prot · G309109 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag konstaterar att inte är ense medutskottet i dess skrivning, och jag beklagar det. Om han vore ense medutskottet borde han uttala att postverket skall följa utskottets skrivning. () replik: Det är klart att jag står bakom utskottets skrivning ochtankar i dessa avseenden. Vad som kom mig att kanske gå litet längre än vadJohn tyckte om var hans yttrande att postverket går fram utan minstahänsyn till sina klienter. Det tror jag är överord. Vi ser självfallet mycket allvarligt på åtgärder somförsämrar postal service i landet. Men vi har också anledning att tro attpostverket förstår att yi ser allvarligt på detta och att man på alla sättförsöker gå fram skonsamt. Jag tror att utskottets inställning är just den somJohn vill ha. Det finns härvidlag ingen diskrepans mellan oss ochpostverket. Jag ber, herr talman, att i detta sammanhang få yrkabifall till utskottets hemställan i betänkandet nr 13. En väl fungerande postservice är enbetydelsefull fillgång för samhällets invånare, oavsett om man har tillgångtill postanstalt eller lantbrevbärarlinje. I motion nr 904 har jag och aktualiseratpostens service för invånarna i några byar i kommun. Det kan inte varatillfredsställande att servicen är så dålig att invånarna erhåller sinmorgonfidning först långt fram . Målsättningen från postverketssida måste vara att samhällets invånare, oavsett om man bor på landsbygd elleri tätort, får en sådan service att utdelningen av post är avklarad . har i sitt yttrande över motionen skrivitpositivt och bl. a. sagt att det i hög grad är angeläget att förbättringarvidtas i postverkets service inom landsbygds- och glesbygdsområdena, även om -och det tror jag är viktigt att betona - en sådan utökad service skulle medföraökade kostnader för postverkets del. Detta uttalande är positivt och bör, somjag ser det, självklart leda till att postverket vidtar erforderliga åtgärder. Man blir emellertid betänksam när man konstaterar attutskottet även under förra gjorde ett uttalande med nästan exaktsamma innehåll. Den försämring av postservicen som vi åberopar i vår motion harnämligen uppstått under senare hälften av . Det är tydligen intetillräckligt att man från sida gör positiva uttalanden, för dettycks inte leda till något resultat, i varje fall inte i positiv riktning. Med tanke på att utskottet är enhälligt i sin uppfattninganser jag det för dagen vara meningslöst att yrka bifall till motionen. Jagavser emellertid att följa utvecklingen med största uppmärksamhet och, om dethela inte leder till en tillfredsställande lösning, på annat sätt aktualiserapostverkets service till samhällets invånare. förutsatte, som talesman för utskottet, attpostverket handlar i samma anda som utskottets skrivning innebär. Jag har medmitt exempel bevisat att man inte gör det, att man inte följer de uttalandensom trafikutskott gör. Det är naturligtvis att beklaga. Det kan, som jag sade, inte vara fillfredsställande attmänniskor ute i glesbygder får sin morgontidning långt fram på eftermiddagen.Då kan den ju vara inaktuell. Även dessa människor som bor i glesbygder måstekunna hävda sin rätt att få morgonfidningen . Också jag finner anledning att lägga mig iden här debatten. Det är många som mofionerat om förbättringar avpostbefordran i glesbygd, och det finns också i många motioner protester motden försämring av postservicen som fortfarande förekommer, trots alladeklarationer. Jag har ien mofion yrkat att det för postförsörjningen i glesbygd skall vara enmålsättning att ha en daglig postbefordran. Bakom det yrkandet ligger detnaturliga kravet att tillgång till daglig post är att betrakta som enmedborgerlig rättighet och att man endast i extremfall, t. ex. i väglöst land,skall pruta av på det kravet. I ett rikt land som bör vi ha råd med ensådan service. Och jag kanske också bör påpeka att även glesbygdens folk betalarsin del av bördan i det här hänseendet. Betydelsen av den kommunikation som daglig post innebär ärfaktiskt större i glesbygderna än i tätorterna. Det tycker jag att man ocksåskall ha med i bilden när man diskuterar det här ämnet. Det är faktiskt sä i tätorterna kanske får värja sig mot den här typen av kontakter, medan deti glesbygden finns ett stort behov. Det har också gjorts undersökningar avläsvanorna i glesbygderna jämfört med tätorterna. Undersökningen har klarlagtatt man läser tidningar och övrig post mycket noggrannare i glesbygderna än vadman gör i tätorterna beroende på att det finns ett behov av kommunikafion medomgivningen. Det är egentligen samma trogna skara år som stårhär och debatterar denna fråga. Mofionerna har kommit igen, och svaret frånutskottet är ett upprepande. Jag skulle nästan vilja säga att det är med endrucken papegojas envishet som utskottets talesmän framför samma argument årefter år. och utskottet skriver mycket välvilligt vid behandlingen av våramotionsyrkanden. Men det verkar som om utskottet levde i något slagsdrömvärld, där man tar postverkets uppgifter för gott och inte själv undersökerde faktiska förhållandena, hur det är i det verkliga livet. Trots utskottetsuttalanden om att det skall finnas en viss service, att det skall ske enfortlöpande översyn av organisafions- och arbetsformer och att detta även skallfå innebära kostnadsökningar för postverket, och trots uttalanden sompostverkets generaldirektör gjort om att det inte skall ske någraindragningar i mer, utan att man skall behålla den postservice somfinns, sker det ständigt indragningar av postturer i glesbygderna. Dessutom fårmånga orter, även större, försämrade förhållanden då det gäller tiden förpostens ankomst. Jag tycker att det är viktigt att betona detta. Och jagvill säga att det är sista gången som i varje fall jag som mofionär nöjer migmed att bara stå och säga att jag ser vad utskottet skrivit, uppfattar det sompositivt och hoppas att detta också skall förverkligas i postverkets aktioner.Om det inte sker en sinnesförändring som även tar sig praktiska uttryck kommeri varje fall jag att försöka samla de motionärer som uppträder här, så attvi verkligen sätter makt bakom orden i det här ärendet i fortsättningen. Vi kräver faktiskt att utskottet nästa gång motionernakommer - och de kommer, det lovar jag - går djupare in i ärendet och verkligentar på allvar de uppgifter vi lagt fram om påvisbara försämringar ipostbefordran. Jag vill framföra denna kraftiga meningsyttring till utskottetsföreträdare att lägga på minnet. ROLFCLARKSON (m) replik: Jag är av mänga skäl mycket vänskapligt inställd till RuneÅngström, och jag förmodar att det var hans skämtlynne som kom honom att efterdagens alkoholpolitiska debatt påstå att vi som svarar för utskottet uppreparvåra påståenden med en drucken papegojas envishet. Det är möjligt att man kanskoja på det viset, men vi har faktiskt inte druckit någon alkohol på någothåll i utskottet - det kan jag försäkra . Jag håller med om att det är väl sent att fåsin morgontidning kl. 2 . Men jag tror att både förstår att det inte bara är fråga om den goda viljan hospostverkets ledning. Det är också fråga om de praktiska möjligheterna. Det ärinte minst ett personalproblem. En brevbärare som kör ut på en tur måste justarta någonstans. Han skall ha sitt fulla pass, och de som kommer sist ipasset får alltså sin post väldigt sent. Det är svårigheter som jag inte kan seatt man kan göra någonting åt. Men vad jag kan lova både och att vi än mer allvarligt skall försöka verka i den anda som ni kräver i eramotioner. Jag rekommenderar er alltså att återkomma med dem. Jag hoppas att -för att tala latin - gutta cavat lapidem, non vi, sed saepe cadendo, dvs. attdroppen urholkar stenen, icke genom sin kraft utan genom att ständigt falla. () replik: Jag känner , utskottetstalesman, mycket bra. Jag har uppfattat att han har glimten i ögat. Därförtycker jag det var onödigt att han försäkrade att det inte hade förekommitnågon alkoholförtäring. Som mycket väl förstår var det enliknelse jag använde om utskottets ständiga upprepande av samma påstående årefter år, utan att våra argument i sak har nägon verkan. Det var ocksåkontentan av mitt anförande. Droppen urholkar stenen, sade . har vi inte märkt någonting av det - annat än den urholkning somskett av servicen från postverkets sida i glesbygderna. Jag upprepar att jag förväntar mig att utskottet tar påallvar våra konkreta bevis för den försämring som vi talar om i våra motioneroch ber postverket förklara hur detta kan ske när det finns klara uttalandenfrån i den frågan och när postgeneralen själv sagt att så inte skallvara fallet. TORENILSSON (m); Jag uppfattar inte det här som en diskussiondär jag står mot utskottets talesman . Men det finns några rader ibetänkandet som jag skall peka på. sade att det bara var några få människor sominte fick sin post utburen . Så få ärdet inte. Deflesta människor, inte minst i tätorterna, får sin post utburen två gångereller t. o. m. . Tänk om de skulle avstå från enpostutbärning per dag, och pengarnakunde användas till att förbättra förhållandena för dem som inte får sin postutburen mer än . På sina håll i kommun får desjälva betala för en fjärde tur. Tänk om vi svenskar kunde vara så solidariska.Dessutom skulle det kanske ge mer arbete åt glesbygden. I motion 1347 av mig och några andra står att alla svenskahushåll i stort skall ha samma postservice. Jag understryker uttrycket "istort". Det går inte att åstadkomma exakt samma service för alla, men mankan komma längre än . På s. 5 i sitt betänkande skriver också utskottet;"Utskottet vill slutligen understryka att skälig hänsyn måste tas tilllokala och regionala önskemål om postverksamhetens organisation m. m. Utskottetfinner det sålunda nu såsom fidigare vara i hög grad angeläget attförbättringar i verkets service inom landsbygds- och glesbygdsområdena i denriktning mofionärerna angivit kommer till stånd även om detta medförkostnadsökningar för verkets del." Jag förutsätter att postverket kanspara in på servicen i tätorterna och i stället hjälpa människorna ute iglesbygderna. Vi kan nå längre, säger utskottet. Det säger också jag, och dettror jag poststyrelsen säger. I likhet med och andra hoppas jagatt poststyrelsen lyssnar till vad utskottet uttalar. Med anledning av en planerad indragning av postservice ien Norrlandskommun framhöll de som arbetademed posten där tre oerhört viktiga saker i en skrivelse till poststyrelsen. Fördet första skrev man att planens ekonomiska inriktning, som torde varahuvudskälet, icke ger någon nämnvärd vinst företagsekonomiskt sett. Det blirfler tjänster i tätorterna, medan det blir sämre ute i bygderna. För det andraframhöll man att postexpeditionen i hade 276 postväskor och att det nuskulle bli ännu fler och därmed jobbigare och svårare. För det tredje pekademan på postverkets sociala skyldigheter mot befolkningen i glesbygderna.Människorna här uppe, skrev man, vill ogärna flytta in i tätorterna. De vill boi den miljö som de verkat i, och det gör att många pensionärer bor ute pålandsbygden, framhöll man. Det här torde poststyrelsen och utskottet vara överens medoss om. Min förhoppning är att det skall ge utslag i verkligheten, så attytterligare försämringar, som man fruktar, kan undvikas. ROLFCLARKSON (m): Det vore naturligtvis bra om en förbättradpostservice för människorna i glesbygderna av det slag som taladeom kunde genomföras. Men på sätt och vis har det faktiskt redan skett.Ingenstans, varken i tätorterna eller i någon avlägsen ort i detta land.förekommer mer än en enda postutbärningstur per dag. Den som vill få post fleragånger får göra sig omaket att ta sig till sin eventuella postbox påpoststationen. Det är ett sätt som postverket har använt sig av för att geglesbygderna bättre service. Det är alltså nödvändigt att veta att posten helafiden strävar efter att ge den service som efterfrågar. TORENILSSON (m): Jag räknar utbärning av tidningar som en posttur. Själv bor jag 11 kmfrån och får min morgontidning och annan postlängre fram . När jag säger att invånarna i kommun får posttre gånger , så motsvaras det alltså av att invånarna i de flesta andrafår post , en gång och t. o. m. en gång påsöndagen i form av en morgontidning. Det är alltså en stor skillnad i servicenberoende på var man bor. ROLFCLARKSON (m): och jag får nog föra ett samtal mellan fyra ögon om demöjligheter till postservice som finns. Men det är inte posten utan privataföretag som har hand om fidningsutbärningen. Att, som gör, slåihop den med postens service är inte rikfigt. Överläggningenvar härmed avslutad. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. §11 Anslag till telekommunikationer betänkande 1979/80:14 med anledning av propositionen1979/80:100 såvitt gäller anslag fill Telekommunikationer jämte motioner. (vpk): Telekommunikationer och informafionsbehandling hör till de mestexpansiva sektorerna i hela industrivärlden. Den traditionella telefonrörelsenhåller på att helt förnyas med elektronikens hjälp. En rad nya teletjänsterblir fillgängliga . Ny teknik har visat sig effektiv när man ärute efter att rationalisera och spara in personal. Samtidigtsom utvecklingen på de här områdena rullar på med i det närmaste okontrollerbarhastighet vädrar de mulfinationella företagen morgonluft. ITT, , ochSiemens heter några av de största giganterna som tränger sig in på densvenska marknaden. Hurskall och dotterbolagen på produktionssidan anpassa sig till de nyaförutsättningarna? Bland de anställda finns det en välgrundad oro. Denna orohar fått ytterligare näring inför planer att minska de manuellatelefoncentralerna från 26 fill mellan 3 och 5. Man räknar ilångtidsplaneringen med att 6 000 till 7 000 jobb är i farozonen under denärmaste 20 åren. Facket ser det därför som en vikfig uppgift att skaffa framnya jobb i stället för de arbetstillfällen som försvinner på grund av den nya 6Riksdagens protokoll 1979/80:109-110 hemställde i en skrivelse tillregeringen att få pröva nya vägar för att lösa finansieringen av framtidainvesteringar i terminalutrustningar och därmed bättre rusta sig för denhårdnande konkurrensen. För att kunna behålla och utvidga marknadsandelarna t.ex. när det gäller larm, teletex och telefax anser det nödvändigtatt utan dröjsmål bilda ett finansieringsbolag som skall kunna ta upp lån påden öppna lånemarknaden. Vpk ställer sig tveksamt till denna form av finansieringinom den statliga sektorn. Vi har dock bedömt att strävanden idetta fall sammanfaller med de anställdas intresse av att tryggasysselsättningen för framtiden. Det är alltså vår skyldighet att stödja verketi dessa strävanden. Tillåt mig påminna om det krypskytte somenligt tidningen pågår mot från borgerligt håll.Larmföretag och tillverkare av terminalutrustningar påstår i ett flertaltidningsartiklar bl. a. att utgör ett hot mot den fria konkurrensen.De ifrågasätter alltså strävanden att upprätthålla sysselsättningenför sina anställda. De borgerliga ledamöter som står bakom motionerna1979/80:548 och 1979/80:901 är ute i samma syfte. De vill inskränka televerketsroll till att vara ett ledningsserviceorgan. Godbitar av typterminalutrustningar vill de utan betänkligheter överlåta på de multinationellaföretagen. Motionärerna vill sätta stopp för försök att hävda sigpå marknaden i fri konkurrens med andra företag. Vårt parti anser att de statliga företagen tvärtom skallges möjligheter att satsa offensivt på ny teknologi och utveckling inom ramenför hushållning med energi och råvaror. Regeringen har dröjt med att svara på televerketsframställning. Jag vill citera ledaren i nr 8 av tidningen , därman säger; "Det är svårt att frigöra sig från tanken att den rabiatainställningen till statlig företagsamhet som finns i många högerkretsar harfått regeringen att tveka. har man som bekant intesparat någon möda när det gällt att stödja det privata kapitalet. får manlov att ta sig i kragen. 43 000 anställda i väntar på svar. Derasväl och ve hänger åtskilligt på hur regeringen hanterar den här frågan." Utskottet har i sin skrivning lämnat s-motionen1978/80:1353, som upprepar framställning till regeringen, utanåtgärd. Utskottet hänvisar till remissbehandlingen av frågan och hoppas att entillsatt arbetsgrupp skall lämna in ett förslag under innevarande riksmöte.Detta är väl värt att positivt notera, men om man studerar de inkomnaremissvaren, som är rätt många, finner man att det helt övervägande antalet ärnegativa till de föreslagna bolagsbildningarna i regi. Låter mandessa svar vägleda den fortgående hanteringen av frågan finns det nog anledningatt förmoda att den inte är helt avgjord. I vpk har vi noterat detta och kan inte helt värja ossfrån misstanken att man är ute för att ytterligare fördröja frågan. Men ärendetbrådskar, och ytterligare uppskov kan inte accepteras om televerketskall kunna hänga med i den lavinartade utvecklingen påtelekommunikafionsområdet. Det är berättigat, tycker jag, att rikta en fråga tillmofionärerna: Hur tänker ni ställa er om frågan inte skulle utveckla sig i denriktning ni tydligen hoppas, eftersom ni inte har reserverat er till förmån förmotionen i utskottet? Frän vårt partis sida kommer vi att noga bevaka frågansvidare utveckling och slå larm vid varje tendens till onödig fördröjning. (vpk): Vissa statliga verk har en benägenhet att sebesparingsmöjligheter i försämrad service för allmänheten. Detta gällerexempelvis uppdelning av telefonkatalogen för i tvådelar. De besparingar verket gör är dock mindre än de olägenheter som blirföljden. När verket åberopar även miljöskäl för sin åtgärd, blirargumentationen något ansträngd. De skäl mot en uppdelning av telefonkatalogen som anförtsi motion 211, bakom vilken företrädare för samtliga partier står, vägerbetydligt tyngre än de skäl anfört. avstyrker motionsyrkandet om ensammanhållen telefonkatalog för men gör ett uttalande som jagönskar få ytterligare kommenterat av utskottets företrädare. erinrar om att när förändringar avkatalogen för bl. a. var aktuella uttalade utskottet att derationaliseringsåtgärder beträffande katalogindelning och -distribufion somkan komma att aktualiseras inte får leda fill serviceförsämringar förabonnenternas del. Skall detta tolkas som en uttalad mening från utskottet ocksåinför den utvärdering som verket säger sig ha för avsikt att göra iÖstergötland? Tillsammans med utskottets uttalande rörande vikten av attstatliga verk bör samordna sin planering med de regionalpolitiska riktlinjerna,skulle detta kunna vara en betydelsefull viljeyttring för frågans fortsattahandläggning. Det hade varit önskvärt attriksdagen ställt sig bakom motionsyrkandet om en begäran hos regeringen ominitiativ för en sammanhållen katalog för . Ju längreteleverket fullföljer sina planer, desto svårare kan det bU att få till stånden återgång till sammanhållen katalog. Ett uttalande från utskottetsföreträdare med anledning av den fråga jag ställt kan dock vara av värde somopinionsyttring. BERTILZACHRISSON (s): I trafikutskottets betänkande omtelekommunikationer behandlas en fråga som är av mycket stor betydelse förteleverkets framtid. Verket har i en skrivelse till regeringen höstbegärt att få bilda två bolag, och . Därigenomskulle enligt verket dess finansieringsmöjligheter förbättras så att det kanhävda sig i konkurrensen med andra intressenter på området. Vidare skulleeffektiviteten i samordningen mellan de olika dotterföretagen öka. Därmedtryggas på étt bättre sätt sysselsättningen för de anställda, precis som SvenHenricsson sade i sitt En socialdemokratisk partimofion har biträtt televerketskrav på att stärka dess ställning och öka dess handlingsfrihet. Med anledning av skrivelse och motionskravethar ett enigt utskott uttalat att det "finner det angeläget att verketsekonomiska handlingsfrihet och möjligheter att möta en skärpt konkurrens ökaspå det sätt som skulle kunna ske exempelvis genom de föreslagna bolagsbildningarnaeller i annan ordning. Skäl talar därför för ett tillmötesgående av verkets ochmotionärernas önskemål härom." En arbetsgrupp i departementet bereder f. n. ärendet. Tillden och till dess uppdragsgivare säger utskottet: "Utskottet finner detmed hänsyn till frågans stora vikt angeläget att arbetet inom gruppen bedrivsmed skyndsamhet samt att härav föranledda förslag föreläggs -om möjligt under innevarande ." har självt begärt att få starta de nya bolagenden . Därför förväntar vi oss från utskottet att regeringen med storiver försöker att tillmötesgå utskottets krav att om möjligt komma med förslagredan under innevarande . Varje fördröjning försvagar televerketskonkurrenssituation och förstärker de utländska bolagens intressen på densvenska marknaden. Det har säkert rätt i. En sådan utvecklingär ett hot mot sysselsättningen för de anställda. Det är också utskottetmedvetet om. Därför är det bråttom. Jag vill till säga att detsjälvfallet är ett viktigt uttalande som utskottet har gjort. Jag är heltövertygad om att den reaktion som det mött i de anställdas tidningar, somnaturligtvis också har följt, är alldeles riktig. Mankonstaterar där att i och med detta uttalande har regeringen fått en uppmaningatt med iver försöka tillmötesgå det här kravet. Det är viktigt för deanställdas skull att fär en möjlighet av det här slaget. Det trorjag att de flesta av oss är överens om. Skulle inte någonting ske är jagalldeles övertygad om att både motionärerna och utskottet kommer att ta uppfrågan igen på det sätt som det då är möjligt att göra. Till vill jag säga att ett enkelt svar påhans fråga är ja. Vårt uttalande om hade avsedd verkan utan att vibehövde så att säga höja rösten särskilt mycket. Det är min bestämdaövertygelse att det uttalande som utskottet har gjort kommer att få sammaverkan när det gäller . SVENHENRICSSON (vpk) replik: Det är gott och väl om vi nu kan betraktautskottets uttalande som ägnat att driva fram ett regeringsförslag i denriktning som utskottet vill, men vad vi har velat peka på är följande. Detta ärende har föregåtts av en debatt som i hätskhet motstatlig verksamhet knappast är jämförbar med någon annan . Man hargjort utfall och påstått att vill ta monopol på hela den här verksamheten.Man har vidare gjort gällande att det går mer eller mindre otillbörligt till.Om man studerar remissvaren blir man dessutom mycket betänksam över att detfinns krafter i rörelse som ännu inte har givit upp när det gäller att drivafram tanken att skall vara linjebärare och andra skall få applicerasina system på dessa linjer. Därför har vi varit betänksamma. Men kan vi meddet här beslutet driva frågan framåt är det bra. Vi tillåter oss emellertid attmed vaksamhet följa ärendets fortsatta utveckling och slå larm i den mån vi harmöjlighet. NILSBERNDTSON (vpk) rephk: Jag anser visserligen fortfarande att det hade varit bättre omutskottet och kammaren hade biträtt motionsyrkandet, men jag noterar gärna sompositivt att utskottets talesman understryker uppfattningen, att åtgärdernainte får leda till serviceförsämringar för abonnenterna. är det naturligtvisofrånkomligt med försämringar för abonnenterna till följd av den åtgärd somteleverket redan har vidtagit, men sista ordet är ju inte sagt i frågan. Detskall ske en utvärdering, och det kan vara av värde inför denna utlovadeutvärdering att inte utan vidare godtar propå. Jag menaralltså att besked kan vara av betydelse i det sammanhanget. BERTILZACHRISSON (s) replik: Jag vill säga fill att självfallet finns det mångaröster, och en del röster som man kan vara mycket kritisk mot, som har yttratsig i diskussionen om . Det finns även remissinstanser som har gettegendomliga besked - det kan jag också hålla med om. Men ord brukarju väga tyngre än diverse enstaka röster och diverse remissinstanser. Sedanvill jag bara konstatera med glädje att vpk vill vara med om vaksamheten. Detfanns ingen vpk-motion på det här området, men det är bra att ni är med ivaksamheten . SVENHENRICSSON (vpk) replik: När det gäller det sistnämnda är detju så här i att vi följer varandras arbete. Vi visste faktiskt i godtid att det förelåg ett mofionsutkast från SAP som syftade till att ta uppteleverkets framställning.