prot · G30926 · 1979-12-31 00:00:00 — Del är otillfredsställandeall man inte har tillräckligt med lok och vagnar för att klaratillströmningen, utan att man måste låna lok och vagnar frånGrängesberg-Oxelösunds järnvägar. Det finns alltså ett underlag att bygga påockså när det gäller persontrafiken. Demanifestationer som företagits i landet har också gett klara bevis för attinlandsbanan är en mycket viktig del i folks trafikförsörjning. Jag tänker påden folkrörelsebetonade "Rädda-järnvägen-aktionen" med fierapolitiska organisationer och miljöorganisationer i samarbete. Det skall manockså ta vara på. För resten, varför köper man vagnar från - smala ochobekväma - när man har i ? Förturistnäringen är det nödvändigt med en upprustad och frisk inlandsbana. Förri världen gick det särskilda turisttåg exempelvis till . kommerturisterna till med privatbilar - i enstaka fall med turistbussar.Vad det betyder i fråga om t. ex. olycksfallsrisker behöver knappast särskiltpåpekas. Föratt belysa hur myckel folk det kan röra sig om under turisthögsäsong iHärjedalen kan jag redovisa att under högsäsong omkring 10 000turister byter hotell och stugor i . Biltrafiken är då ettenergislöseri utan like, och Jag påpekar än en gäng hur olämpligt förhållandetär ur Irafiksäkerhetssynpunkt. Enupprustad inlandsbana kan göra det möjligt att återigen fä turisttåg att rulla- inte minst sedan sträckan elektrifierats - lill gagn förenskilda människor och för turistnäringen i hela inland. Detär att beklaga att järnvägen Sveg-Hede-Funäsdalen-Röros en gång lades ner. Minpartikamrat på Jämllandsbänken, , och Jag kommer att i motion tillriksdagen kräva återupprättandet av järnvägen Sveg-Hede-Funäsdalen-Röros. I svaret på mininterpellation säger statsrådet: "Vissa delar av --- hör till denbandelskategori som skall utredas vidare." Vad är del för "vissa delar"? Sedanvill jag också nämna att det för de anställda utmed är en viktigangelägenhet alt banan upprustas och att deras arbetsförhållanden blirbeaktade. Bananmåste göras attraktiv och behandlas som en enhet -en funktionell enhet - som ihela sin sträckning måste ingå i ett rikstäckande trafiksystem. Jagvill lill sist ställa ytterligare en fråga till statsrådet. Innebär delförhållandet att "man skall avvakta resultatet av den fortsatia regionalatrafikplaneringen och de blivande länshuvudmännens överväganden innan någotbeslut om upprustning av persontrafikstandarden kan fattas" atthuvudmännen också skall överta kostnadsansvaret? Jagvill än en gång poängtera all skall ses som en enhet och att denär en riksangelägenhet. Om m. m. I detta anförandeinstämde (). trafikpolitiska propositionen 1978/79:99 behandlas bl. a. fråganom framtid. 1 propositionen hänförs bandelen Stor-uman-ArvidsJaurtill den del av bannätet där persontrafik bör prövas. För upprustning avbandelen finns f n. inga medel avsatta. Inte heller finnsdet medel för underhållsåtgärder utöver normall löpande underhåll. Detta ärstarkt oroande för kommunerna i norra inland. Inlandsbanansbevarande är inte en angelägenhet utan en riksangelägenhet. Jagber att få tacka kommunikationsminister för svaret på min fråga. Avsvaret förstår jag att det f n, ej föreligger några konkreta planer gällandeinlandsbanan, delen Storuman-Sorsele-Arvidsjaur, Indragningen av stationverkar vara en del i ett pussel av åtgärder, som innebär att man kan förväntasig ytteriigare serviceförsämring, SJ:s lågprissatsning har gett effekter även på denna handel. Antalet resande harpåtagligt ökat. Detta har för personalen medfört extra arbete, och ytterligarearbetsuppgifter läggs nu pä personalen i sedan station dragitsin. Dettavisar, herr talman, att en gynnsam prispolilik ger ett ökat resan-deunderiag.Även effekterna på personalens arbetsförhållanden bör dock beaktas av SJ, Utnyttjandetav skulle ytterligare kunna utökas. Flera förbindelser inomregionen och snabbare förbindelser med stambanan skulle ytterligare kunnaförstärka resandeunderlaget. Behovet av kommunikationer med föreligger.Detta gäller för både person- och godstransporter. Styckegodshanteringen vartidigare en betydande uppgift för SJ. De ökade fraktkostnaderna har emellertidmedfört all dessa transporter i stor utsträckning har upphört. Som exempel kannämnas alt potatis tidigare ofta skickades 7Riksdagens protokoll 1979/80:25-27 Om m. m. somstyckegods till utflyttade inlandsbor. Detta är inte ekonomiskt möjligt.Det visar att fraktpriserna har stor betydelse för underlaget. Tyngretransporter kan med fördel läggas på järnvägsnätet. Det skulle innebära mindreslitage pä de allmänna vägarna och bättre möjligheter att frakta gods ävenunder de lider när stora delar av vägnätet är avstängt på grund avtjällossning. Skälenalt behålla är många. betydelse som skäl förlokalisering av företag är klar. ger möjligheter till godakommunikationer med andra delar av landet, både för dem som bor i regionen ochför dem som utnyttjar denna region för turism och rekreation. Inlandsbanankan vidareutvecklas, och med ändrade taxor kan dess betydelse somtransportmedel för godstrafik utvecklas, kan ytterligare limmertransporteröver ej genomföras med station som utgångspunkt, då SJ saknargodsvagnar för ändamålet. Detta bör det vara möjligt att ändra på. Allaåtgärder som möjliggör ett ökat utnyttjande av måste las lillvara. FörVästerbottens inland är bibehållandet och utvecklingen av bandelenStoruman-Sorsele-Arvidsjaur, med bibanorna , av avgörandebetydelse för den fortsatta utvecklingen i dessa kommuner. Låt även andra skälän rent företagsekonomiska vara vägledande vid behandlingen av dessa bandelar!De resonemang som anför som motiv för bibehållande ochupprusining av ställer jag mig helt bakom. Eftersom Jag bara har till mitt förfogande tänker Jagendast ta upp två frågor, även om det finns många andra frågor som är avintresse, 1 viss mån tangerar i varje fall den ena frågan vad varit inne pä. Jagvill ändå först säga några ord om . Vad som står i följandemeningar i svaret är ganska typiskt: "SJhar fått i uppdrag alt till regeringen redovisa ett förslag till investeringsprogramför upprusining av bandelarna i riksnätet. Enligt uppdraget skall SJ vidareupprätta förslag med anledning av vad har beslutat i fråga om enfortsatt målmedveten upprustning av ." Därmedhar man klart slagit fast vad som tyvärr också riksdagsmajoriteien uttalade ivåras, dvs. alt icke ingår i riksnätet. ansåg då - ochanser fortfarande - att detta är orimligt. Vi föreslog också 25 milj. kr,ytterligare för upprustning av Norrlandsbanorna, För oss är det helt självklartalt en så viktig handel som skall ingå i riksnätet. Vi kommerockså att fortsätta värt arbete för att den skall få den plats och funktion iriksnätet som dess regionalpolitiska betydelse motiverar. till en annan fråga.Litet längre fram i svaret står det: "Jagvill också erinra om att de regionala trafikhuvudmän, som finns eller håller påall bildas, enligt beslut bör få möjlighet att förutsättningslöstöverväga vilka bandelar som skall ingå i det framtida regionala och Det är synd att det inte också står vad utskottet uttalade,nämligen att dessa överväganden inte får leda lill en övervältring avkostnaderna från staten till regionala huvudmän. Delfinns även ett par andra faktorer som man i det här sammanhanget inte fårbortse ifrån. Länshuvudmännen behöver ha några ekonomiska realiteter som basför sina bedömningar. Med anledning av bl, a. en motion från oss i ivåras sade också utskottet på s. 51 i sitt betänkande 1978/79:18: "Utskottetfinner emellertid, i enlighet med vad som anförs i motionen 1978/79:2379(punkten 15 c)" - en centermotion - "och motionen 1978/ 79:2397(punkten 11)" - en socialdemokratisk motion -, "det nu varanödvändigt att ange allmänna riktlinjer för hur ersättningen till SJ skallregleras när kommuner och landsting önskar köpa tjänster av SJ. Detta krävs föralt underlätta huvudmännens planering och för att ge dem en realistiskmöjlighet alt diskutera alternativa trafiklösningar i områden med trafiksvagabandelar. Regeringen bör års utgång ha utarbetat sädana riktlinjerefter överläggningar med SJ och regionala trafikhuvudmän. Tillkomsten avallmänna riktlinjer av detta slag kan även ge en bättre grund för överenskommelsermed SJ om utökning av trafikservicen på trafiksvaga bandelar och utnyttjande avdet övriga järnvägsnätet, varvid dock skälig hänsyn måste tas till ev. behov avextra insatser och investeringar. i nu berörda delar anfört bör av ges regeringen lillkänna." Idebatten fann jag anledning att ytterligare utveckla delta, och jag vill citeravad jag dä sade. Det står på s. 19 i snabbprotokollet från . "Centernmenar att det bör vara möjligt att fastställa ett pris per vagnkilometer förSJ:sutnyttjande i lokal- och regionaltrafik. I detta bör inte kostnaderna förinvesterat kapital i banvall och späreller underhållskostnader för bibehållandeav desamma ingå. Dessa kostnader påverkas bara marginellt av eventuell lokaloch regional trafik, i vart fall på banor där betydande fjärrtrafik förekommer.Priset bör beräknas med utgångspunkt i driftkostnad samt kapitalkostnad etc.för aktuell vagntyp. Eftersom det strikta kostnadsansvaret för de skildatrafikgrenarna i och med dagens trafikbeslut upphävs, finner det ocksårimligt all regeringen i de fall då detta bedöms samhällsekonomisktfördelaktigt - någol som torde vara regel - skall kunna sälta dessa taxor lägreän självkostnaden beräknad på angivet sätt, speciellt på sådana bandelardär SJ inte har några kapacitetsproblem inom överskådlig tid. Riktlinjerna börvara klara års utgång." Meddel anförda harjag velat understryka detsamma som underströktidigare , nämligen viklen av att vi så snabbt som möjligt för riktlinjerför vilka ersättningar huvudmännen skall betala till SJ för de tjänster som kankomma i fråga. Utan sädana riktlinjer är det enligt mitt förmenande omöjligtatt ta ställning till frågan i vilken omfattning man skall kunna utnyttja SJ:stjänster på lång sikt. Jag hoppas att departementet har kommit ganska långt medarbetet på dessa riktlinjer, även om man har hela 1980 till Om m. m. Om m. m. Ju tidigare dessa riktlinjer kommer fram, desto bättre är det förtrafikplaneringen frän länshuvudmännens sida. uppehöll sig rätt länge och vid att detvar en bristfällig proposition. Jag tänker inte gå in pä det. Det är en debattsom får föras mig förutan. Jag har inga barn ihop med vare sigpropositionenellerutskottsbelänkandet. Det enda jag vill konstatera är att jagi ett avseende varit mycket nöjd med utskottets arbete, och det gällerboendeparkering. Där skrev utskottet någontingsomjagtyckte var värdefullt ochsom jag sedan fått glädjen att fullfölja. Men, som sagt, de barn som ni iövrigt har gemensamt där överlåter jag till dem som har intresse av det altresonera om. Närjag läste tidningen såg jag att uttalat att den borgerligamajoriteten hade fört landet in i en statsfinansiell kris. Jag kan konstateraatt det statsfinansiella läget är om inte krisartat så i varje fall mycketansträngt. Och det måste vara en utgångspunkt för alla som resonerar om deåtgärder man vill skall vidtas i olika delar av landet. Jag vill inte som OlofPalme påstå alt vi befinner oss i en kris, men jag vill hålla med honom om attläget är ytterst ansträngt. Jag vill säga detta inledningsvis för att lägga ettgolv för diskussionen här med , BertilZachrissons resonemang om den principiella inriktningen håller jag med om tillstor del. När det gäller exempelvis miljö- och energipolitiken tycker jag detär riktigt att man måste ha en samordning. Man måste också, tyckerJag, i hög grad ha en samordning med . Där tycker Jag,så långt jag hunnit sätta mig in i frågorna, att det kanske krävs ett heltannat samarbete än . Jag skall återkomma lill den frågan litet . Ävennär det gäller investeringspolitiken finns det anledning att fundera över omdet är särdeles klokt att ha det som vi nu har del. Jag tror del var StinaEliasson som tog upp frågan om vagnparken, och det är väl riktigt attvagnparken vid SJ inte är vad SJ vill att den skall vara, Alla beslut ominvesteringar fattas emellertid tillsammans med besluten om driftkostnaderna.Del innebär att de räntabla investeringarna oftast får stryka på foten, därföratt de inte får plats med hänsyn lill alla tänkbara driftkostnader som skall fåplats i budgetutrymmet. Även i fråga om de räntabla investeringarna tror jagatt en bättre samhällsekonomisk och mera principiell planering vore värdefull.Jag hoppas att vid tillfälle kunna ta upp den diskussionen här på nytt. TillBertil vill jag vidare säga att frågan om samordning mellan destatliga verken i övrigt kommer alt tas upp i budgetpropositionen. Efter att hafått en genomgång på departementet harjag kunnat konstatera att man är i gångmed arbetet på alla de områden där fattat beslut. Jag har fåttintrycket att är ett effektivt och bra departementmed många dugande tjänstemän som jobbar bra. En hel del har ju också gjorts.När det gäller SJ har ju person taxan sänkts. Det har gett mycket gott resultat,vilket framgår av interpellationssvaret. Närdet gäller godslaxan har vi ansettalt det, inte minst energipolitiskt på lång sikt, kan finnas skäl alt inte höjaden så kraftigt nu för att ha ett bra utgångsläge vid diskussion med alla demsom överväger vad de skall ha för framtida godstransporter: landsväg ellerJärnväg. Vi är väl här eniga om värdet av att kunna få så mycket som möjligt avdessa transporter på järnväg. Närdet gäller frågan om de regionala köpen av SJ:s tjänster skall riktlinjerna,som utlovats, bli klara . Arbetet pågår, och Jag tror-det vill jag sägatill - alt man kan räkna med alt del blir klart tidigare än så.Men i varje fall skall det bli klart vid den tid som man har utlovat. TillBertil vill Jag säga alt när det gäller så har de75 milj. kr. som beslöt överlämnats till . Man harockså överlämnat vad har uttalat i samband med detta. Bollen ligger fn. Närdet gäller systemet för bidrag till kollektivtrafiken, som Ju också diskuteratshär, vill jag säga att Jag ännu inte hunnit göra så värst myckel pådepartementet, men det är en av de frågor som Jag själv lyft fram. Det ärviktigt att den blir avgjord så fort som möjligt. Enligtmin uppfattning kan vi inte alltid ge så mycket bidrag som vi vill. Men det ärbra mycket bättre all ge ett bestämt besked, sä att de som skall syssla med dethär vet vad del är som gäller, än alt man svävar i den okunnighet som alltidråder när någonting är under utredning. Därför hoppas Jag fä framett förslag till hur bidragssystemet när det gäller kollektivtrafiken skallvara utformat. Jagär kategorisk på en punkt, och det är att man inte skall ha ett system somtvingar till dyrbara nyinvesteringar därför alt de är statsbidragsberätti-gade,och som hindrar upprusining av befintliga spårområden eller annat, därför attdet inte är statsbidragsberältigat. Jag anser att del är helt klart att detskall ändras. Närdel gäller forskningen villjag säga lill att arbetet meddirektiven pågår i . När det gäller utvecklingsbolagethandläggs frågan av industridepartementet. Vi följer arbetet fortlöpande. Låt mig sedan, herrtalman, gä över till frågan om . Jagförde här i kammaren en diskussion med riksdagsman frånNorrbotten, Jag konstaterade då att jag hade för vana all åka och se del somjag skulle diskutera i . är oerhörtmycket större än , Jag kan konstatera alt slår Jag ånyo inför endiskussion om någonting som ni som pratar med mig har sett och har egna intryckav, och det har inte jag. Jag vill därför säga att så fort tiden medger detskall jag försöka åka och se , i varje fall vissa delar som ärsärskilt intressanta. Jag tror att det är nödvändigt, inte minst med hänsynlill att det är en i så ofta återkommande fråga. Jaghar konstaterat att beslöt att den del som inte ingick i riksnätetskulle göras till föremål för fortsatt utredning, och då talar jag ompersontrafiken. I regeringsförklaringen står del att skall Om m. m. Om m. m. upprustas.Därmed menar regeringen frän till . Även dennedlagda delen Mora-Le sjö fors skall upprustas. Men när detta skall ske ärinte klarlagt. Men skall ingenting göras som förhindrar en framtidaupprustning. Beslutet är alltså attupprustningen gäller hela banan. Närdet gäller de regionala huvudmännen och deras utredning villjag säga attgrundtanken är den att nu utreder kostnaderna. De skall liggalill grund för de regionala huvudmännens bedömning av vilkenpersontrafikstandard man vill ha på dessa områden. Någon kostnadsöver-vältringär del icke fråga om. Det har klart uttalat. Ävennär det gäller underhäll av banan i de befintliga delarna tycker jag man bördiskutera möjligheten till ett samarbete med . Del börkunna finnas förutsättningar för det. Flerahar frågat: Hur fort skall banan rustas upp? Som Jag sade inledningsvis har viinte så mycket pengar att man kan göra allt det som man vill. Upprustningen avinlandsbanan får ske i takt med vad de ekonomiska resurserna medger, och ienlighet med den bedömning som de olika regionala huvudmännen gör när delgäller vilket intresse varje särskild banbit är av. Takten i upprustningen blirockså beroende av bl. a. försvarspolitiska omständigheter. Den här banan är,som någon sade, också av .försvarspolitiskt intresse. Takten blir ävenberoende av hur energipolitiken utvecklas, i hur hög grad man skall ta hand omtorv och skogsavfall som finns utmed banan. Jag kan därför inte ge någotexakt besked - dels med hänsyn till att man håller pä och utreder en del saker,dels därför att jag inte har någon överblick över hur mycket pengar som i dagkan anslås. Men att banan skall behällas är klart, att banan skall upprustas ärklart. Takten beror pä hur snabbi vi här gemensamt kan skapa ett ökat utrymme isvensk ekonomi. säger alt han inte har några barn ihop med utskottet ellerden gamla regeringen. Det kanske är sant, men trots allt är del så, att de barnsom är födda skall han fostra och utveckla, och det gör att han inte blir alldelesutan ansvar i del här sammanhanget. Det är förstås också därför vi diskuterartrafikpolitiken med honom . Detär bra att det finns en vilja alt ompröva investeringsplaneringen, och jag troratt det är ganska nödvändigt. Den har varit alltför sekloriserad och alltförkortsiktig, och det finns nog anledning att på både vägområdet ochJärnvägsområdet och i fråga om andra avsnitt - som också utskottet uttalat -seöver inriktningen, Närdet gäller järnvägen villjag särskilt understryka att enav anledningarna till att ansåg att det var så viktigt alt man ficken ny och mera långsiktig inriktning-därtill så projektupplagd all den kundeetappindelas-av investeringsverksamheten vid SJ var att man skulle kunnaanvända investeringsobjekten, precis som man har gjort med en rad vägobjekt,för att skapa sysselsättning när del behövs. Helt oriktigt, enligt" minmening, har SJ ofta kommit vid sidan av den verksamheten. Det är dock bara enav anledningarna till att vi behöver en sådan här genomgång av Naturligtvisär det bra om myndigheter - länsstyrelser, verk - får nya besked. säger litet svepande att del är på gång. Den sortens allmänna besked har vi hafträtt mycket av i , men måste vi faktiskt komma framlill konkreta anvisningar som leder till åtgärder och inte bara allmäntvälvilliga uttalanden. Jagär helt pä det klara med att allt inte kan genomföras med detsamma, men reformarbetetmåste komma i gång. En del av de här åtgärderna har ju utrednings- ochplaneringskaraktär, och den verksamheten kan man dra i gång ulan ati börja talaom bristen på resurser och sådant. Detsom sägs om SJ och i svaret är bra, men det ärju en myckelliten detalj, lät vara viktig för . Det är den samladeinvesteringsverksamheten för SJ som är väsentlig. Jagär också glad över atl kommunikationsministern i sin replik litet tydligaresade ut, alt det skall utarbetas riktlinjer för ersättning när de regionalahuvudmännen vill köpa tjänster av SJ. De måste komma underdel är som liggerframför oss, för annars stoppar den regionala trafiksamordningen upp - den somvi har tänkt oss skall vara genomförd i praktiskt taget alla län. UlfAdelsohns slående sätt alt la sig ur kritiken är alt han säger att vi har ontom pengar. Efter de borgerliga regeringarnas svindlande affärer av olika slagär vi illa ute, sägs det här igen, talar också om kris, säger , men jag skall inte ge mig in i den diskussionen, även om den är nogså intressant. Allt det här gör ju bara kravet på atl välja rätt åtgärder ännustarkare. De usla statsfinanserna får inte leda lill handlingsförlamning, fördå "pajar" Ju hela samhället. Kommunikationsministern bör alltså inteanvända detta, som jag tycker, slappaste av alla argument frånbudgeidepartementet, nämligen bristen på resurser. Han måste gå till offensiv,visa alt konkreta åtgärder, t. ex. väl genomtänkta investeringar hos SJ, är braekonomi, visa att ökade forskningsresurser är livsviktiga för att få fart påsåväl industri som-trafikpolitik. Det går att ta område efter område, där vi pådet här viset genom en bättre lingens ordning antagligen också skulle kunna förbättradet samhällsekonomiska resultatet. Därför är det också viktigt alt ställafrågorna om förslagen från KOLT, Där var svaret litet suddigt och Jag vet interiktigt vad det innebar, men ett besked av något slag skall tydligen kommaunder nästa är. Men jag vill påpeka att faktiskt har fattat beslutoch sagt att det skall läggas fram ett förslag som går i linje med vad KOLTföreslagit. Det går inte bara all säga att den frågan ligger iindustridepartementet. Där ligger så mycket. Det väsentliga är i stället atl setill alt de riksdagsbeslut som fallats verkställs. Och därför är del väsentligtatt få fram så konkreta uppgifter som möjligt på punkt efter punkt. Jagvill inie höra skvaller om budgeten - vi får tids nog veta vad den innehåller,nu är inte tid för det. Men jag vill ha besked om att kommunikationsdepartementetinte förvisas av ekonomidepariement och annat till något slags klostertillvaro.Det har varit litet för mycket av politisk kyskhet Om m. m. Om m. m. ochfattigdom inom ett lag. är det atl låtatrafikpolitiken börja spela sin roll i förnyelsen av vårt samhälle. RUNETORWALD (c): Jag kan inte vederlägga kommunikationsministerns konstaterande atl detstatsfinansiella läget är ansträngt. Men å andra sidan anser Jag attinvesteringarna i inland ger ringa inverkan pä statsbudgeten. Ökadeinvesteringar på trafikområdet leder nämligen automatiskt till minskat behov avsysselsättningsskapande åtgärder av annat slag. Sysselsäti-ningssituationen iområdet ärju sådan att mänga människor för att inte gå helt sysslolösa måsteberedas arbete via statsbudgeten. Förbättradinlandsbana innebär också ökade förutsättningar för atl skapa ny sysselsättningi Norriands inland, och det är absolut en av de viktigaste uppgifterna förregeringen alt klara. Jagtackar för löftet atl riktlinjerna för de regionala huvudmännens ersättningtill SJ skall föreligga års utgång. Men med hänsyn till dessariktlinjers strategiska betydelse för den fortsatta trafikplaneringen hoppasJag att departementet lägger på ett kol extra, för ju tidigare vi får framdessa bestämmelser, desto bättre. (vpk): Resonemanget om vem som började arbeta för , som det fannslitet grand av i anförande, tror jag inte all vi skall föravidare och börja göra en undersökning om. I så fall får vi börja med 1953 årstrafikpolitiska utredning, som kom med sitt förslag 1963, och se efter vilkapartier som röstade för delta förslag, som sedan blev sä ödesdigert. Ja, detvara bara vpk som inte röstade för förslaget. Det låter kanske litet skrytsamtatl säga det, men så var fallet. Delär väl ändå så alt del var här dessa järnvägsnedläggningar började. Ledningenför SJ sade dä-Jag är själv verksam vid , sä jag veidet: Vi har fåttdirektiv, vi måste se över, lägga ned och sanera osv. Där började den kamp sompågår fortfarande för en socialt inriktad trafikpolitik som tar in resurs- ochenergifrågorna i en helhetsbild. Jagnoterar som positivt att , vår kommunikationsminister, vill kommaoch hälsa på oss där uppe vid . Det skall bli roligt att visa honomhur vi har det.