciell inriktning på kvinnor från länder med kulturmönster som starkt skiljersig från det svenska, bl. a. när det gäller jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Studien skall omfatta dels kartläggning av antalet invandrarkvinnor medhänsyn till deras sociala och kulturella bakgrund, dels en analys av dessainvandrarkvinnors särskilda problem och av deras situation i familjen och i detsvenska samhället. Studien skall utgöra underlag för en försöksverksamhet, somskall syfta till att ge bättre möjligheter för kvinnorna att bygga upp enidentitet baserad såväl på det egna kulturarvet som på normer och värderingar idet svenska samhället. Avslutningsvis, herr talman, finns det alla skäl attbetona de insatser som görs av invandrarna själva, bl. a. genom deras alltstarkare organisationer, för att påverka samhällsutvecklingen i en riktning somär till gagn för hela samhället.Genom att ta till vara sina intressen och organisera sig omkring Nr 127 dem ökar förutsättningarna att komma till rätta med defrågor som vi ibland den kallarproblem och som vi har gemensamt. Jag ser det som viktigt att ge invandrarorganisationerna fortsatt stöd i deras organisationsarbete, och jag vill ocksågärna i ökad utsträckning ta vara på de kunskaper och erfarenheter Invandrarpolitiken invandrarna och deras organisationer har i arbetet på attforma det samhälle där vi skall leva tilJsammans. (vpk) replik: Statsrådet betonar vikten avökade kunskaper när det gäller invandrarna. Till detta vill jag säga attinvandrarna inte är någon alldeles ny företeelse; de har varit i undermånga årtionden och deras problem är väl dokumenterade. Enbart har 18 utredningar om invandrarfrågor tillsatts. Minst tre eller fyraav dessa hade den allomfattande karaktär som i regeringsförklaringen omnäm-nessom en målsättning för invandrarpolitiken av . Naturligtvis är det viktigt med kunskaper, framför alltnär det gäller invandrarkvinnornas situation i det svenska samhället. Det ärockså positivt att statsrådet tagit initiativet till att uppdraåt jämställdhetsdelegationen att undersöka invandrarkvinnornas situation. Mendet finns en viss kunskap om de faktiska förhållanden och de faktiska behov sominvandrarkvinnorna har . En av anledningarna till invandrarkvinnornas situation är deras isolering i hemmen, vilket gör det omöjligt för dem att lära sigdet svenska språket - för att därigenom kunna hävda sig i det svenskasamhället. Vårt parti har framlagt två motioner som särskilt berörinvandrarkvinnornas situation. I en motion begär vi anslag tillUtbildningsradion, där speciella TV-program med utgångspunkt i invandrarnassituation kunde ge undervisning i det svenska språket. En sådan åtgärd skulledirekt hjälpa de hemmavarande kvinnorna att tillägna sig det svenska språket.Vi har i en annan motion föreslagit att svenskundervisningen skall kompletterasmed uppsökande verksamhet när det gäller de hemmavarande kvinnorna, som intekan nås på annat sätt. De hemmavarande kvinnorna skulle dessutom få bidrag föratt kunna delta i studierna. Dessa motioner har emellertid avstyrkts av utskottet. Närdet gäller praktiska åtgärder för att förbättra invandrarkvinnornas situationär man totalt kallsinnig och hänvisar till det ansträngda finansiella läget.När det gäller åtgärder som inte innebär några som helst ekonomiska åtagandenfrån regeringens sida är man generös i allmänna ordalag. Jag vill ställa en fråga till . Kan KarinAndersson påvisa något område där ett statsbidrag som utgått till olikaorganisationer och institutioner som berör invandrarna och deras situation -utöver ökningen med en och en halv miljon när det gäller informationen -medfört några förbättringar? Nr 127 () replik: Onsdaeen den ''"ä"' -8 tycker att det är glädjande att att 93 'inril1980 '"' måste ha en samordningmellan de olika insatserna. detta på det statliga området, men kanske kommer insikten Invandrarpolitiken " P ' kommunala området, så attvi kan få enighet i bakom ett sådant beslut. Regeringensproposition angående ungdomarnas gymnasiala utbildning vill jaginte kommentera i detta sammanhang. Vi får senare anledning att Invandrarkvinnornasspeciella problem har vi socialdemokrater tagit upp i ensärskild motion under den allmänna motionstiden. Vi har i den betonat vikten avatt vi får en föräldrautbildning som når dessa grupper och framhållit att detmåste ske snairt. Dessa människor behöver verkligen allt det stöd som över huvudtaget går att frambringa. Ja, , det är alldelesriktigt att det inte har funnits något stort ekonomiskt utrymme för någraväsentliga förbättringar när det gäller invandrarna. Det rör sig bara om de1,5 milj. kr. som har gått till det projekt som syftar till att ge svenskarnabättre kunskaper om invandrarna. Jag tyckte att det var det viktigaste attsatsa på i detta läge. I fråga om övriga anslag har inflationen kompenserats.Det är bara att erkänna att detta är exakt vad som har skett. Jag är inteheller nöjd, men så har resultatet blivit. Jag vill bara säga ett par ord om invandrarkvinnorna. Detär faktiskt inte riktigt så enkelt som vill göra det närhan säger att man vet vad man skall göra för att nå dessa kvinnor. Det ärtvärtom så, att vi fortfarande ganska mycket famlar efter olika metoder för attkunna göra detta. TV och radio nämndes här, men att använda dessa medier äringen metod för att bryta kvinnornas isolering. Det är kanske en metod för attundervisa i svenska, men jag är faktiskt inte ens säker på det när det gällerdem som är analfabeter. Det viktigaste är ju att bryta kvinnornas isolering.Och för att kunna nå dem måste vi veta oerhört mycket om deras kultur ochlevnadsvanor för att kunna gå fram med den försiktighet som krävs när manklampar in på andra människors värderingar. Det är oerhört viktigt att viverkligen försöker komma i gång med ett arbete på detta område. Jag harfaktiskt , som jag har arbetat med dessa frågor, försöktfå i gång ett sådant arbete. Men jag har inte lyckats särskilt väl - det skalljag erkänna. Jag hoppas därför att denna studie skall kunna ge ett underlag, såatt vi kan hitta metoder för att nå dem som allra bäst behöver stöd. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag har aldrig påstått att det är specielltlätt att bryta invandrarkvinnornas isolering. Däremot är det ett allmänt käntfaktum att en av orsakerna till denna isolering är att kvinnorna är isoleradehemma och därigenominte kan tillägna sig det svenska språket. En av de, eventuellt många, konkretaåtgärder som i detta sammanhang kan vidtas är att se till att dessa kvinnoromfattas av lagen om svenskundervisning och via radio och TV nå dem hemma. Pådetta sätt kan deras språksituation förbättras. kan inte pånågot sätt påstå att detta är en felaktig eller dålig åtgärd. Jag har dockaldrig påstått att bara en sådan åtgärd skulle lösa hela problemet. BILLYERIKSSON (vpk): Jag skall börja med att kommentera det somEva och även sade om just den stora enigheten när detgäller invandrarpolitiken i detta land. Ja, om det gäller riktlinjerna förjämlikhet, valfrihet och samverkan kan man hålla med om att det råder enighet.Det är väldigt svårt att gå emot sådana sjävklara begrepp. Problemet är baraatt dessa begrepp blir meningsfulla först när de fylls med ett rejält innehåll,och där råder det ganska stor oenighet. Ta bara frågan om invandrarnasdemokratiska rättigheter att få delta i riksdagsval! Ta stödet till invandrar-organisationer!Osv. Jag vill också säga något om resonemanget om detfinansiella läget. Det är faktiskt på det sättet att invandrarna inte harkostat detta samhälle något. Det har snarare varit en ekonomisk fördel för detsvenska samhället att ha invandrarna i landet. Och därför kan resonemanget omdet finansiella läget inte föras fram som ett hållbart argument. Så övergårjag till det jag hade tänkt tala om, nämligen motion 443. Vi kommunister har alltid slagits förreformer som gynnat den svenska arbetarklassens sak. Däremot innebär reformer isig ingenting posifivt, utan det avgörande är innehållet i reformerna. Jagskalli dag tala om en reform som blev den största reformfloppen i svenskinvandrarpolitiks historia. Det gäller lagen om svenskundervisning. antog lagen om rätt till ledighet ochlön vid deltagande i svenskundervisning. Avsikten var att en del av den svenskaarbetarklassen, nämligen invandrarna, inte skulle hamna i strykklass isamhälls- och arbetslivet. LO har själv beräknat att om något årtionde kommervar tredje LO-medlem att ha invandrarbakgrund. Det rör sig alltså om enbetydande del av den svenska arbetarklassen. Lagens avsikt har aldrig infriats.I stället kan man utan överdrifter påstå att lagen blivit en kvarnsten runthalsen på invandrarna. Många invandrare känner lagen snarare som en belastningän som ett verktyg i jämlikhetskampen. Lagen har urholkats på två avgörande punkter. För detförsta har kostnaderna förflyttats från kapitalet till samhället. Numerabedrivs svenskundervisningen oftast i AMS regi, vilket inte var meningen. Fördet andra har omfattningen av undervisningen varit klart undermålig. Dettahänger inte samman med någon ovilja bland invandrarna att delta i undervisning,utan det beror på lagens konstruktion. Därför menar vi att lagen måste ändraspå ett fundamentalt sätt. Arbetsköparnahar gjort sitt yttersta för att sabotera lagen. Det har t. o. m. träffatsavtal mellan kapitalisternas företrädare och invandrare, som gått ut på attinvandrarna inte behöver någon undervisning. Arbetsköparna har också med näbbaroch klor undanhållit information om lagen. Man har på ett cyniskt sättutnyttjat invandrarnas brist på språkkunskaper, och samhället har inte gjortett jota för att rätta till de uppenbara sabotagehandlingar mot lagen somkapitalägarna stått för. Den svenska fackföreningsrörelsen har tyvärr ocksåuppvisat ett svalt intresse när det gäller att ta kamp för invandrarnasrättigheter till språkundervisning. Ideologin om samarbete mellan klasserna harpräglat svensk socialdemokrati . Dess negativa verkningarhar klart kommit till uttryck vad beträffar invandrarnas rätt till svenskundervisning. Många fackförbund har gått med på att förhandla bortundervisningens tidsmässiga förläggning från den normala arbetstiden. Det hardärför inte varit ovanligt att undervisningen skett efter arbetstid, eller rentav innan skiftet startar. De här 240 timmarnas undervisningberäknas ge ett ordförråd som motsvarar en treårings. Betänk hur mycket man fårinlärt efter åtta timmars ackordsarbete vid svarven eller frasen! Det rör sigförmodligen om en ettårings ordförråd. Grundfelet är att det över huvud tagetgår att förhandla om undervisningens tidsmässiga förläggning. En stor del av invandrarna har inte genomgåttundervisningen. LO har gjort en undersökning, baserad på sin uppsökandeverksamhet, där klara brister uppvisades. Arbetsköparna ursäktade sig med inte kände till lagen, att invandrarna redan kunde svenska, att invandrarnainte är intresserade av att lära sig svenska och andra ohållbara argument. Isamma undersökning förklarade många invandrare att man inte kände till lagenoch att man var rädd att ställa krav på företagen. Som lagen är utformad är detsistnämnda helt förståeligt. Lagen om svenskundervisning har alltså visat sig vara ettslag i ansiktet på invandrarna. Kapitalisterna har bedrivit sabotage mot lagen,och fackföreningsrörelsen har agerat passivt. Invandrare har haft svårighetatt få arbete om de inte genomgått den lagstadgade undervisningen. Felet medlagen är att ansvaret lagts på arbetsköparna, vars enda ansvar i realiteten äratt tillskansa sig så stora vinster som möjligt. Därför menar vi kommunisteratt lagen måste omarbetas i grunden. Vårt parti har krävt en grundläggandeförändring av lagen. Vi anser att finansieringen bör ske genom ett kollektivtavgiftssystem för företagen, så att kostnaderna i de mindre företagen med mångainvandrare inte blir så kännbar. Vi anser vidare att invandrarna skallinformeras och att undervisningen skall påbörjas redan denförsta månaden. är alltför otillräckligt. Vi föreslår därför ivår motion att timantalet utökas och att uppdelningen mellan s.k. nya och gamla invandrare slopas. Övervakningen av lagen har skett på ettskandalöst dåligt sätt. Vi menar därför att ochskolöverstyrelsen bör kopplas in för att bevaka lagen. Vi anser också attinvandrare som inte äranställda skall ha laglig rätt till svenskundervisning genom finansiering avkapitalistklassen. Utskottet avstyrker vår motion med motiveringen att manförra året avstyrkte vår motion om svenskundervisning. är det så att dennalag inte enbart är svag utan även utgör ett hot mot invandrarna, och därför börden göras om i grunden. Jag tycker utskottet skall börja tala politik. Hur ser nipå omfattningen av undervisningen? Hur har lagen fungerat? Tar ni invandrarnasord på allvar, när de säger att de har svårt att få jobb om de inte genomgåttundervisningen? Har utskottet över huvud taget några åsikter i denna viktigafråga? Jag yrkar bifall till motionen 443. EVAWINTHER (fp): sade att har haftekonomisk fördel av att invandrarna har kommit hit. Ja, det är alldelesriktigt. De har hjälpt till att bygga upp vårt land och bidragit till att vifått den välfärd vi har. Men eftersom de nu är en del av det svenska samhället,kommer också de att beröras av den situation som gäller för alla andramänniskor i vårt land. Beträffande motionen om svenskundervisningen sade BillyEriksson att vi avstyrkt denna med motivering att vi avstyrkte den också förragången den behandlades. På den punkten har läst på ganskadåligt. Det står så här i betänkandet: "Utskottethar tidigare prövat vpk-mofioner med liknande förslag,senast i AU 1978/79:22 . Vid förra årets behandling hänvisades till attregeringen tillsatt en kommitté för översyn av svenskundervisning för vuxnainvandrare. Kommittén har som uppgift att bedöma i vilken utsträckningnuvarande svenskundervisning för invandrare inom olika regelsystem ochutbildningsanordningar svarar mot de mål och riktlinjer som har satts upp förutbildningen. Kommittén skall mot den bakgrunden överväga den framfidainriktningen av insatserna. Kommittén beräknas lägga fram sitt betänkande nästaår." Det var mot denna bakgrund som vi avstyrkte motionen. Jagkan hålla med om att svenskundervisningslagen inte fungerat bra, och det ärockså därför man har tillsatt en kommitté för att komma till rätta med demissförhållanden som råder. Låt mig sedan bara i frågan om invandrarkvinnorna, vilkentidigare har varit uppe till debatt, säga att det f. n. pågår ett projekt medundervisning i både svenska och samhällskunskap för invandrarkvinnor, där mansamtidigt med denna undervisning tillgodoser de deltagande kvinnornas behov avbarnomsorg. De här kvinnorna har tagits ut med hjälp av uppsökande verksamhet.Projektet bedrivs i samarbete mellan , SÖ ochett studieförbund. Invandrarkvinnorna själva är också mycket aktiva inärradioprojektet och sänder program som jag tror är till mycket stor glädjeför dem. Men jag håller med om att vi behöver vidta Jag är också glad över det uppdrag som jämställdhetskommitténhar fått. (vpk): håller i och för sig med om attinvandrarna inte har kostat något för det svenska samhället. Det har ju gjorts en undersökning som visar attinvandrarna i tillför kommunen . Undersökningengjordes i syfte att motverka fördomarna i samhället om invandrarna. När man tarupp just frågan om invandrarna håller, enligt min mening, inte argumentet attdet finansiella läget är så ansträngt. Invandrarna har inte kostat samhälletnågot utan tillfört det stora resurser. Staten är i stället skyldig invandrarnaresurser, om man ser rent ekonomiskt på problemet. Man får ju välja vad manskall satsa på. Vi anser att det är mer angeläget att satsa på invandrarna änatt subventionera storkapitalet eller att flytta tillHelgeandsholmen, vilket kostar . När det gäller svenskundervisningslagen säger man har tillsatt en kommitté, och så är det väl. Det har jag också läst omi betänkandet. LO har emellertid redan gjort en undersökning som klart ochtydligt visar lagens uppenbara brister. Lagen har snarare blivit en kvarnstenrunt halsen på invandrarna än en lag som befrämjar invandrarnas möjligheteratt delta i samhälls- och arbetsliv på samma villkor som de som gäller försvenskarna. Därför har vi i vår motion föreslagit konkreta lagändringar, ochdet är ju detta som är det intressanta i det här sammanhanget. Vi anser att vikan göra det här . Man behöver inte mer undersöka hur den här lagenfungerar, eftersom den är en av de absolut sämsta som vi någonsin har haft idet här landet. EVAWINTHER (fp); Det är väl alldeles riktigt att invandrarnatillför kommunerna inkomster och vinster på samma sätt som vi svenskar gör närvi arbetar. Jag håller också med om att vi måste satsa mera påinvandrarna. Personligen skulle jag mycket hellre vilja använda den miljard påinvandrarna som det kostar att flytta tillbaka till det gamla riksdagshuset.Jag har också röstat för att vi skall stanna kvar här. LO har påvisat brister i svenskundervisningslagen, ochBilly menar att vi kan genomföra de här förslagen. Detskulle vara ganska originellt att göra detta, i all synnerhet som en utredningf. n. håller på att arbeta med problemen. Det är ganska rimligt att vi avvaktarutredningsresultatet. Jag tycker det är bra att kommunisterna har visat påolika missförhållanden, och jag är övertygad om att utredningen ocksåuppmärksammar de förslag och den kritik som kommunisterna har kommit med. Jagmenar emellertid att det är ganska rimligt att avvakta utredningens betänkandesom läggs fram . BILLYERIKSSON (vpk): Nr 127 Vi härunder kommit med kritik motden här lagen. Onsdaeen den Vi visste från början att utformar man en lagpå det sätt som man har gjort i 23 anril 1980 det härfallet kommer sådana här brister att uppstå. Det helt orimliga är ju att _ man läggeransvaret på arbetsköparna, och man lägger ett stort ansvar på Invandrarpolitiken invandrarna själva, som har brister i sina språkkunskaper.Därför visste vi från början vart det skulle barka. När det sedan gäller detta att invandrarna tillförkommunerna pengar, så är det en viss skillnad. Invandrarna, som kommit hit, harså att säga inte kostat pengar i det svenska utbildningssystemet. Det är detsom är den avgörande skillnaden mellan svenskar och invandrare. Det har sagts tidigare här attinvandrare är inget enhetligt begrepp. Många av dem som kommer har enutbildning färdig. Det är också många av dem som kommer som inte har enutbildning färdig, och vi har även barn att ta hand om. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen av m. fl. samt 3;o)motionerna 1002 och 1488 av m. fl., och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendearbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 22 mom. 5 antarreservationen av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motionerna1002 och 1488 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 147 Nej - 18 Avstår - 153 29 Nr 127 I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och god- den ''' Den som vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i Invandrarpolitiken betänkande 22mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLahja Exner begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 158 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1818 av m. fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande22 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1818 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlexanderChrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 443 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition. Den somvill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i