prot · G30976 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:76 § 1 Justerades protokollet för . § 2 Ändring i den preliminära tidsplanen Med ändring av den preliminära tidsplanen kommersammanträdet att ta sin början kl, 14,00 i ställetför kl, 12,00, § 3 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:111 om Svenskt Stål AB.s verksamhet i har framställt eninterpellation till mig om verksamhet i , Eftersom interpellanteninte haft tillfälle att ta emot svaret inom föreskriven tid kommer jag attbesvara interpellationen . Ändring i den preliminära Uds-plarien Meddelande om in terpellationss var Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Hagforsoch § 4 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i och Industriministern ordet för att i elt sammanhang besvara dels () den 11januari anmälda fråga, 1979/80:251, dels BertU () den 22 januarianmälda fråga, 1979/80:280. och anförde: har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att trygga sysselsättningen i ochMunkfors, har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser vidta för alt säkra utvecklingen av verktygsstålstillverkningen iHagfors, Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. När det gäller sysselsättningsproblemen i har jagså sent som besvarat några interpellationer som berördesysselsättningssituationen i länet. Jag redogjorde då dels för de insatserregeringen redan vidtagit i länet, dels för det arbete som pågår inomregeringskansliet för att förbättra sysselsättningssituationen i , Till den redogörelsen kan fogas att regeringen beslutade att tillföra , utöver de ,regeringen tidigare tilldelat för åtgärder i samband medlänsplaneringen. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Hagforsoch När det gäller åtgärder för all trygga sysselsättningen ikommunerna kan jag meddela all regeringen i går beslutadeall ge i kommun ett lokaliseringslån på 5 150 000kr. för investeringar, bl, a, i en härdningsugn. Vidare har regeringen beslutatalt ge i kommun ett lokaliseringslån på 20 milj. kr. förinvesteringar som syftar till bl. a. ökad vidarebearbetning av verktygsstål. Jag kan även meddela att i samband meddiskussionerna om lokaliseringslån har gjort utfästelseratt förca 10 milj. kr.genomföra vissa sysselsättningsskapande insatser i . SUNEJOHANSSON (s): Jag vill börja med att uttala ett tack tillindustriministern för de i svaret pä min fråga redovisade regeringsbesluten omstöd till och med anledning av de förstärkningar som behövsnär del gäller stålindustrin. Jag vill likaså tacka för de ökade medel som hartilldelats i . Jag har i min fråga aktualiserat två av sextonkommuner, nämligen och , Men jag skulle i princip ha kunnatinkludera samtliga kommuner, eftersom arbetsmarknadsläget är nästan likabesvärligt i hela länet. Anledningen till att jag nu har aktualiserat ochHagfors är att dessa två tidigare så trygga industriorter under de senaste årenblivit inlemmade i den av samhället okontrollerade strukturförändring somtillåtits pågå inom specialstålsinduslrin. De regeringar som har funnits har enligt miltförmenande tyvärr placerat sig i en åskådarposition når del gäller destrukturarrangemang som Uddeholmsbolagen bjudit ut till en dryg entréavgift förstaten. Kanske är det så som en facklig representant i Uddeholmhar uttryckt det till mig, att Uddeholmsledningen av någon underlig anledninglyckats pådyvla regering och departement en uppfattning om att man inom bolagetskall klara sysselsättningen i och , som vem somhelst kan utläsa att dessa två orter under 1970-lalet har förlorat ca 1 000arbetstillfällen. Stålindustrierna i och dominerarsysselsättningen där. Och jag tycker inte del är för mycket begärt när vi frånsocialdemokratin kräver all regeringen skaffar sig ett bättre grepp omstruklurbesluten inom Uddeholmsbolagel. Tillåt mig konstatera all regeringarna hargodtagit all exempelvis har dragit ner trafiken på NKLJ -arbetstillfällen försvann. Man har godtagit bildandet av det s. k. NU-bolaget -sysselsättning försvann. Regeringen godtog bildandel av bandbolag mellan - sysselsättning försvann. Det föreligger planer på engjulerifu-sion mellan och som kan resultera i att 100arbetstillfällen försvinner i . Av del mångomtalade Uddeholmslånel harinte en krona, enligt de uppgifter vi har fått därifrån, kommit eller Jag skulle nu vilja vela vilka initiativ regeringen ärberedd all la för att lindra verkningarna för och av sinpassivitet i stålfrågorna. Från socialdemokratin kräver vi ell särskiltälgärdspakel av typ Norrbottens-paket. Är industriministern beredd all verkaför alt något sådant kommer lill stånd? Jag skall också be alt få tacka industriministernför svaret, speciellt för det som gäller de åtgärder som beslutades i går tillförmån för och , Sysselsättningssituationen i är i del stora helakolossalt svår. Vi har talat om detta förut, och jag skall inte gå in på den delenjust , det medger inte tiden. Jag vill ändå säga att den i hårdast drabbadekommunen synes vara , Vi har där många arbetslösa, och vi har en kraftigbefolkningsminskning. Detta utgör i och för sig risker när det gäller attkunna upprätthålla den service som är nödvändig för människorna i kommunen.Därför måste man se till att vi inte får en alltför snedvriden befolkningsfördelning,med enbart äldre människor. Vi måste ha många i produkfivl arbete, och lill detkrävs sysselsättning. På olika sätt måste vi skapa nya sysselsättningar, och detsom beslutades i går är ett steg i rätt riktning. I har det sagts all Åsling harslagit igen akuten och att om ett värmländskt företag hamnar i kris måste detklara sig på egen hand. Del är glädjande att nu fä vela att så inte är fallet.Det är också glädjande att detta stöd har kommit till . Det i;äddarsysselsättningen för rätt många personer. Jag hoppas att kan hålla dörren öppen förytterligare satsningar såväl i och som i i desshelhet. Del är väldigt många företag som sitter illa till och därsysselsättningen är hotad. Jag hoppas alt industriministern inle tar alltförilla vid sig av alla de påhopp som i det avseendet gjorts från oppositionen. Vi är naturligtvis medvetna om landets besvärligaekonomiska situation, och vi förstår självfallet all en sträng återhållsamhetmed ekonomin är ofrånkomlig. Men den är också nödvändig för att man skall kunnahjälpa de områden som har det allra sämst ställt, och det gäller just ett länsom , med dess situation. Del är därför som jag i delta fall gärna villvädja till industriministern och säga att det är tacknämligt om regeringenmycket noga följer utvecklingen och gör vad som är möjligt för att åstadkommaytterligare sysselsättning. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Jag kan försäkra all jag inlelar de s. k. påhoppen så allvarligt, i synnerhet som de vanligen inle är förknippademed Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Hagforsoch Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Hagforsoch någon somhelst anvisning om alternativa handlingslinjer. Sådana har jag i viss månsaknat i de Värmlandsdebatter vi fört nu . Förslagen lillalternativa åtgärder är tyvärr ganska få, men jag kan försäkra vi från regeringens sida är beredda till ytterligare satsningar på projektsom på olika sätt kommer fram och som är ägnade att förstärka sysselsättningeni , Vi är väl medvetna om problemen, och den s. k, akuten är intestängd. Principerna för industripolitiken är oförändrade. Till vill jag säga att jag är litetförvånad över hans pessimistiska rundmålning, när vi nu satsar på projekt efterprojekt för att stärka den värmländska industrin. Vi har inte stillatigandeaccepterat att den här rationaliseringsprocessen också innebär försämradsysselsättning på sina håll, utan vi är febrilt sysselsatta med att hittaalternativ. I det sammanhanget vill jag vädja till liksom tilllänsmyndigheterna att också på det lokala planet aktivera sina insatser ochinte hamna i denna något ofruktbara roll att ensidigt kräva insatser. Härgäller det en samverkan för att försöka ta fram nya uppslag och affärsidéer somkan innebära ökad sysselsättning. SUNEJOHANSSON (s): Jag är inte speciellt pessimistisk i det härsammanhanget, lika litet som i något annat. Givetvis förstår jag de svårighetersom en regering kan ha när det gäller att påverka strukturproblemen inom ettförelag som , för det är ju ett faktum att samhället inte har denmöjlighet fill insyn och påverkan som det borde ha för att kunna leda den härtypen av företag åt rätt håll. När vi kritiserar vissa saker som händer inombasindustrierna innebär inte det att vi på något sätt är pessimister, utan vårsträvan är att få en framätriktning av strukturen på näringslivet i vårt län.Men självfallet är vi i oppositionsställning i en ännu sämre situation änregeringen när det gäller insyn och påverkan i samband med företagens direktaplaner. Som exempel på initiativ som har tagits kan jag nämna förindustriministern att vi inom arbetarrörelsen i i samband medlänsplaneringen ämnar starta en studiecirkelverksamhet på resp, ort för att fåså många människor som möjligt engagerade i strukturfrågorna. Det är klart att hopplösheten inför möjligheterna tillpåverkan av strukturfrågorna sprider sig. meddeladeexempelvis den facklige representanten i att han ämnar lämnastyrelsen beroende på att han tycker att de synpunkter han för fram där intebeaktas av företaget i någon som helst utsträckning. Det är utomordentligtallvarligt om de anställda förlorar intresset för dessa frågor därför att deanser att deras medbestämmande i företagen är för litet. Jag vill i det sammanhangetställa en följdfråga till industriministern: industriministern beredd attverka för att de anställda får ett utökat medbestämmande i företag somUddeholmsbolaget? Jag vill också notera att industriministern inte gav mignågot svar på frågan om vad han eventuellt tänker göra i vad det gäller på en vägslålstillverkning,vilket inom Uddeholmsbolagel kommer att upplevas som en konkurrens. Jag ber alt få tacka industriministern försvaret att akuten ingalunda är stängd för . Jag är medveten om att konkreta förslag måste läggas frarnoch att vi i också själva måste medverka till att förslagen ärrealistiska och värda att salsa på . Inom Värmlandsdelegationen harvi presenterat åtskilliga förslag, och vi har fått gehör för en hel del av dem.Flera kommer säkert , och jag är tacksam för industriministernsbesked all regeringen skall pröva dessa. Jag tror att det är nödvändigt alt mani det här sammanhanget speciellt beaktar situation. De storastrukturförändringarna har drabbat särskilt hårt, och det är därförnödvändigt att satsa pä och alt regeringen ger sitt fulla stöd. Jag vill till säga all jaginle närmare har informerat mig om vägstålstillverkningens framtid och därförinte kan lämna något svar , I övrigt finner jag det beklagligt om de anställda vidUddeholm inte känner sig delaktiga i beslutsprocessen. Jag är naturligtvisangelägen orn att de skall vara del. Fungerar inte de nuvarande inflytandeformernafår man överväga hur man kan förstärka dessa. De anställda måste ju vara med iföretagens beslutsprocess. När säger att vi inte har sådanapåverkansmöjligheler i förelagen att utvecklingen kan främjas är det egentligenen felaktig konklusion. Vad som styr företagen är marknaden. Jag skulle viljaveta hur den industripolitik skall se ut som har påverkansmöjligheter på deninternationella marknaden när det gäller specialstål. Det blir sä lätt frommaönskemål, när man talar om t. ex. översiktlig planering. Man skall också setill vad det är som styr sysselsättningen, nämligen konkurrenskraften ochmarknaden. Ta i stället, , och säg ett vänligt ord omsmåförelagarna i , uppmuntra dem, stöd dem. Det är de som skall kunnabidra till den nödvändiga differentieringen av näringsstrukturen i . Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Hagforsoch SUNEJOHANSSON (s): Beträffande det sista sorn industriministernyttrade vill jag sägaatt jag tror att jag har visat att jag arbetar försmåförelagen, och deLhar också skett i Värmlandsdelegationen. Vi krävde ju eltantal miljoner till utvecklingsfonden i länet för att ge ett extra stöd tillsmåföretagen. Vid det tillfället fick vi inte några pengar, men det är klartatt jag kan fråga industriministern, om han nu är beredd att hjälpa till allförverkliga de planer för som bäde jag och andra har. När detgäller påverkansmöjligheterna är del klart att det också är viktigt 10 protokoll 1979/80:75-76 Om framtidsmöjligheterna för svensk varvsindustri att selitet grand på företagens marknad. Jag kan berätta för industriministern attjag när jag var i träffade en representant för en störresvenskt stålföretag. På min fråga om han samarbetar med svenska företag som förprodukter som de själva inte har där nere, men som japanerna eventuellttillverkar, upplyste han mig om all konkurrensen i mellan de olikastålföretagen medför att de svenska företagen är konkurrenter även utomlands.Därför går man hellre till japanerna och tipsar om order än vänder sig fillsvenska broder- eller systerföretag. Detta borde regeringen se Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om framtidsmöjligheterna för svensk varvsindustri Industriministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels (), delsEric () anmälda frågor, 1979/80:252 resp, 253, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att trygga Öresundsvarvets fortbestånd och sysselsättningeni och Landskronaregionen, har frågat mig om jag är beredd att medverkatill varvslösningar, som ger varv möjligheter alt fortleva som ettstort, rationellt och expansivt varv. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Svenska har vid sammanträde den 10 januari1980 bedömt marknadsulrymmet för de svenska storvarven under 1980-lalel till5-7 miljoner direkta produktionstimmar under förutsättning att en mycketriskfylld satsning inom olika affärsområden lyckas. angav hösten 1978att kapaciteten vid storvarven skulle minska lill 9 miljoner direktaproduklionslimmar vid utgången av . En ytterligarekapaci-letsminskning utöver den som beslutades av skullesålunda vara nödvändig för att anpassa kapaciteten till marknadsulrymmet. Frågan om kapacitetsminskningen vid varven bereds f. n.inom industridepartementel med sikte på att. den skall behandlas i denproposition om varvsfrågorna som regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen . Vid beredningen kommer också de samhällsekonomiskakonsekvenserna av kapacitetsminskningen att belysas. Innan beredningen är avslutad, ärjag inte beredd att uttala mig om Öresundsvarvets eller varvs framtid. HUGOBENGTSSON (s): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av den strukturplan somSvenska Varv överlämnade till industriministern för några veckor sedanoch mot bakgrund av de uttalanden som gjordes i det sammanhanget. Man uttaladedå sin dödsdom över Öresundsvarvet, säger industriministern att han inte är beredd attlämna något bestämt besked på de här punkterna om hur det kommer att bliframöver. Han hänvisar då till alt beredning pågår i industridepartementet. Jagtycker ändå att det hade varit på sin plats att industriministern hade antytt enviljeinriktning, angivit hur han ser på dessa saker. Han måste ändå ha klartför sig alt det är drygt 2 800 människor enbart i som är direktberörda av det här problemet. Det är en livsnödvändighet att man plockar framnya jobb åt dessa människor om varvsprodukfionen som sådan skall avvecklas. Delär därför jag förutsätter alt man kan använda sig av Öresundsvarvet somarbetsplats under alla omständigheter och att man i övrigt måste se till attskapa nya sysselsättningstillfällen åt människorna i ochLandskronaregionen. Om man inte gör detta, vad blir då konsekvenserna? Om jagbörjar med att filta på de sociala konsekvenserna finner jag att det inle ärnågot tvivel om att de kommer att bli ytterst besvärande. Det är inte svårt attföreställa sig hur människor som har ansvar för sin familj upplever sinsituation. Många har kanske skaffat ett eget hem eller en bostadsrätt. Dessablir mer eller mindre värdelösa och ingen kommer att efterfråga dem om den härsituationen skulle inträffa. Jag hade, industriministern, för ungefär sedantillfälle att lyssna till professor i , som beskrev ochredovisade människors hälsotillstånd då de utsätts för den ovisshet som ensådan situation innebär som den de anställda vid upplever.Han sade att företagna undersökningar visar alt påfrestningarna för mångamänniskor blir så stora att de helt enkelt inle stoppar. De utsätts försjukdomstillstånd i en utsträckning som inte har varit känd tidigare. Det är enfaktor sorn vi absolut inte kan bortse från. Därför menar jag att det ärangeläget att industriministern gär ul och försöker lämna de här människornaett lugnande besked alt ingenting kommer alt hända på Öresundsvarvel förrän nyajobb har skaffats åt berörda arbetare. Om framtidsmöjligheterna för svensk varvsindustri ERICJÖNSSON (s): Får jag allra först säga lack tillindustriministern försvaret på min fråga beträffande varv. Det är syndatt han inte vill ange någon positiv viljeinriktning i det här sammanhanget. När Svenska för tre veckor sedanpresenterade sill förslag om Svenska Varvs framtid fick de som jobbar på varvenoch de som bor i varvsorterna en rejäl kalldusch. har utsikterna ochförhoppningarna om varvens framtid böljat fram och tillbaka. Framför allt harpersonalorganisationerna kämpat ihärdigt för att bevara varven somutvecklingsbara arbetsplatser. De fackliga organisationerna har vägrat att geupp kampen för varvens fortsatta existens. Denna beundransvärda insats tycks nu i viss rnån ha gett resultat. Om framtidsmöjligheterna för svensk varvsindustri Öresundsvarvetfår ta nya order och får såvitt jag kan förstå en ny verkställande direktör.Industriministern har också sagt, enligt pressuppgifter, ande anställda vidvarven skall ha trygghet underornställningstiden. Del betyder väl alt ingen kanavskedas utan all nytt meningsfullt jobb har anskaffats. Den fråga jag ställt är om industriministern är beredd attmedverka till varvslösningar som ger möjligheter att fortleva som ettexpansivt företag. Anledningen till frågan är att ett genomförande av SvenskaVarvs strukturplan skulle få utomordentligt allvarliga konsekvenser försysselsättningen i . Att minska antalet anställda vid med 1 900 personer inhebär i praktiken risk för att hela varvet läggs ned.Det är alldeles klart att inte tål en så långtgående nedbantning avarbetsstyrkan som struklurplanen förutsätter. Drar man ut konsekvenserna av detta blir resultatet att omKockums försvinner så lägger man inte bara ned ett varv - man är på god väg attlägga ned hela . Jag säger detta därför att sydvästra och inteär någon överhettad region när det gäller sysselsättningen. Tvärtom har virelativt sett en sysselsättningsminskning. var antalet sysselsatta i Malmöhuslän större än 1970. Motsvarande siffra för hela landet var . IStockholms län var ökningen av antalet sysselsatta . Och i var ökningen . Om Svenska Varvs nedskärningsplaner genomförs, drabbasMalmöhus län härdare än något annat län. Vi har haft den högstaarbetslösheten i landet i absoluta siffror räknat. Att därtill ytterligaremista mellan 4 000 och 5 000 arbetstillfällen är helt oacceptabelt ursysselsättningssynpunkt. Jag vill därför vädja till industriministern attse lill att varvspropo-silionen utformas på sådant sätt att ges enchans alt överieva. Får jag först instämma i vad beträffande nödvändigheten av att skingra ovissheten och otryggheten förde anställda på varvsorterna. Så långt har tidigare beslut i varvspolitikenvarit olyckliga, eftersom de inte i tillräcklig omfattning har angett ett meraprecist långsiktigt mål för den svenska varvsindustrin. Jag hoppas alt vi här ikammaren i vår skall kunna skingra den ovissheten, fastlägga bestämda mål, såatt anställda och varvsledning vet hur staten/ägaren ser på varvsindustrinsframtid. Det är ett absolut villkor, såsom jag ser det. Min filosofi i arbetet med varvspropositionen är nu attmed öppen information till facket och förhoppningsvis tillsammans medoppositionen här i kammaren försöka hitta vägar för alt uppnå denna långsiktigamålsättning. Jag tror att struklurplanen är en relativt realistisk utgångspunktför de företagsekonomiska övervägandena, Den innehåller redan den mycket storarisktaganden, men jag anser alt de riskerna får man ta. Därutöver måsteemellertid konstrueras ett skyddsnät för de anställda, framför allt för denövertaliga arbetskraften. Vi måste med åtgärder som redanpraktiserats i i det s. k. P 80, som i vissa varianter skulle kunnafortleva, genom en massiv insats för alternativ sysselsättning på varven och påvarvsorterna kunna kompensera effekten av strukturplanen. Jag har för min delt. ex. beträffande redan gett min anslutning till kommunens krav påatt skall bli lokaliseringsort för den nya stora kolhamnen. Jag noterar naturligtvis medtillfredsställelse de positiva dragen i industriministerns senaste uttalanden.Industriministern säger att vi måste sätta upp någon form av skyddsnät sominnebär att de människor som skulle flyttas från en arbetsuppgift till en annaninle kommer i kläm. Det är detta jag menar är angeläget att vi får ett bestämtuttalande om: ingen kommer att skiljas från sitt nuvarande jobb förränsamhället, som är ägare till industrin, har ett nytt jobb att anvisavederbörande. Jag är naturligtvis helt övertygad om att vi inte kangarantera människorna jobb på just den arbetsplats där vederbörande står ,men vi måste se till alt arbetena kommer att lokaliseras fill orten eller fillregionen, eftersom det redan är så bekymmersamt där nere. Det är känt förindustriministern att vi har 20 000 arbetslösa i , Jag vill också peka påde neddragningar som redan skett i . Öresundsvarvet har lojalt följtdet beslut som har fattat och avvecklat anställningar för närmare 700människor under de senaste dryga två åren. Detta har återspeglat sig bl. a. iatt 400 lägenheter slår tomma i kommunen. Del är alltså väldiga problem som vi står inför i just dehär sammanhangen. Del är därför angeläget att industriministern ger ettbindande besked om att ingen människa kommer att skiljas från sitt jobb förrändet finns ett nytt att gå till. Jag är beredd, , att vitsordaatt målet förvår varvsproposition är att staten såsom ägare till varven skallta sitt fulla ansvar för att garantera de anställda trygghet underomställningsperioden. Detta kan åstadkommas, såsom har skett framför allt iGöteborg, genom rent personalpolitiska åtgärder, genom arbetsmarknadspolitiskainsatser 1. ex. i form av utbildning, genom viss utvecklingsverksamhet etc.,som får tillgripas tillsammans med andra målmedvetna åtgärder för att ökasysselsättningen på andra områden än fartygsbyggande. Målet är att garantera deanställda trygghet i denna nödvändiga omställningsperiod för svenskvarvsindustri. Jag är naturligtvis åtminstone delvis tillfredsställdmed de uttalanden som industriministern nu gjort. Men jag förväntar mig ocksåatt industriministern kommer att anstränga sig till det yttersta för att till Om framtidsmöjligheterna för svensk varvsindustri Om åtgärder för att trygga syssel-sättiungen vid kommunenoch regionen lokalisera meningsfull sysselsättning åt de människor som kankomma att behöva omplaceras. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:264, och anförde; har frågat mig dels om jagvarit informerad om en aviserad nedläggning av i , dels vilkaåtgärder jag ämnar vidtaga för alt trygga en fortsatt sysselsättning vidförelaget. Fritidsmöbelsektorn kännetecknas av en påtagligöverkapacitet med stark priskonkurrens och åtföljande förluster eller myckelsvaga resultat för de flesta företag i branschen. är ett dotterbolag till är en av de större tillverkarna av fritidsmöbler i landet. Företagetsysselsätter f. n. ca 190 personer. Verksamheten har under de senaste årenmedfört allt större förluster och bolagets styrelse har därför nu beslutat attvarsla samtliga anställda om nedläggning av verksamheten .