prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — ställer en fråga direkt till mig: Vad skallÖresundsvarvet syssla med om del, enligt förslaget, med sin produktion inte fårkonkurrera med andra företag? Vi har ansett det nödvändigt att införa denspärregeln i vårt förslag. Skall en totalgaranti skapas för arbetsplatsensexistens och dess konvertering lill verkstadsindustri, vilket är det mestsannolika, och några egentliga gränser för de statliga åtagandena inte saltsmåste självfallet den begränsningen finnas att denna arbetsplats alldelesspeciella mandat inle får utnyttjas för atl slå ut andra arbetsplatser. Sådanaregler är ofrånkomliga. Jag förstår Flugo reaktion. Vänder man pådet socialdemokratiska resonemanget och försvarar ett bibehållande avvarvskapacitelen vid Landskronavarvel på för nyproduktiontill periodens slut, då förnekar man att det får konsekvenser för andra svenskavarv. Här finns ett uppenbart samband. Socialdemokraterna reagerar mot att visatt en begränsning i vårt alternativ till skydd förändraarbetsplatser-underförstått naturligtvis att de som skallvara kvar vid inte kommer att drabba verksamheten vid andravarv. Det är naturligtvis en realistisk inställning. Men det är också mot denbakgrunden som man fär se milt uttalande t. ex. till TT i går. Man måste ha konsekvenserna av de olika beslutenklarlagda. Det är vi skyldiga våra valmän var och en pä sin ort. Vi är ocksåskyldiga alt i kammardebatlen klarlägga konsekvenserna av besluten. Del gårinle att leda i bevis någol annal än att en ökad kapacitet på elt varv 164 med måste gä ut över någol annalsvenskt varv, TorsdTeen den eftersomden internationella marknaden är begränsad. Dessutom går ju c .grjn produktionsinriktningenenligt Öresundsvarvets egen planering mot mindre specialfartyg.Del är exakt samma produktionssegment som de mindre och i/.v fnpn medelstoravarven också måste vara med och slåss om. m. m. Jag tycker alt det är beklagligt alt det finns enbenägenhet alt nonchalera konsekvensen av del socialdemokratiska alternativet.Del måste i sanningens intresse klarläggas att det socialdemokratiskaalternativet kommer att få konsekvenser för andra varv här i landet. Det kommermed all sannolikhet att begränsa produktionsulrymmel för andra, mindre ochmedelstora, svenska varv. () replik: återkommer till påståendet atlvi skulle ha en lysande arbetsmarknad nere i . Del är bara elt par veckorsedan vi i den här kammaren diskuterade regionalpolitiken, och jag vill påminnaJohan om vad som då sades. räcker tyvärr inte till för alljag skall kunna läsa upp statistik o. d., men jag vill hänvisa till denstatistik som fanns publicerad i del betänkande från arbetsmarknadsulskollelsom låg lill grund för debatten om regionalpolitiken. Titta på den statistiken,! Dä får ni en hell annan bild av situationen i än den ni målar upp. I mitt huvudanförande gav jag en dagsfärsk bild av arbetsmarknadssituationeni . De siffror jag nämnde fick jag per telefon i går fränarbetsförmedlingen i , och de ger en helt annan bild än den ni nuförsöker framställa. Om man fortsätter som kommer man att avlövaföretaget genom att beröva del dess bästa arbetskraft. Del är vad som hållerpä all ske. Det påvisade jag redan i mill huvudanförande. säger att man givetvis skall utveckla deförslag som lagts fram. I utskottet har anmälts en rad förslag om åtgärder somman skulle kunna vidta i . Vissa förslag berör också . Utskottethar emellertid nöjt sig med att räkna upp dessa förslag och stöder sig sedan påvad industriministern har sagt, nämligen att om det skulle visa sig nödvändigt,om del skulle bli övertalig personal etc., då skall man komma tillbaka lill dehär förslagen. Förstår ni inte att ni förstör möjligheternaför företaget, eftersom den bästa arbetskraften försvinner? Industriministern sade alt jag hävdat att det är fel att ielt beslut skilja ut den del som gäller struklurplanen från den del som gäller effekterna på sysselsättningen. Ja, jag har har hävdat den uppfattningen, och del gör jag fortfarande. Ett sådant tillvägagångssätt är orimligt, för det skulle få de konsekvenser som jag pekade på alldeles och som jag också pekade på i mitt huvudanförande. Mänga, framför allt sådana som tillhör den mest kvalificerade delen av arbetskraften och som inle är ortsbundna, kommer att ta sin ur skolan, dvs. Det försvårar möjligheterna för de övriga anställda. Vissa varvsfrågor, m. rn. () rephk: De uppgifter jag lämnade i min förra replikvar hämtade ur den officiella arbetsmarknadsstatistiken för april. Till deltakan läggas uppgifter när det gäller Landskronaområdet - deinnefaltarett pendelavständ pä . Om man räknar med den avgängfränÖresundsvarvet som är föreslagen i propositionen oeh fördelar den ,som del är fråga om, så innebär det alt 584 personer skulle lämna varvet. Vihar en naturlig avgång - det blir 450 personer kvar. redovisarverkstadsföretagen inom tre mils pendlingsavständ ett behov av arbetskraft på545 personer . Detta visar att arbetsmarknadssituationen ärganska gynnsam vid det här tillfället. Vi har i näringsutskottets betänkande sagl att man måsteanvända okonventionella metoder för alt snabbt fä lill stånd övergången och fåden atl fungera på ett rafionellt sätt. Vi tycker att man skall sätta sig nedtillsammans - företrädare för näringslivet i , facket, företagen ocharbetsmarknadsmyndigheterna - för alt finna vägar att snabbt lösa de härproblemen. Vi vill också understryka vad som har sagts om samarbetetmed . Eftersom det är så kort avstånd mellan de här båda varven tror jagdet bör kunna leda lill att man på etl rationellt sätt tar lill vara demöjligheter oeh resurser som finns i Landskronaomrädel. vill vi betona att man måste anstränga sig föratt få till stånd verkstadsproduklion pä Öresundsvarvet, sä att man kan behållavarvet som arbetsplats. Vi tror att det utskottet föreslär är den riktigastevägen för Landskronaomrädel. Vi tror atl den ger den största tryggheten förframliden. Därför måste beslutet fattas nu och ge klara besked till dem somskall genomföra de omvandlingar som föreslär. JÖRNSVENSSON (vpk) replik; Jag skall inte i onödan pressa och plåga HugoBengtsson när det gäller den fråga jag tog upp - han har mycket all göra medsina motståndare från regeringssidan. Låt mig bara avslutningsvis i den frågansäga att man faktiskt i reservation 1 kunde ha skrivit pä ett annal sätt ochlåtit bli att tala om nedläggningar av hela varvsenheter. Det är som sagt självklart för vpk att stödja varjeyrkande som är bättre än regeringens, och vi kommer givetvis att stödja ävenreservation 1 i den voteringsomgången. Men med tanke på den av mig berördaformuleringen känns det inle särskilt bra - det vill jag säga ifrån. Den här debatten, som i hög grad rörÖresundsvarvet i , blir som jag ser del kanske väl negativ, välsyftande till att diskutera vad som har varit. Jag tycker att vi - och det ärjag medveten om att också gärna vill - skall rikta blickarnaframåt. Jag tror att det vore en fördel om vi gemensamt skulle försöka göradet. Jag serregeringsförslaget som den mest generösa och målmedvetna offert till någon svensk kommun som någonsin har utfärdats föratl hjälpa till med omstruktureringen av en kommuns näringsliv, en kommun somär väldigt beroende av en enda stor arbetsplats, som dominerar kommunensnäringsliv, som är - det är vi väl alla överens om - extremt konjunkturkänslig,extremt beroende av vad som sker på den internationella fartygsmarknaden ochsom inte erbjuder de utvecklingsmöjligheter som t. ex. andra delar av svenskverkstadsindustri erbjuder. Utifrån detta faktum har kommuninvånarna att agera.Hur kommer kommunen bäst ut ur detta? Självfallet genom det föreligganderegeringsförslaget, som innebär en möjlighet för kommunen oeh bygden atl brytasitt ensidiga beroende av denna konjunkturkänsliga marknad. Vi borde kunna enas om konstruktiva insatser och inte,vilket nu är faran med den socialdemokratiska reservationen, hålla kvar ennäringslivsstruktur, som kommunen även fortsättningsvis med all sannolikhetkommer att få bekymmer med och som innebär all de anställda även framgent fårkänna oro för framtiden. Marknaden för fartyg kommer nämligen, sä långt vi kanöverblicka framtiden, alt åka berg och dalbana och inte ge den trygghet för deanställda som vi alla borde eftersträva. Jag ifrågasätter inte det ärligauppsåtet och den goda viljan, men jag är övertygad om att socialdemokraternaoch reservanterna är på väg alt göra kommun en björntjänst, sominnebär att kommunen pä läng sikt fär mycket sämre utvecklingsmöjligheter ochen mycket ensidigare arbetsmarknad och atl de anställda får mindre av dentrygghet i arbetslivet som vi vill erbjuda dem. Vissa varvsfrågor, m. m. HUGOBENGTSSON (s) replik; åberopar vad har sagt om behovet av arbetskraft i den skånska regionen.Minns jag rätt, finns detta redovisat någonstans i den proposition som liggerlill grund för detta ärende. Men, , om nu verkligheten är en annanän den som har plockat fram, dåfår man konstatera detta. De initiativ som måste tas får tas utifrån denverklighet som vi lever i. De 468 lediga jobb, , som jag sade finns iLandskrona är i mycket stor utsträckning avsedda för kvinnor och de passar inleför varvsarbetare. Även en massa andra jobb passar inte för den arbetskraft somskulle bli ledig. Jag har litet att gör med sjukvård i denna region. Jag vet t.ex. att vi efterfrågar sjuksköterskor. De finns anmälda till arbetsförmedlingenoch finns med i denna siffra. Jag skulle tro alt det handlar om etl 15-tal.Allt detta skall tas in i bilden. hänvisar fill vad utskottsmajoriteten harsagt i sin skrivning om atl göra det lättare för de anställda vidÖresundsvarvet om företaget skulle läggas ned. Man skall samarbeta med Kockums.I mitt tidigare anförande sade jag att utskottsmajoriteten nogsamt har låtitbli att utveckla detta resonemang. Om det skall vara någon mening med de tankarni för fram, borde ni ha utvecklat dem bättre. Det verkliga förhållandet är ju,, att om godtar del förslag som utskotlsmajoriteten 5 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. står för, kommer man atl göra neddragningar i rätt storutsträckning också vid . Skall de arbetslösa i pendla till dejobb som blir lediga, när man kastar ut folk frän ? Ni borde klara utden bilen. Sedan säger industriministern att man givetvis är beredd atl göra enstorsatsning för vidkommande, att det är vad han avsett att göra. Jag kan säga, herr industriminister, att om det blir somjag hoppas - att vi beslutar att Öresundsvarvet skall vara kvar- behövsdenna satsning delta till trots. Väldigt många människor har börjat flytta frånLandskrona, därför att de inte kan få elt jobb som svarar mot deras yrkesutbildning.Del är alltså en vällovlig insats, herr industriminister, så sätt i gång meddetsamma! Vi kan ta upp den här dialogen, och jag skall gärna hjälpa till. Jag vill gärna vitsorda att vi självfallet,oavsett utgången av dagens debatt, är beredda lill en fortsatt dialog medLandskrona kommun oeh företrädarna för länet beträffande de aktuella problemen. Det säger sig självt att om man stannar vid etl beslulenligt den socialdemokratiska reservationen, vilket då inle bara rycker undangrunden för en målmedveten, långsiklig varvspoliiik utan också - som är falletmed Öresundsvarvet - konserverar den industristruktur man har pä orten, kommerindustridepartementet och de arbetsmarknadsmyndigheter som skall medverka tillatl klara ut näringslivsstrukturen oeh sysselsättningen i att hamycket mindre möjligheter att göra detta. Detta uppbindande av samhälleligaresurser i varvet har rimligen den effekten att man inle helt opåverkat kangöra en maximal satsning i övrigt. Dessutom ger naturligtvis strävan här att fasa utfartygsproduktionen med annan industriell produktion de industrier som harintresse av att expandera sin verksamhet underlag för alldeles speciellaarrangemang, som man inte kan åstadkomma om man här konserverar en befintligindustristruktur och ändå skall försöka komplettera den med annansysselsättning pä orten. Det finns verkligen anledning för ledamöteralt allvarligt tänka över vad man här ger sig in på. Jag vidhåller mitt omdöme,att den socialdemokratiska reservationen är en björntjänst på lång sikt närdel gäller alt ge kommun den näringslivsstruktur och denarbetsmarknad som man eftersträvar. SVENANDERSSON (fp): Har man ingen marknad skall man inle hellerproducera några varor. Svensk varvspolitik har byggt - och bygger fortfarande -på antagandet all det trots allt kommer alt finnas en marknad för etl antalsvenska varv. Denna marknad kommer visserligen atl se annorlunda ut, men manhar ändå denna inriktning, trots sjöfarlskris oeh uppkomsten av nyakonkurrenter, vilka kan leverera samma bålar lill elt väsentligt lägre pris. Varvspoliliken har baserats pä en orimligtoptimistisk utvecklingstro vad gäller svensk varvsproduktion. varvsföretag har syndal. Också andra länder står införsamma problem - vi är alltså inte ensamma. Men det gör i det här fallet inteproblemen mindre. Vad det gäller är att hitta de speciella nischer, därsvensk varvsteknik kan hävda sig. Ofta talas det om alternativ produktion, mensjälvfallet är även vissa fartygstyper intressanta. Vad det vidare gäller äratt hitta former för en industriell strukturomvandling som för de anställda ärsocialt acceptabla. Storleken av de berörda arbetsplatserna har ställtarbetsmarknadspolitiken inför etl helt unikt problem. Delta är bakgrunden till näringsutskottets betänkande.Näringsulskottet har ställt sig bakom regeringens allmänna tanke att man förtre av slorvarven skall satsa på atl dessa är 1985 blivit internationelltkonkurrenskraftiga företag, dvs. utskottet har skärpt den något suddigaformulering som propositionen har av detta krav. Vi föreslår etttillkännagivande på denna punkt. Utskottet framhåller det som särskilt viktigtatl ägaren - staten - klart markerar den tidpunkt dä lönsamhetskravet måstevara uppfyllt. Siktet skall vara inställt på 1985, och Svenska Varv har att sökauppnå del målet. Det finns naturligtvis en risk alt vi här begår eltmisstag liknande vad vi tidigare gjorl oss skyldiga till, nämligen att vi gören för positiv tolkning av marknaden och får konstatera altytterligare något eller några av storvarven måste läggas ned. Det finnsemellertid även andra argument än sysselsätlningsmässigaför att välja den kursvi nu väljer. a. är satsningen , långt mer än vid tidigarevarvsbeslut, inriktad pä andra produkter än det förhållandevis enkla båtbyggandesom var varvens huvudsakliga uppgift. Svenska Varv höjer nu sinteknologiska nivå. Lyckas denna omstrukturering blir dessutom -samhällsekonomiskt sett - kapitalinsatsen inle så överväldigande. Vi slipper destora nedläggningskostnader som annars skulle uppstå. Att näringsutskottet sätter en tidsgräns vid 1985 innebärinte att vi kommer alt "slippa ifrån" varvsfrågorna framtill dess. är det ju enligt regeringen dags alt diskuterasysselsältningspolitiska åtgärder, oeh då särskilt med anknytning lillLandskrona. Men vi markerar ändå en strävan atl fä lill stånd elt långsiktigtbeslut som inte skall behöva justeras varje är. Del är just på detta område - förekomsten av något sä närklara och något sä när långsikliga besked från staten till anställda ochföretagsledning inom varvsföretagen, liksom till deras kunder och leverantörer- som jag tycker den principiella skillnaden går när det gällersocialdemokraterna och regeringspartierna. Skall det vara någon mening med målet internationellkonkurrenskraft måsle staten - som både är ägare och svarar för deinduslripoliliska oeh arbetsmarknadspolifiska subventionerna - tala om förföretagen var gränserna går både tidsmässigt och ekonomiskt. Men detta vägrarsocialdemokraterna alt göra. Man vill bara ha "erforderliga"resurser och "erforderlig" tid. Även på en annan punkt illustreras skillnaden i synsättmellan regeringspartier och socialdemokraterna. 800 milj. kr. föreslås ibidrag till vissa Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. utvecklingskostnader.360 miljoner av dessa skall gå lill prefabricerade processanläggningar,resten-440 miljoner- lill andra verksamheter. Här vill socialdemokraterna krävaen detaljstyrning av hur pengarna skall användas. Företagsledningen får ingetstörre utrymme för egna bedömningar. är del med densocialdemokratiska uppläggningen oklart vad konsekvenserna blir om företagetanvänder pengarna pä elt otillfredsställande sätt. Majoriteten har i ställetvalt all tala om vad konsekvenserna blir men också geföretagsledningen möjlighet atl i vederbörlig samverkan med de fackligaorganisalionerna verkligen satsa på de saker man bedömer har de störstaförutsättningarna. Innebörden i den tidsfrist man nu får är inle alt varvenfram till 1985 får fullmakt att förlora hur mycket pengar som helst. En viktigpunkt i propositionen - som utskottet ställt sig bakom utan några invändningar- är denna; "I den män förlusterna bedömsöka utöver vad som förutses bör del åligga Svenska Varv alt anpassaverksamheten lill den av ägaren givna ekonomiska ramen." Syftet är att nå långsiklig överlevnad för varven. Omnågot varv lyckas fä elt kommersiellt genombrott har det inle bara lillätelseutan snarare skyldighet alt utnyttja della för alt öka sin produktion. I dettasammanhang har bl. a. Varv nämnts. Både Varv och Öresundsvarvetbör få ha flexibilitet alt utnyttja marknaden. Utskottet har föreslagit en del förändringar i förhållandetill propositionen. Jag har redan berört det förtydligande - tillkännagivande- som vi gjorl rörande den tidpunkt vid vilken varven förväntas varakonkurrenskraftiga. Vidare har utskottet ändrat utformningen av räntestödettill varvsindustrin. En svensk beställare av fartyg vid svenskt varv bör inle iräntehänseende ges sämre villkor än en utländsk beställare som köper sammafartyg. Att tillämpa en annan ordning kan ses som omvänt handelshinder, oehpropositionens förslag pä denna punkt bör ändras. I något fall harnäringsutskottet yrkat rent avslag pä propositionens förslag. Så är falletbeträffande frågan om stödområdet i . Beslutet innebär problem för många orter. Massmediahar noga följt utskottsbehandlingen. Små orter har ställts mot stora, norr motsöder. Låt mig bara när del gäller Varf dementera uppgiften att vi"räddat" detta Stockholmsvarv. Överläggningarna mellan Stockholmsläns landsting, och kommuner berörs inle. skall intelära på Svenska Varvs budget. Del är ju väl bekant att företrädare för allautskottets tre icke-socialistiska partier lagt ned åtskilligt arbete pä att fälill stånd en ändring vad gäller Landskronavarvet. Redan innan propositionenlades fram kunde klarsynta betraktare lätt konstatera var en majoritet inomriksdagen befann sig. Elt flertal sammankomster hade visat delta. Och eftersomdel pä den här punkten förekommit en del yviga uttalanden om"bypolitik" vill jag göra några allmänna påpekanden. Det är naturligtvis av värde om sä här genomgripandeförändringar i etl statligt företags verksamhet - vilka dessutom så kraftigtberör en enda kommun - kan ske i bred enighet. Att det blivit problem när del gäller berorinte sä myckel på saker som hänt här i . Sannolikt finns det minst tväandra orsaker. Den ena orsaken är att det blir problem för omÖresundsvarvet läggs ner. Näringsstrukturen är mycket ensidig. Efter vad vi harhört här i debatten är sysselsättningsläget besvärande. Detta är etlstrukturellt problem. Regionen har i och för sig goda förutsättningar att hävdasig men behöver hjälp till omvandling. Någon permanent inplacering istödområdet har därför näringsulskottet - i likhet med arbetsmarknadsuiskollet- inte kunnat förorda. Stödområdet skall reserveras för de permanent underprivilegieradeområdena. Men någon hjälp till omvandling har inte fält ipropositionen. Och della är den andra orsaken lill problemen som uppstått här iriksdagen. I proposifionen saknas i stort sett förslag till konkreta åtgärder iLandskronaomrädel. I huvudsak finns bara en hänvisning lill ett nyttregeringsförslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder som skall komma tillhösten. Hur dålig framförhällningen är inom Svenska Varvs ledning har ocksåframkommit vid den hearing utskottet hade med just denna ledning. Uppdelningeni två olika propositioner har vi från utskottets sida fått acceptera, men låtmig understryka att jag tror det hade varil mer lyckligt om elt klart besked iendera riktningen från regeringen i själva nedläggningsfrägan hade kombineratsmed konkreta förslag när del gäller de arbetsmarknadspolitiska ätgärderna.Förslag till en mer konkret utformning av dessa fanns ju också underpropositionsarbetets gång. Preciseringen på dessa punkter har också betydelseför trovärdigheten i de övriga beslut tvingas fatta. Som det nu blev,kombineras uppskovet med de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna medetl uttalande om att nedläggningen av Landskronavarvet skall ske "i entakt som bestäms med hänsyn till möjligheterna för de anställda att få nyaarbeten". Som jag tidigare nämnt har utskottet här klart sagt ifrån.Det är absolut nödvändigt med ett klart besked om vilken tidsfrist som gäller.Vi föreslår -och detta innebär ju en ändring, eller snarare en preciseringjämfört med proposifionens förslag - atl omvandlingen av Öresundsvarvet skallvara helt avslutad . Detta ärden utformning näringsutskottets betänkande slutgiltigt fick. Den lösning som företrädarna för utskottets borgerligapartier diskuterade innebar att man inte nu skulle fatta etlnedläggningsbeslut. Man skulle i slället ge delta varv en sista chans, ochliksom rörande de andra varven skulle delta ha förenats med ett mycket klartbesked om atl del verkligen handlade om just en sista chans. Den lösning vidiskuterade och som förvisso var väl förankrad på Skånebänkarna, trots att detinte var någon odelat behaglig lösning för Oresundsvarvel, innebar atlfarlygsproduktionen vid varvet skulle vara reducerad med tvåtredjedelar av nuvarande kapacitet. Om lönsamhet då inte ansågs möjlig atluppnå, skulle också den resterande fartygsproduktionen avvecklas. Del fannsde som gjorde gällande alt vad vi utskotlsledamöter i det här Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 164 avseendet sysslade med var atldiskutera alternativ till propositionen som Tn sdaeenden skulle ha inneburit ökade statligakostnader. Jag vill säga alt man inle kan 5 " ni 1980 " säker på den saken. Tväargument talar mot en sådan tolkning. del första skulle ju resultatet av "ett misslyckande" i utskottetlätt ha kunnat V s rvsfråpor resultera i att densocialdemokratiska linjen vunnit här i kammaren. För det andra talarpropositionens oklara utformning för atl även nedläggningsalternativet skulleha kostat staten utomordentligt mycket pengar. Omfattningen av de olikastatliga stödåtgärderna skall inte bestämmas förrän . De oklarhetersom propositionen har rörande den framtida nedläggningen kan också lättresultera i att man vid varvet fortsätter att bygga båtar under en ganska längtid utan alt del sker någon anpassning till utvecklingen. På en direkt fråga av mig lill ledningen för Svenska Varvvid utskottets hearing, hur man skulle klara sysselsättningen, fick jag tillsvar: Vi har inga planer. Vi får väl bygga bålar som inte är lönsamma påLandskronavarvet. -Jag tycker alt min fråga var befogad och all det var ettupplysande svar jag fick. De som vill göra gällande atl de inom utskottet under handdiskuterade lösningarna med säkerhet skulle ha blivit mycket dyrare för statengrundar sig endast på gissningar. Det enda vi vet med någon säkerhet är att ettbeslut enligt den socialdemokratiska reservationen-vilket kan bli en direktföljd av att andra lösningar inle kunde uppnäs - med största sannolikhet blirdyrare än etl beslul enligt regeringens förslag. Hur mycket dyrare vet vi inle.Den socialdemokratiska reservationen innebär ju att man beträffande Öresundsvarvetpä en oeh samma gång yrkar bifall till två motioner, vilka pä en central punktinte har samma utformning. Den motion som väckts av tvä folkpartister innebärsamma uppläggning som propositionen valt för de tre andra storvarven, nämligenatl Oresundsvarvel skall vara i den kommersiella sektorn.