prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:23 §1 Val av fullmäktige i m. m. Företogs val av sex fullmäktige och sex suppleanterför fullmäktige i , sju fullmäktige och sju suppleanter förfullmäktige i samt ordförande för fullmäktige iriksgäldskontorei. SVENANDERSSON (fp): Valberedningen har berett de på föredragningslistan upptagna valen.Den har därvid enhälligt beslutat om gemensamma listor för valen av fullmäktigeoch suppleanter i och . Även i övrigt föreliggerenhälliga förslag. Förslagen framgår av en i kammaren utdelad promemoria. Iegenskap av ordförande i valberedningen ber Jag att lill talmannen få överiämnade gemensamma listorna. Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna upplästs av talmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor,valda: (för riksdagensinnevarande valperiod) tredje vicetalmannen () Valav fullmäktige I m.m. (förriksdagens innevarande valperiod) f. riksdagsledamoten () f riksdagsledamoten () f riksdagsledamoten () suppleanterErik Hovhammar (m) () () ()() () () Av fullmäktige i riksgäldskontorei utsågs enligtvalberedningens förslag tUl §2 Fyllnadsval till utskott Anställdes val av en suppleant i vart och ett avfinans-, närings- och arbetsmarknadsutskotten. Talmannen förklarade valda till suppleant iJinanstitskottet () suppleanti näringsutskottet () suppleanti arbetsmarknadsutskottet () § 3 Upplästes följandeinkomna ansökan: Nr 23 den Undertecknad önskar tjänstledighet från mitt riksdagsuppdrag under liden : den22 november - på gmnd av enskilda angelägen- yHandeförslag nngar m. m. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () under dennalid skulle tjänstgöra som ersättare för i . §4 Föredrogs och hänvisades 1979/80:24 tillutrikesuiskottel 1979/80:29 tillsocialförsäkringsutskottet 1979/80:30, 31 och 35 tillskatteutskottet 1979/80:37 och 38 tillsocialutskottet 1979/80:42 bil. bil.2 till socialförsäkringsutskotlet /80:44 och 51 till näringsutskoltel §5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:98 och 99 tillkonstitutionsutskottet §6 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:49-51 §7 Vilande förslag till grundlagsändringar m. m. Föredrogs konsfitufionsutskotfets betänkande1979/80:1 angående vilande förslag till grundlagsändringar m. m. jämte motion. fattade beslutom vissa ändringar i grundlag och i riksdagsordning (RO). Förstärkt skydd för fri- ochrättigheter m.m. (förslag till lagar om ändring i regeringsformen ochriksdagsordningen - riksdagsbeslut , bil. 1 i betänkandet), Kvinnlig tronföljd (förslagtill lagar om ändring i successionsordningen och regeringsformen -riksdagsbeslut , bit. 2 i betänkandet) samt Vilandeförslag till grundlagsändringar m. 3.Förbud mot barnpornografi (förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen- riksdagsbeslut , bil. 3 i betänkandet). Beträffande förslagens bakgrund och närmareinnebörd hänvisade utskottet till betr. 1. propositionen 1978/79:195 och KU1978/79:39, betr. 2. propositionen 1977/78:71 och KU 1977/78:36 samt betr. 3.propositionen 1978/79:179 och KU 1978/79:33. Genom delta belänkande anmäldes de vilandeförslagen för slutliga beslut. I motionen 1978/79:343 av m. fl. (vpk),som avsåg övergång till republik, yrkades (under 1) att beslutade attupphäva de av 1977/riksdag såsom vilande antagna förslagen till a) lagom ändring i successionsordningen och därav föranledd, b) lag om ändring iregeringsformen. 1. beträffandeförstärkt skydd för fri- och rättigheter m. m. slutligt anta de vilande förslagen till a)lag om ändring iregeringsformen (bil. 1 a till betänkandet), b)lag om ändring iriksdagsordningen (bil. 1 b) såvitt avsåg huvudbestämmelserna ochikraftträdandebestämmelsen, 2. beträffandekvinnlig tronföljd med avslag på motionen 1978/79:343 yrkandet 1 slutligt anta de vilande förslagen lill a)lag om ändring isuccessionsordningen (bil. 2 a), b)lag om ändring iregeringsformen (bil. 2 b), 3. beträffandeförbud mot barnpornografi slutligt anta det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (bil. Vid betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav , , , , , och (samtliga s). Närkonstitutionsuiskottet förra gången behandlade frågan om kvinnlig tronföljddeltog ulskoUels socialdemokrater inte i behandlingen. 1 eu särskilt yttrandeutvecklade vi skälen härför, och Jag förde sedan fram dem i ett anförande införkammaren. Vi lät också förstå alt vi inte skulle delta i behandlingen om frågankom igen som ell vilande grundlagsförslag. Dåärendet på nytt har behandlats av konstitutionsulskoiiel har vi inle heller deltagiti beslutet med hänvisning till vad vi förutskickade i det särskilda yttrandet1978. Liksom då avser vi atl lägga ner våra röster om det blir votering. i (m): Del nu vilande grundlagsförslaget om ändring i successionsordningenbar i propositionen 1977/78:71 rubriken "om kvinnlig tronföljd". Jaghörde lill dem som vid riksdagsbehandlingen röstade/or denna lag ochhar inle heller nu någon annan åsikt i frågan om kvinnas rätt lill tronen. Närfrågan förra gången var före i hyste jag däremot en viss oro för attomständigheterna kunde komma att foga del så, alt lagen skulle kunna fåretroaktiva verkningar, om förhållandena ändrades mellan lagförslagetsförsta och andra behandling. Jag kände mig inte övertygad av den dåvarandeJustitieministerns argumentation i saken - men eftersom det då rörde sig om enhypotetisk situation avstod jag från alt närmare utveckla mina synpunkter. Dennahypotetiska situation har under den lid lagförslaget varit vilande kommit attinträffa. Dendåvarandejustilieministern anförde i propositionen: "De nya reglerna bör iprincip träda i kraft så snart har fattat elt andra beslut om ändringeni successionsordningen." Vidare framhöll justitieministern: "För attden nuvarande tronföljaren prins skall bibehållas vid successionsrätlbehövs därför en särskild övergångsbestämmelse." En sådan bestämmelsefinns också efter § 8 i förslaget lill lag om ändring i successionsordningen. Sedanriksdagen antagit lagförslaget första gången har drottning nedkommit meden son. Under nu gällande lag är prins kronprins och har ocksåofficiellt erkänts som sådan, bl. a. i samband med dopet. De synpunkter somkommit till uttryck i dåvarande justitieministerns toredragning införregeringen, nämligen att "de nya reglerna" bör träda i kraft IJanuari 1980, innebär att "de gamla reglerna" uppenbarligen måslegälla för kronprins . Dåvarande Justitieministern insåg, som redannämnts, alt "de nya reglerna" skulle skada prins nuvarandesuccessionsrätt och lät därför tillfoga en övergångsbestämmelse för alt denneskulle "bibehållas vid successionsrätl". Medsamma motivering synes det mig med hänsyn till juridisk logik ovedersägligt -även om man uttalar sin anslutning till principen om en fullt kognatiskkvinnlig tronföljd - att en motsvarande övergångsbestämmelse borde ha införtsför att en före den nya lagens ikraftträdande född prins skulle kunna"bibehållas vid sin successionsrätl" och icke retroaktivt berövasdenna. Det är dock begripligt alt en sådan //_v/'o/er/sA: övergångsbestämmelseicke infördes i en grundlag, men det ter sig för mig i dagens läge egendomligtatl kronprins för sig och sina eventuella efterkommande vidtolvslaget på nyårsnatten skall gå föriustig den primära arvsrätt till densvenska kronan, som han och fram till dess lagligen äger. Jag har av personliga skäl avstått från atl dellaga ikonslitutionsutskottets behandling av detta ärende, och Jag finner det intemeningsfullt att här i kammaren framställa något yrkande. Men om någon iframtiden frågar sig, hur del varit möjligt atl fatta ett beslut, som har deninnebörd Jag här preciserat, så bör det i varje fall finnas dokumenterat atl Vilandeförslag lill grundlagsändringar m. m. Vilandeförslag till grundlagsändringar m. saken inle passeratobemärkt, även om det ansetts alt förutsättningar saknats atl vid den förnyadebehandlingen av ett grundlagsförslag ta hänsyn till under mellantideninträffade omständigheter. Närvi behandlade detta lagförslag i förstaläsningen, röstade Jag för dess anlagande. om än med en viss tvekan rörande delegala aspekterna. nödgas Jag biträda ett lagförslag som i sinofullkomlighet, för aU befästa en riktig princip, tillfogar ell oskyldigt barnen rältsföriust. Förra gången avslutade jag mitt anförande med alt önskaprinsessan lycka och välgång inför de uppgifter som väntarhenne. vill Jag lill detta foga en förhoppning att beslutaldrig skall behöva grumla det goda förhållandet mellan de båda kungabarnen. I detla anförandeinstämde (). (vpk): Två av de tre vilande förslagen till grundlagsändringar skall beröras idetla inlägg, nämligen förslaget om förstärkt skydd för fri- och rättigheteroch förslaget om kvinnlig tronföljd. Behovetav förstärkt skydd för fri- och rättigheter är stort. Men det bör handla omverkliga förstärkningar. Regeringens proposition 1978/79:195 som behandlades imaj månad och som återkommer fören andra behandling är behäftad med så mångabrister atl den inte kan godtas. När förslagen behandlades första gången hadevi från vpk på avgörande punkter myckel allvariiga invändningar. I väsentligastycken framförde vi alternativ eller förordade avslag. Vilka är då vårahuvudinvändningar? Deolika former för s. k. kvalificerat förfarande som förslaget innehåller stridermot parlamentarismens principer. I ett fall kan fem sjättedelar av riksdageninskränka en rättighet, i ett annat kan en tredjedel desavouera närdet gäller en folkomröstning, och för den händelse en proposition kommernärmare ett val än kan tre riksdagsmän -om de är med i KU -förskjuta behandlingen . Dessaregler ger inget verkligt grundlagsskydd för fri- och rättigheterna, men de ären ursäkt för alt man skall slippa att ha klart definierade rättigheter sominte skall kunna förändras. Vi är anhängare av ett klart definieratgrundlagsskydd. Närdet gäller lagprövningen ger förslaget domstolarna en politisk makt som inte ärgodtagbar. Dessutom heter det alt domstolarna bara skall åsidosätta lagar, omde uppenbart strider mot grundlag. lämnar utrymme för godtycke. Domstolenskall kunna säga till en som är dömd enligt en felaktig lag: Visseriigenstrider det lagrum enligt vilket ni är dömd mot grundlagen, men felet är inteuppenbart. Detlainnebären uppluckring av den lagprövning som förslaget innehåller. Denna uppluckringoch det godtycke som möjliggörs kan inte accepteras. Vi menar atl dennödvändiga prövningen av huruvida en lag är förenlig med grundlag slutligen börföretas av ell parlamentariskt organ, t. ex. konstilulionsulskoll. Förslagetom utvidgad lagrådsgranskning är principiellt felaktigt, när våra högstadomare, som med prejudicerande verkan skall tolka lagarna, också har ett stortinflytande vid deras tillkomst. Lagrådet utgör som fastställd institution enmaktinstans som inle är folkvald. Vi kan inte biträda att makten hos dennainstans stärks. Detförstärkta egendomsskydd som skrivs in i lagen har syftet att slå vakt om detägande som bygger på utsugning och spekulation och som utgör ett hinder för enutvecklad och fördjupad demokrati. Vi motsätter oss försöket all stärka skyddetför storfinansen. Dearbelandes demokratiska rättigheter på arbetsplatserna borde vara en avgörandefråga när det gäller fri- och rättigheter. Regeringsförslaget utgår dock frånden falska föreställningen alt det finns jämställda parter -arbetsgivare ocharbetstagare - på arbetsmarknaden. Vi har föreslagit att de arbelandes rätlgentemot företag och myndigheter klart definieras. Förslagettill folkomröslningslag har vidare allvariiga begränsningar, som drabbarinvandrarna. Vpkframställde i sin motion en rad yrkanden som skulle innebära väsentligaförstärkningar av skyddet för fri- och rättigheterna. Genom att riksdagenavvisade dessa kvarstår de allvariiga bristerna i del förslag vi nu har eller förkasta. Dessa brister är så stora atl vi inle finner del möjligtatl anta det föreliggande förslaget. För all det skall bli ett verkligtförstärkt skydd för fri- och rättigheter krävs en omarbetning i den riktningsom föreslogs i vpk-motionen. Jagyrkar därför, herr talman, att föreliggande förslag beträffande skyddet förfri- och rättigheter - punkt I i konstitutionsutskoUets hemställan -förkastas. Närpropositionen om kvinnlig tronföljd lades fram fastslog vänsterpartietkommunisterna i en motion att den föreslagna vidgningen av bördsrällen tillämbetet aldrig kan dölja monarkins oförenlighet med strävandena till demokratioch jämlikhet. Vi avvisade förslaget utifrån den principiella uppfattningen attmonarkin är oförenlig med demokratin. Vi upprepade vårt krav på monarkinsavskaffande och övergång lill republik. Vår motion innehöll också lagtext. Riksdagenavvisade vpk:s krav. Som bekant intog socialdemokraterna den passiva hållningenalt inte della i beslutet om kvinnlig tronföljd. Vi däremot menade atlarbetarrörelsen borde hävda sin principiella hållning till monarkin och krävadess avskaffande och införande av republik. Detär inle heller någon måtta på borgeriighetens bekymmer. Först såg man en fara iatt kungahuset skulle dö ut, om ingen manlig tronföljare fanns. Därför slog slag för kvinnlig tronföljd. är situationen förändrad, eftersom detockså finns en manlig arvtagare i den kungliga familjen. ser man påborgerligt håll en fara i alt släkten kan försvinna från tronen tillföljd av den kvinnliga tronföljarens giftermål. Det enda sättetatl komma från dessa onödiga och otidsenliga bekymmer är atl Vilandeförslag till grundlagsändringar m. m. Vilandeförslag till grundlagsändringar m. m. avskaffa monarkin somstatsskick. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget till vilande grundlagsändring betecknadekonslitulionsulskottels dåvarande ordförande vpk:s förslag som något av enföljetong. Vi påpekade då all den följetongen kommer alt fortsätta så länge enfeodal kvarieva bevaras i det svenska samhället. Vi har i en rad sammanhangutvecklat vår syn på monarkins odemokratiska karaktär och gjorde så även viddet tillfället. betänkande nr 1, som vi nu behandlar, berörsvpk-motionen 343 om övergång till republik. Utskottet behandlar dock enbartyrkandet om atl upphäva de av 1977/såsom vilande antagnaförslagen om ändring i successionsordningen och regeringsformen. Men även dennamotion innehåller förslag till lagtext för övergång från monarki till republik.Denna avgörande fråga kommer dock inle upp i della sammanhang. Därmed blirockså behandlingen av motionen mindre meningsfull. Vi måste komma ihågatt mot förslagen lill förändringar i successionsordningen har vi ställt kravetpå monarkins avskaffande. Det kravet gällde vid den förra behandlingen och detgäller fortfarande. "Övrigayrkanden i motionen 1978/79:343 avser ulskouel att behandla i ett senaresammanhang", skriver konstitutionsutskoUet. Frågan om statsskicket måstevara den avgörande. Hur bördsrällen tillämpas inom kungahuset så länge monarkinfinns kvar är av mindre betydelse. Med den behandling av motionen som utskottetvall finner vi inte skäl att yrka bifall lill det nu behandladedelyrkandet. Tillhuvudfrågan om monarkins avskaffande och övergång till republik får vitillfälle att återkomma när motion nr 343 behandlas i ell senare sammanhang. Mot bakgrund av det anförda kommer inle vpk:s riksdagsgrupp att deltai beslutet beträffande kvinnlig tronföljd och de föreslagna ändringarna isuccessionsordningen och regeringsformen, punkt 2 i konstitutionsutskottetshemställan. I betänkande nr 1 anmäls lill förslutligt beslut en rad ändringar av våra grundlagar och av riksdagsordningen. Denmest omfattande gruppen av som vilande antagna grundlagsändringar avserförändringar och tillägg som bl. a. syftar lill att förstärka skyddet förmedborgerliga fri- och rättigheter. Del var stor enighet i kringhuvudparten av förslagen när de antogs som vilande . Vpkgick dock den gången emot förslagen, och vi har fått höra att vpkvidhåller sina synpunkter från det tidigare tillfället. Det var ju så attbesluten föregicks av en ganska omfattande debatt, och det finns ingenanledning att nu upprepa alla argumenten i den debatten. Till vpk vill Jag docksäga följande: En huvudpunkt i vpk:s förslag var alt man ville ha fri- ochrättigheterna inskrivna i grundlagen till punkt och pricka. Jag hade den 22 majen ganska omfattande debatt med i den här frågan, ochjag påvisade då hur omöjligtdel är att inom ramen för en grundlag skriva in bestämmelser som kan gälla ialla upptänkliga situationer och lägen. Hur mycket vi än bygger ulrältighelskapitlen i våra grundlagar kommer det ändå alltid aU finnas behov avkompletterande lagstiftning i olika avseenden. Elt sätt att ytterligaregarantera fri- och rättigheterna är att omgärda den typ av vanlig lagstiftningsom måste till ined speciella regler- och del är vad det här förslaget innebär. Sedangjorde en del andra påståenden, som inle heller nu bör ståoemotsagda. Han bekymrade sig över lagrådets ställning och menade att denförstärkta position som lagrådet nu får innebär ett otillbörligt stärkande avicke-pariamentariska krafters infiytande. Så är det inte alls. Lagrådet äringen beslutande instans. Lagrådet är ett beredande organ. Syftet med lagrådsgranskningenäratt förbättra beslutsunderlaget för såväl regering som riksdag. Lagrådet haralltså inle atl fatta några som helst politiska beslut. Ivad gäller lagprövningen, som han också vände sig mot, är det så atl debestämmelser om lagprövningsrätt som kommer all införas i grundlagen är enkodifiering av den praxis som redan råder. Sedanåterkommer också till bestämmelserna om strejkrätt. Jag hade påden punkten en ganska ingående debatt med , och minslutsats var atl det vpk syftade till med sill förslag var att ge s. k. vildastrejker grundlagssanktion. Det ansåg Jag då och det anser jag nu är mindrelämpligt. Omman bortser från vpk rådde det alltså stor enighet omkring de här förslagen ivåras, och det är självfallet av stort värde att viktiga grundlagsändringarkan beslutas under bred enighet. Konslituiionsutskoltei hemställer attriksdagen nu slutligt antar de vilande förslagen, och Jag ber, herr talman, altfå yrka bifall lill utskottets hemställan under mom. 1. Denandra gruppen av ändringar gäller införandel av även kvinnlig tronföljd.Därvidlag var meningarna då det första beslutet fattades mer delade.Socialdemokraterna intog den tämligen unika hållningen att inle delta ibeslutet. Man hade således i sak inga argument vare sig för eller emotförslaget om kvinnlig tronföljd men sade sig inte vilja motsätta sig attförslaget genomfördes. Dennamärkliga passivitet i en grundlagsfråga iaktlar, som vi hört,socialdemokraterna även nu inför det slutliga beslutet. Om jag fattade NilsBerndtson rätt, ansluter sig kommunisterna nu till dennapassivitet. När vi hade förslaget uppe hade vpk elt yrkande om republik,som ställdes mot del nu aktuella gmndlagsförslaget. Förutskottsmajoritelen, som hemställer om bifall till de som vilande angivnagrundlagsändringarna, gäller självfallet de argument som anfördes för reformeninförde vilande besluten alltfort med full styrka. Arvsrätt fill tronenför enbart manliga medlemmar av kungahuset är otidsenlig, och denna ordningstrider också mot den i regeringsformen angivna principen om jämställdhetmellan kvinnor och män. Det har i den allmännadebatten i en del inlägg, om än inte här , Vilandeförslag fill grundlagsändringar m. m. Vilandeförslag till grundlagsändringar m. ifrågasatts om det finnsrättslig grund för en ändring av tronföljden på det sätt som det vilandegmndlagsförslaget innebär. Eftersom den frågan har tilldragit sig visstintresse, vill jag på denna punkt säga följande: Regeringsformenoch riksdagsordningen har genom tidigare beslut i grundlagsenUg ordning ändratsså, att det numera är ensam som stiftarlag. Det gälleräven stiftandeav grundlag. Men för grundlag tillkommer alt skall fatta beslut tvågånger. Det andra beslutet skall vara identiskt med det första, och det skallfattas först efter det att val lill ägt rum. Successionsordningen,som reglerar tronföljden, är en av våra gmndlagar. Några särskilda villkorförändringarav denna grundlag finns inte angivna i de regler som anger hurgrundlagsstiftning skall gå till. Det första beslutet om en sådan ändring avregeringsform och successionsordning att kvinnlig tronföljd införes logs . Vi har haft val till , ochriksdagen har , efter anmälan från av de vilandeförslagen, atl ta ställning till om dessa skall definitivt antagas eller ej.Det är dessa här kortfattat angivna regler för grundlagsändring som vi harattfölja. Några andra regler ges över huvud taget ej. Konstitutionsutskottethemställer all slutligt antar de vilande förslagen lillgrundlagsändring, och jag ber, herr lalman, att få yrka bifall till utskottetshemställan under mom. 2. Detredje momentet i utskottets betänkande avser förbud mot barnpornografi. Detförutsätter ett tillägg till tryckfrihetsförordningen. Mol detta förslag harinte avhörts någon opposition. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan även under mom.3. (vpk)replik: missar den viktigaste poängen närdet gälleratt skrivain rättigheter, nämligen alt de arbelandes rättigheter inte skrivs in, medanskyddet för kapitalägarna förstärks. Det är b!, a. del som vi har riktat starkkritik mot. Regeringsformen i det här förslaget likställer enligt den principenstrejk och lockout, ja, ger t. o. m. lockoutenen starkare ställning änstrejken, eftersom stridsåtgärd kan tillkomma även enskild arbetsgivare mentillkommer arbetstagarna endast i förening. Detskulle vara bra intressant att veta vad menar med vildastrejker. Det ärju aldrig så att människor strejkar av någon vildsinthet, ulande strejkar för alt över huvud taget kunna hävda sina rättigheter gentemot enhänsynslös arbetsköpare. Jagvill också närdet gäller frågan om inställningen till kvinnlig tronföljd göraBertil Fiskesjö uppmärksam på skillnaden mellan socialdemokraternas och vpk:sinställning. Den är klar. Socialdemokraterna har förklarat atl de intemotsätter sig förslaget om kvinnlig tronföljd och därför inte deltar ibeslutet. Vpk däremot har ställt kravet på monarkins avskaffande och övergångtill republik som alternativ till förändringen i successionsordningen och regeringsformen.Det förslaget har vi framställt i motion även , fastän det infe kommer upp till behandlingnu. Delta trodde jag klart hade framstått för konstitutionsutskottetsordförande. Vpk:s hållning är alltså aft verka aktivt för den linje somarbetarrörelsen alltid har stått för. Vihar f ö., herr talman, angett en lösning av frågan i vårt förslag lill lagtexti regeringsformens genom atf byta ut nuvarande formulering, "Konungen ärrikels statschef, mot formuleringen "talman är rikets statschef. BERTILFISKESJÖ (c) replik: Defri- och rättigheter som är givna i regeringsformen gäller självfallet för allai vårt land; det finns inga kategorier i samhället som är undantagna från detskydd för fri- och rättigheter som här är reglerade. Ocksånär det gäller frågan om fackliga stridsåtgärder såsom strejkrätten finns deten bestämmelse i regeringsformens 2 kap. 17 § om rätt alt vidta fackligastridsåtgärder. Del finns en inskränkning där som lyder: "om annatejföljeravlagelleravlal. "Detärdennainskränkningsomnii vpk vill ha bort. Nivill alltså -jag vidhåller den ståndpunkten - ha en gmndlagssanktion förstridsåtgärder som strider mot lag eller avtal. Det är detta som vi andra inteanser vara acceptabelt. Sedankan det vara så - som jag sade när vi debatterade de här sakerna- alt man i del enskilda fallet kan hysa viss förståelse för en stridsaktion pågrund av de omständigheter som har rått. Men stegel från detta till att gegmndlagssanktion ål avlalsstridiga strejker är förvisso ganska långt. NilsBerndtson sade att vpk hade ett förslag om republik som elt alternativ till dennu föreslagna ändringen av successionsordningen. Det är riktigt att vpk har ettsådant förslag, men def kan vi inte ställa emot det nu vilandegrundlagsförslaget.