prot · G309160 · 1979-12-31 00:00:00 — Delskall väl inte behövas enstatlig myndighet för alt övervaka all forskarna uppför sig som vuxnamänniskor. Jag vill inle acceptera den motiveringen, men jag tycker ändå altdel kan vara klokt all fundera på vad som är lämpligast från andra synpunkter. Jag vill dock understryka atl del faktum att manuppskjuter beslutet i den här frågan inte får innebära att de förslag ipropositionen som handlar om överflyttning av andra statistiska funktioner tillstatistiska centralbyrån fördr-öjs. Del säger också utskottet i siltbetänkande. När det gäller beredskapsfrågorna gör utskottet en delnyanserade uttalanden. Men jag tycker alt tolkade in litetför myckel av framgångar för den moderata motionen och för försvarsutskottetsståndpunkt i del som socialutskottet har sagt. sade i sill yttrande alt man inle bordegodkänna en avsevärd minskning av resurser förberedskapsuppgifler. Pä den punkten har socialutskottet en annan mening. Justdel här områdel hör till de saker jag syftade på när jag talade om enhetersom slåss för sin existens och visar en betydande konservatism. Atl rnan harlyckats mobilisera de försvarsinlresserade utanför är fögaförvånande. Men vad socialutskottet nu säger är atl nuvarandedetaljanvisningar skall ersättas med övergripande planeringsbestämmelser, attsocialstyrelsens uppgifter beträffande utbildning, personalplanering oehmateriel- och försörjningsberedskap skall decentraliseras samt att beredskapsplaneringenskall anknytas till den fredsmässiga planeringen av hälso-och sjukvården ochsocialtjänsten. Utskottet fortsätter: "Utskottet tillstyrker således iprincip vad som förordas i propositionen om ändring av ansvar, uppgifter ochorganisation beträffande beredskapsfrågorna och om ordningen förförändringsarbetel," Vidare påpekas också att organisationskommittén skallbeakta den ställning sorn kan komma att inta till förslaget fränutredningen i krig. Det är riktigt, och del är självklart all manskall beakta beslut - det skall man alltid göra. Men det innebärinle någon uppmaning atl fördröja arbetet i avvaktan på vad som kan komma fram.Så kan rnan inte tolka vad utskottet har sagt. Låt mig sedan säga ett par ord orn hälsovårdsupplysningen,eftersom det är en fråga som har varil uppe iden allmänna diskussionen. Delbarförekommit en viss oro för att propositionen skulle förebåda en nedrustning avdet arbetet. Jag vill för min del betona atl del aldrig har varil meningen. Delhar heller inle utskottet menat, utan utskottet säger tvärtom: "Sorn framhålls i propositionen torde hälsoupplysningkomma atl spela en alltmer framträdande roll i den framtida hälso- ochsjukvårdspolitiken. Utskottetanser att verksamheten därför bör förankras hos sjukvårdshuvudmännen." Vihänvisar lill all hälso- och sjukvårdsutredningen har föreslagit att varjelandstingskommun skall ha elt samlat ansvar för atl främja hälsan hos dem somär bosatta inom kommunen. Utskottet utgår därför från all sjukvårdshuvudmännenkommer atl föra utvecklingen av hälsoupplysningen vidare och pekar på att de synpunktersorn framförs i motionen av rn. står i överensstämmelse medpropositionen och tillgodoses genom vad utskottet har sagl. Jag vill alltså understryka att tanken på intet sätt äratt man skall inskränka hälsovårdsupplysningen i vårt samhälle - tvärtom skallden förankras i landstingen. uppgift är viktig, men framförallt skall förse .sjukvårdshuvudmännen med material. Dethindrar naturiigtvis inte alt man i vissa fall kan gå ut med rikskampanjer. Några ord, herr talman, om reservationerna, som rörbegränsade frågeställningar. Den första reservationen gäller verksstyrelsenssammansättning. Ledamöterna från och moderata samlingspartietvill inte gå med på atl man tar in representanter för de fackligaorganisationerna utöver representanterna för de anställda i verket.Propositionens förslag följer den utveckling som har förekommit inom andrastörre ämbetsverk. Som påpekades utreds emellertid denna fråga avförvallningsutredningen. Skulle man där komma fram till helt andra principer,får vi naturligtvis la hänsyn fill det också när del gäller socialstyrelsen.Det är ingen mera dramatisk ändring som föreslås; ledamöterna isocialstyrelsens styrelse förnyas ändå av och lill. Om man nu sätter in någrarepresentanter för de fackliga organisationerna kommer det inte att på någotmer avgörande sätt förändra arbetet, och det går lätt att lägga om lill en nyprincip om man kommer fram till del för ämbetsverken i stort. Läkemedelsfrågorna är viktiga, och där finns ett parreservationer från moderata samlingspartiet. håller fast vid singamla tanke på etl särskilt ämbetsverk för läkemedelsfrågorna - vi skullealltså bryta ut läkemedelsavdelningen ur . Den fråga man ställersig är naturligtvis: Skulle delta medföra atl del blev lättare atl lösa deproblem som läkemedelsgranskningen onekligen har i ? Jag lyssnadeuppmärksamt på anförande. Det enda jag kunde höra var att endel tjänstemän skulle slippa atl sitta på tåget mellan och kan inle lycka atl del är någon mer avgörande synpunkt. Det finns de somsäger alt man jobbar myckel bra på tåget mellan och . Detfinns människor som har sitt arbete här i och åker med tåget varjedag. Jag tror inte att skillnaden blir så stor; man måste ändå samarbeta, ävenom man gör till ett särskilt ämbetsverk,och samarbeisformerna blir krångligare. Däremot blir naturligtvis kostnaderna större om rnaninrättar ett särskili ämbetsverk. Det är litet oklart vart syftar idel fallet. Man kan tolka dem så att de avser atl göra besparingar - ireservationen står del atl kostnaderna skulle bli oförändrade. Men inrättar särskilt ämbetsverk organisation, m. m. organisation, m. m. blir del,som jag nämnde, ökade kostnader. Å andra sidan är det intressant för dem somarbetar i verket och inom läkemedelsindustrin all notera all de inte har någotstöd hos för kravet på ökade resurser lill läkemedelsgranskningen.Tvärtom ansåg att kostnaderna redan var anmärkningsvärthöga. Slutligen föreslås i propositionen och utskottsbetänkandetatt läkemedelsnämnden skall få en rådgivande ställning. Det stämmer också medläkemedelskonlrollulredningens förslag, nämligen alt om rnan inte förverkligarförslaget om ett särskilt läkemedelsverk skall läkemedelsnämnden få en iförhållande till rådgivande funktion. Vi tycker alt del ärnaturligt och förenligt med den syn på som myndighet, som överhuvud taget präglar propositionen. Jag yrkarbifall lill det förslaget liksom till utskoltets förslag i övrigt. () replik: Av inlägget alt döma är intehelt övertygad om det rikliga i alt ändra styrelsens sammansättning. GabrielRomanus säger att eftersom denna fråga nu utreds bör vi avvakta utredningen. Omden kommer fram till en annan princip kan vi ändra styrelsens sammansättningigen. Men då reser sig frågan: Varför skall vi i så fall nu ändra styrelsenssammansättning? Det är inte så lätt att ändra ett system som redan är infört-del sade redan i början av sitt anförande. Vi tycker atl detta är en väldigtviktig principiell fråga. Jag vill upprepa vad jag sade förut, nämligen all vihar den principiella uppfattningen atl styrelsen så långt möjligt skallåterspegla folkviljan som den kommit lill uttryck i de allmänna valen. Deltaområde är så vittomfattande, det berör människornas hela situation. Följer viden princip jag talar om ger vi också uttryck för att beslut och ansvar skallföljas åt och alt medborgarna skall kunna utkräva ansvar av de partier som ärföreträdda i ämbetsverkens styrelser. Del har vi sagt i motioner, och det harvi upprepat i reservationen. Men, har vi sagl, ger man representation förfackliga organisationer bygger man på korporaliva principer, och sådana vill viinte använda i del här sammanhanget. GABRIELROMANUS (fp) replik: Jag är visst övertygad om alt del förslag somläggs fram i propositionen, och som utskottsmajoriteten har tillstyrkt, ärriktigt. Det enda jag påpekade var att om utredningen skulle komma fram till enannan linje, så är det ingen särskilt dramatisk eller svår åtgärd all genomföraen ändring i , lika väl som man då får ändra i alla andraämbetsverk. Här är del inle fråga om atl göra några stora omorganisationer,utan bara om alt utse några nya personer atl sitta i en styrelse. Det kan rnangöra ulan större svårigheter. Men den princip som talar för, nämligenprincipen all de statliga ämbetsverkens styrelser skall ha parlamentariskrepresentation enligl samma styrkeförhållande som i , och få någolslags direkt politisk ansvarighet, är ny och strider mot hela vårförvaltningsorganisation. Den kan viinte lägga lill grund för något beslut vid dagens sammanträde. Om vi kominerdärhän, vilket jag för min del betvivlar, får vi i så fall göra om samlligaverksslyrelser, för det är nog ingen sorn bygger på den principen . Därförtycker jag inte alt den frågeställningen har någon sorn helst betydelse för detvi skall ta ställning till . () replik: Det är för atl få de här frågorna belysta vitidigare väckt en motion, som behandlats här i riksdagen.Konstitutionsutskottet uttalade sig om den. Jag har sagt, vilket vi angett i motionen, attdet finns vissa verk, exempelvis ocharbetarskyddsstyrelsen, där parts-representation kan vara riklig. Men atl i dagändra princip, vilket vi gör om vi bifaller del förslag som finns ipropositionen och som stöds av utskottsmajoriteten, tycker vi är felaktigt. organisation, m. rn. ANNA-GRETASKANTZ (s); I motion 1218 har jag och två partivännerföreslagit alt skall avslå regeringens förslag omlänsläkarorganisalionens avveckling i avvaktan på ställningslagandemed anledning av kommande förslag rörande ny hälso- och sjukvårdslagstiftning. Utskottet har däremot tillstyrkt förslaget, och deltainnebär att landstingen kommer alt överta ansvaret för de uppgifter som i dagåvilar länsläkarna. Jag är för rnin del tveksam till riktigheten att nugenomföra en sådan förändring och har därför fogat ett särskilt yttrande tillutskottets betänkande. Det hade enligt rnin mening, ur principiell synpunkt,varit lämpligast atl förslaget om länsläkarorganisalionens avveckling prövats isamband med hälso- och sjukvårdsutredningens förslag till ny hälso- oehsjukvårdslag. I utredningens betänkande Mål och medel för hälso- ochsjukvården framförs förslaget atl landstingen skall ha ett totalansvar för hälso-och sjukvården. Belänkandet, som lämnades . är nu utepå remiss. Remisstiden utgår ' slutet av innevarande år. Många remissinstanserhar sedan månader tillbaka diskuterat innehållet i betänkandet och innehållet ide remissvar som skall lämnas. som remisskrivandel pågår behandlarutskottet proposition nr 6 om uppgifter och organisation ochbeslutar tillstyrka förslaget alt landslingen skall övertalänsläkar'organisationens uppgifter inorn miljömedicinen. Jag tycker detta är märkligt, och jag tycker alt man visaren upprörande nonchalans mot remissinstanserna, mot alla dem sorn arbetar medremisssvaren. Vad är del för niening med alt sända en utrednings förslag påremiss, när regeringen lägger fram förslag och fattar beslut innanremisstiden gått ut? Huruvida den sarnhällsinriktade hälsovård som benämnesmiljömedicin skall omfattas av landstingens totalansvar för hälso- oeh sjukvårdborde Nr enligt min mening inte taställning till nu utan vid behandlingen av Tisdaeen den '' kommande förslag till ny hälso- oeh sjukvårdslag. 3iirni" 1980 Vissa frågor som sammanhänger medett överförande av de rniljörnedi- ' cinska uppgifterna till landslingen har inte berörts i propositionen. (, I ., I ,. detta finner jag märkligt. Ipropositionen presenteras ingen kostnadsberäk- organisation m. m. ning förett landstingsalternativ. Enligl propositionen är det nuvarande antalet tjänsterinom länsläkarorganisationen inte tillräckligt för att lösa uppgifterna inommiljömedicinen oeh orngivningshygienen, även om alla andra uppgifter logs ifrånorganisationen. innebär för ett landstingsalternativ minst enfördubbling av det antal tjänster som finns för handläggning avmiljömedicinfrågor. I Landstingens nr 4 finns en intervju meden landstingsdirektör som säger att skall länsläkarorganisationen på någotsätt överföras till landstingen får staten betala. Efter dagens beslut råder inget tvivel om vem som skallbetala. Del blir landslingen. Hur stora landstingens kostnader blir framgårinte av propositionen. Någon ersättning från staten bör man inte räkna med. , som inom sig har medicinsk ochomgivningshy-gienisk expertis, arbetar med mycket breda kontaktytor ochger service ål samhällets samtliga instanser på miljömedicinens område. Enavveckling av länsläkarorganisationen kommer all skapa elt miljömedicinsktvakuum, som del lar år att fylla, någol som måsle betraktas som mycketolyckligt i när behovet av och intresset för miljömedicin upplevs somstarkare . Dessutom är den enda vidareutbildning för läkare i Sverigesom är målinriklad för miljömedicin den som krävs för erhållande av kompetenssom länsläkare. Denna utbildning kan i erhållas vid och i utlandet vid vissa läroanstalter, där rnan t. ex. kanavlägga examen i Public Health. Del är tveksamt orn andra läkarkategorier, bl.a. distriktsläkarna, inom överskådlig tid kan få den utbildning som derniljömedicinska uppgifterna kommer atl kräva. I länsläkarorganisalionens uppgifter ingår bl. a. tillsynöver privat sjukvård och sjukvård sorn bedrivs av annan personal änmedicinalpersonal. Denna tillsyn bör emellertid enligl propositionen t. v. varaen statlig uppgift. Eftersom den privata sjukvården är i huvudsak koncentreradtill storstadsområdena finns det inle - alltjämt enligt propositionen - behovav särskilda tillsynsläkare för detta ändamål i varje län, Enligl propositionen motsvarar behovet av denna tillsynsammanlagt fyra läkartjänster för hela landet. Dessa läkartjänster kan placerasantingen centralt på eller på vissa länsstyrelser. Förslagetinnebär en kraftig minskning och en centralisering av tillsynen av den privatasjukvården, I länsläkarens uppgifter ingår all kontrolleraförskrivningen av läkemedel genom s, k, apoleksvisitalioner. Enligt propositionen kan sådan tillsyn säkerställas inom ramen för den verksamhet som avses åvila de 126 nämnda fyra lillsynsläkarna. ,Erfarenheterna under framför allt senare år har visat atl förutsättningen Nr 160 för ett meningsfullt tillsynsarbete är en god kännedom omde läkare som är den Enstaka smärre avvikelser från god läkarpraxis eller 3 i|,j |9j(j allvarligatendenser till missbruk av sjukskrivnings- eller läkernedelsförskriv-_ ningsrälten kan lättare och tidigare upptäckas och förhindras av en tillsynsorganisalion med god lokalkännedom. En avveckling avlänsläkarna organisation kommer enligl rnin mening atl utgöra en uppenbarrisk för alt rnissförhål- ,j , landena upptäcks alltför sent, I samband rned behandlingen av förslaget angående nysocialtjänstlag har utskottet behandlat en motion från ,. Motionären vänder sig mot att skall göras tilltillsynsmyndighet över institutionerna i stället för och anförall centrala administrativa uppgifter så långt det är möjligt bördecentraliseras till regional och nivå. Utskottet skriver: "'Om berövadesöverblicken över och insynen i institutionsvården inorn länet skulle detta innebära en avsevärd försvagning av den regionala tillsynsverksamheten ," I likhet rned anser utskottet atllänsstyrelsen bör vara regional tillsynsmyndighet över institutionsvården. Efter delta uttalande av utskottet i betänkande 44 är delför mig obegripligt all utskottet när det gäller förslaget ornlänsläkarorganisalionens avveckling har stannat för en sä kraftigcentralisering, I stället för atl rnan har en tillsynsläkare i varje län skallnu fyra läkare, eventuellt placerade på , utöva tillsyn över allprivat sjukvård och sjukvård sorn bedrivs av annan personal änmedicinalpersonal samt över alla apotek i landet. Detta är i sanning en kraftigcenlralisering, som rimmar illa med vad socialminisiern sade i sitt anförandenär vi för några limmar sedan behandlade . Jag har med detta mitt inlägg velatpeka på några av de frågor som i hög grad bidragil lill min tveksamhet lill attriksdagen nu skall fatta beslut om länsläkarorganisalionens avveckling. GUNNARBIÖRCK i (m): Del är nu fattade etttvivelaktigt beslul genom alt slå samman och medicinalstyrelsentill ett enda, gigantiskt och ohanterligt verk, skall vi i slället skiftaut valda delar av delta verks uppgifter till landslingen, I det omfattande utredningsarbete som föregåttutarbetandet av propositionen 1979/80:6, har ochöversynsulredningen framhållit att del under dessa inte skett någonsammansmältning av de sociala och de medicinska komponenterna i den nyastyrelsen, Atl någol sådant skulle kunna ske var heller inle alt vänta.Medicinen har i grunden en naturvetenskaplig referensram, den sociala sfärenen beteendevetenskaplig. Med elt ullryck, en gång i förtvivlan präglat av ettsocialdemokratiskt kulturråd- "Vi behöver folk som re/och Ay/w och inle bara tycker ochtror"-kan man kanske en smula drastiskt illustrera skillnaderna mellandessa två föreslällningsra- organisation, m. m. Dettauttryck kan f. ö. komma att få elt beslående värde, eftersom vederbörande nu ärriksantikvarie och ansvarar för vara kulturminnen. Men jag vill inle förhävamig på medicinens vägnar: när medicinen är hänvisad till en övervägandebeteendevetenskaplig referensram är den förmodligen inle mycket meraframgångsrik än socialvården. Dagens läkargeneration har inte varittillnärmelsevis så framgångsrik atl bekämpa alkoholmissbruket som vid 1800-lalets milt och i delta sekels första tredjedel. Det är min bestämda uppfattning - efter alt ha lytt förstunder medicinalstyrelsen och senare under och varilmedlem av dessa styrelsers vetenskapliga råd i 20 - att den bästa reformen hadevarit att bryta ut hälso- och sjukvården ur och återskapa ettkvalificerat verk för ledningen av landels hälso- och sjukvård, inkl.läkemedelsfrågorna, och kanske även vissa av de funktioner som förvallas avSpri. Inle minst den inom hälso- oeh sjukvården verksamma personalen har rättatt begära att få lyda under ett centralt verk med samlad och obestridd sakkunskap.Jag känner mig övertygad om atl etl samarbete mellan två, vartdera för sigvälorganiserade och handlingskraftiga verk kan bli mycket effektivare än enoöverskådlig verksamhet, som inom sig bär på motsättningar och konflikter påflera nivåer. När det å andra sidan gäller arbetsfördelningen mellan etlstatligt verk och de landstingskommunala huvudmännen - till vilka staten nu iallt snabbare tempo tycks vara i färd med all sälja ut förlustbringandeverksamheter - är detta naturligtvis ett vanskligt avgörande, särskilt i en tiddå den kommunala beskattningsrätten allvarligt ifrågasätts och"skatletak" eller kommunala folkomröstningar kan länkas tvingakommunerna till samma begränsningar av sina åtaganden som dem riksdagentidigare bestått de statliga sjukhusen, inom sinnessjukvården och vid vissaundervisningssjukhus. Man skulle kunna tänka sig alt den kommunalaberedvilligheten att överta primärt statliga funktioner vid del här lagetmöjligen borde ha svalnat någol. Atl landsting och kommuner skött vissa uppgifterbättre än staten har delvis haft sin orsak i närdemokratins förtjänster menlill en annan del i en kraftigare skatternässig expansion, som väl nu måsteupphöra. Kanske är tidpunkten nu inne även för atl begrunda vilkasamhällsfunktioner som måsle bli k\ar hos staten, om vårt land skall fortsättaatl vara en stat och inle förvandlas till en federation av landsting ochkommuner. Socialslyrelsepropositionen behandlar utförligt frågan omsocialstyrelsens planeringsuppgifter. log därvid denställningen att begreppet "riksplanering" kunde komma i konflikt medsjukvårdshuvudmännens eget ansvar och utdömde detta ord. Längre fram ipropositionen finner rnan i stället den egendomliga frasen - som även återges iulskotlels belänkande - alt lill uppgifter hör att "påcentral nivå följa upp behoven av en samordnad planering av socialtjänst ochhälso- och sjukvård". Del är inte bara här som det finns kolossalt mångaord i den här propositionen. Men vad skall styrelsen göra åt saken - detta verkvars huvuduppgift tycks bli all "verka för att de mål och riktlinjer somfastställts av regering och riksdag förverkligas", vilket dockinle skall ske genom myndighetsutövning utan genom att ta fram kunskapsunderlagål sjukvårdshuvudmännen "vad gäller vårdens innehåll ochorganisation"? Delta skall styrelsen göra med en - efter vad jag förslår -väsentligt svagare kontakt med den medicinska utvecklingen i landet än hittillsoch med en verksstyrelse, som bl. a. skall fastställa medicinska"'vårdprogram" men där man samlidigl passar på atl plocka bort deenda två säkra företrädarna för medicinsk vetenskap sorn nu finns där ochersätter dem rned tre representanter för de fackliga organisationerna -återigen ett uttryck för det förakt för kunskap och erfarenhet sorn numera görsig brett inom svensk förvaltning och som statsmakterna till synesmolslåndslösl ger efter för. Om delta kan man i propositionen också läsa"atl styrelsen inte behövt medverka i den medicinska forskningen för atlupprätthålla kompetens på området". Nej, orn rnan "tycker oehtror" atl rnan kan "upprätthålla kompetens'' inom forskning ochutveckling utan all delta, så blir mycket förklarat i denna proposition. Jagvill, herr talman, verkligen anbefalla reservation nr 1 till alla, som intebekänner sig till den florerande inkompetenskullen. Del finns i denna proposition sida upp ochsida ned besynnerligheter, som alla skulle vara värda sina kommentarer. Meneftersom det här inte är en doktorsavhandling och inte heller en disputationoch tiden är knapp före fotbollsmatchen, måste jag begränsa mig tillytterligare några få punkter, i den - förmodligen fåfänga - förhoppningen attden organisationskommitté som efter antagande av denna"principproposition" skall försöka sjösätta det nya verket möjligenkan finna något värt atl beakta. Framställningen av verkets organisation ger inte mycketutrymme ål den egentliga sjukvården, som får 95 befattningshavare mot 125 förverkets egna administrativa uppgifter och 155 för , därav 10 förbarnmiljörådet. Att hela den tunga akutsjukvården får 20 tjänster, ellerlika mycket som vardera primärvården och psykiatrin, får väl i bästa fall tolkasså att man funnit att "hälsan tiger still"'pä det området.Men var så säker-ju mer man systematiskt underminerar akutsjukvården i landet -och det är vad som pågår-desto större kommer problemen att bli, och inle baradär utan också inom de andra sektorerna! Låt oss ändå hoppas att okunnighetenoch övertron inte kommer alt ta sig samma absurda uttryck som i vårt östragrannland, där - enligt uppgift - de forna kommunala sjukhusen döpts om till"hälsocentralernas bäddavdelningar". Men man vet inte vad hurtigareformatorer härnäst kommer atl ställa till rned. Utskottets ställningstagande till propositionensnedklassning av vidareutbildning m. m. förefaller även föratt vara ett utskottsbetänkande sällsynt kryptiskt formulerat. Om AnitaBråkenhielm hade haft godheten atl stå kvar vid sitt motionsyrkande, skulle jagvelat rekommendera alla, som är måna orn alt även träffa påvälutbildade doktorer, att rösta på det. Samma synpunkter kan också läggas på frågan om avskaffande av organisation, m. m. 9 protokoll 1979/80:160161 organisation, rn. legitimationav sjukvårdens yrkesutövare. Här hårdess bättre både ochsocialutskottet hejdat silt revolutionära nit oeh stannat för att åtminstoneutreda saken innan man klipper till. Det hade varil både klädsamt och klokt, om man också hadelyssnat till den alltid så kloka innan man avsattelänsläkarna. Jag vill innerligt hoppas alt man inomorganisationskommittén noga överväger hur hälso- och sjukvårdsstatistiken skalltas om hand. Jag har tidigare motionerat om att i varje fall sjukhusensaktuella statistik skall finnas tillgänglig ute på sjukhusen och kunna läggassom underlag för årsberättelser. Varje förelag i landet är skyldigt atlredovisa sin verksamhet i siffror, och delsamma skedde alllid förr på vårasjukhus och även hos våra provinsialläkare.