prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — Och jag har en mångfald bevisför att det med den ringa medelsinsats samhället gjort haft stor effekt urregionalpolitisk synpunkt. Mångaföretag skulle inte ha kunnat fortsätta sin verksamhet i om transportstödet inte funnits. Andra skulle ha förlagtsin utbyggnad till sydligare ort. Jag har också exempel på nyetableringar tillföljd av transportstödet. Det av vissa politiker här i kammaren förkättradestödet till uttransport av kisel från Kema Nord i har haft en oanatpositiv effekt - det har räddat sysselsättningen för en hel bygd. Verksamheteninom Gullfiber i och Berol Kemi i skulle ha settannorlunda ut om transportstödet inte funnits att tillgå. Listan över mindre företag som gagnats av transportstödetär lång. Transportstödet har kommit för att stanna. Men det innebär för denskull inte att det behöver ha exakt samma utformning . Jag fåranledning att återkomma till de tankegångarna när jag berör socialdemokratiskareservationer. Sedan förra försöksperioden utgick har det varitangeläget att slå fast principerna för det framtida transportstödet.Folkpartiregeringen lade fram en proposition i denna fråga,1978/79:152. Vissa förändringar föreslogs, men propositionen bibehöll degrundläggande riktlinjer för stödet som dittills varit gällande. Trots attpropositionen innebar en utökning av anslagsramen med 14 milj. kr., framfördesi krav på vissa mer eller mindre kostnadskrävande utökningar. Frånsocialdemokratiskt håll pläderades för en radikal omprövning av stödetskonstruktion till mer generella utjämningar av fraktkostnaderna för företaginom det s. k. stödområdet. Även det nytillträdda statsrådet tycktes fångad avde visionära men föga konkretiserade tongångarna. Behandlingen i utskottetledde till att en majoritet föreslog återremiss till regeringen för ytterligareöverväganden. Det är sålunda det nya, genomarbetade förslaget som ligger påriksdagens bord. Och vad har hänt? Den nya propositionen 1979/80:174 föreslår frankt atthuvuddragen i den utdömda folkpartipropositionen genomförs. Och det skriverhela utskottet under på. Oförändrade är alltså förslagen om attstödområdet indelas i sex transportstödszoner, attkortaste bidragsgrundande sträcka sänks , attintransportstödet i fortsättningen blir branschanknutet, att transportrådet får en aktivare roll i transportstödetsframtida avgräns-ning, att den nedre viktgränsen sänks från och kravet på verklig vikt slopas och ersätts av den fraktdragande vikten, samt att utbetalning av stödet i fortsättningen skall utbetalastvå gånger i stället för en gång . Det nyaoch positiva i den reviderade propositionen är att flerinlandskommuner får förstärkt stöd och att minsta fraktomslutning sänkts från 10 000 kr.till . Men vi skall inte fördölja att visionerna för dem somställde sig bakom återremissen också medverkat i kraftiga försämringar iförhållande till fjolårets proposition. Borta ärde 14 milj. kr. som transportstödet då skulle utökas med. Transportstöd till m. m. Transportstöd till m. m. Stödområdet har minskats. Rabattsatsen för avståndsintervallerna och samt delvis har nedsatts från . Självfallet var inte detta avsikten vid återremissen.Ingen kunde förutse att det statsfinansiella läget skulleytterligare minska förutsättningarna i förhållande till det utgångsläge vi hadei fjol för bedömningen av det ekonomiska utrymmet. Jag anser ändå att prisetför de förbättringar som uppnåtts är för högt. Jag är likaledes övertygad omatt fjolårets proposition kunnat antas med vissa utökningar för inlandet ochatt det resterande kunnat föras in . Jag tror inte attnågon av fjolårets visionärer kan träda fram och hurra för resultatet avsina ansträngningar. ansåg att folkpartiregeringen förbättratstödet bara för längre sträckor och inte förde korta sträckorna. Men det är jutvärtom. Avståndsintervallet har införts. Skulle man tillämpa ännu kortare avstånd, kommer man in på distributionsavståndoch det skulle leda till helt andra förutsättningar för transportstödet än vadvi nu utgår ifrån. Detsamma gäller övriga vpk-förslag. som därför avstyrks.Den ekonomiska situationen är också sådan att utrymmet för helt nya bidrag, t.ex. för persontransporter, inte finns. Socialdemokraterna i utskottet har fem reservationerfogade till.betänkandet. Den första gäller den framtida utformningen avtransportstödet. Det är en viktig och mycket intressant fråga. Debatten om deregionalpolitiska stödformerna är betydelsefull - det uttryckte jag ocksåinledningsvis. Stödformerna får aldrig stanna i stereotypa former, utan måsteständigt anpassas till utvecklingen. Detsamma gäller självfallettransportstödet. Att utskottsmajoriteten ändock avstyrker motionsförslagetbottnar inte i någon ovilja. Vi anser däremot att transportrådet är ett bättreforum för prövningen av transportstödets anpassning till behoven och däravföljande förändringar än regeringen, som reservanterna föreslår skall åläggasöverväganden av det här slaget. har ju tillkommit för attavlasta regeringen vissa uppgifter. Låt oss alltså fortsätta debatten om transportstödetsframtida utformning. Men nog vore det mer förtroendeingivande och konstruktivtom socialdemokraterna något mer konkretiserade innebörden av"generella" åtgärder och inte bara talade om dem i generella termer.Ni har ju tidigare - när ni satt i regeringsställning - alltid hävdatfördelarna med selektiva åtgärder. har inte givit något som helst exempelpå ett generellt stöd, utan han har bara klagat på de nuvarande reglerna. OlleÖstrand hävdar att sänkningen av viktgränsen skulle öka antalet sändningar. Vadär det för fel med det? Genom den sänkningen kommer många fler småföretag attha möjligheter att erhålla transportstöd. Redovisningsmetoderna på detta områdekan förenklas, och därför behöver man inte nödvändigtvis tala om ökadbyråkrati. Socialdemokraternareserverar sig även för att bidragsprocenten för de kortaste avståndsintervallerna fortsättningsvis bibehållsvid . Mot detta vill jag bara hänvisa till att det statsfinansiella lägethar föranlett prutningen och att man med sänkningen skapat förutsättningarnaför att vidga stödet till flera inlandskommuner. Det är något mer förbryllande att den socialdemokratiskautskottsgruppen kräver att intransportstödet skall bibehållas för järn- ochstålvaror. Skall man medverka till en påtaglig konkurrenssnedvridning mellanland- och sjötransport, skall stödet till bl. a. stålämnen bibehållas. Jagtänker därvid på de pågående förhandlingarna om järnvägs- eller sjötransport avsådant varuslag från till resp. via . Här har man ju frånsocialdemokratiskt håll t. o. m. krävt att regeringen skall ingripa i SJ:srätt att på företagsekonomiska grunder träffa fraktavtal. vill alltsåsocialdemokraterna ytterligare stärka SJ:s konkurrenskraft på detta område.Ett fraktstöd för den här typen av varor svarar gissningsvis mot ca . Skulle fraktomslutningen nå upp till en miljon ton innebär det ettfraktstöd på 10 milj. kr. Detta är minst sagt motsägelsefullt, medhänsyn till bl. var inne på samma tema, och jag är räddför att han något har missuppfattat vad transportstödet rör sig om. Han talarnämligen om plåttransporter från valsverk till . Som jag tolkardet - och i det avseendet har ingen motsagt mig - är det i det fallet fråga omen uttransport av en bearbetad produkt, varvid transportstöd alltså kan utgå.Rabattsatsen är densamma som vid transportstöd när det gäller mindre bearbetadvara såsom stålämnen från till . Branschanknytningen görsamtidigt - det skall ärligt och villigt erkännas - att transportstödet förvissa transporter av skrot till i bortfaller, men då rör det sigdock om en mindre andel av transporterna. Som jag tolkar stödformerna finns detalltså ingen som helst grund för kritik av den borgerligaregeringens förslag i det här avseendet. Ett eventuellt transportstöd till sjötransporter är enlänge och ofta livligt debatterad fråga. Den är också bemängd med myckettyckande. I proposition 1978/79:152 gjordes en statisfisk bedömning för attutröna om överströmning från sjö- till landtransport verkligen skett på grundav transportstödet. Någon klar koppling kunde inte redovisas. Det skallerkännas att mätmedlen var ganska grova, eftersom det inte fanns tillräckligtmed material att tillgå, men vi skall också vara medvetna om att den eventuellakonkurrensytan i fråga om land- och sjötransporter är smal och gäller enbartträvaror, vissa papperssorter och några andra skogsindustriprodukter. Man harfrån rederihåll t. o. m. aktivt verkat för att stödet för åtminstone trävarorskulle slopas. Jag vill fråga de socialdemokratiska debattörerna: Stöder niockså en sådan åtgärd? De som hävdar att transportstöd bör utgå även tillsjötransporter har egentligen två olika utgångspunkter och företräds av tvåolika grupper: dels de som hävdar att konkurrenssnedvridning mellan land- ochsjötransport föreligger, dels de som rent allmänt anser att ett sådant stöd börinföras. Det borde göras klart vart man egentligen syftar på det här området,men tiden Transportstöd till m. m. Transportstöd till m. m. medger inte att vi nu går närmare in på de olikafrågeställningarna. Det bör ändå påpekas att när debatten om transportstöd tillVänersjöfarten var som allra livligast, fick trafikpolitiska utredningen iuppdrag att utreda den här frågan. Det visade sig då att ett transportstöd tillsjöfarten på skulle, för att motsvara det som kan uppbäras avlandtransporterat gods inom regionen, stanna vid ca . , räknati det då gällande penningvärdet. Räknat i det årets penningvärde skulle detröra sig om i varje fall under 1 milj. kr. Utredningen fann att ettsådant stöd skulle ge för liten effekt för att kunna stimulera Vänersjöfarten.Som bekant gick i stället en annan väg och befriade sjöfarten frånfarledskostnaderna för denna trafik. Dessa uppgår nu till mer än 20 milj. kr.per år. Och ändå hävdar man att transportstödet till landtransporter snedvriderkonkurrensen för Vänersjöfarten! Utskottsmajoriteten har när det gäller denna fråga liksomnär det gäller övriga frågor om utvidgning av transportstödet inte kunnattillstyrka de förslag som framförts med hänvisning till landetsstatsfinansiella läge. Detta gäller även de förslag som framförts om nyautredningar. , som tillsatts för att granskautvecklingen, har som jag ser det en uppgift även i detta avseende. Det kanockså vara skäl att påminna om att frågan om en eventuell harmonisering mellantransportstödsformerna i , och f. n. behandlas . Jag vill i det här sammanhanget säga att jag tycker det ärmärkligt att i den här frågan vänder på klacken och talar om stödför sjötransporter, som han angriper SJ och anklagar dem för attbedriva osund konkurrens. Det är en osaklig argumentering. Den socialdemokratiska utskottsgruppen harreserverat sig också för en översyn av huvudmannaskaps- och ägarförhållandenaför Gotlandsbolaget. Socialdemokraterna har bl. a. oroat sig över att bolagetsaktieutdelning höjts från . Utskottet påminner om att statenredan nu har ett betydande inflytande över och en fullgod insyn i bolagetsverksamhet. Enligt utskottsmajoriteten saknas det därför anledning att göra ensådan översyn som begärts, och majoriteten avstyrker därmed yrkandet. Också jagnöjer mig med att åberopa detta för mitt yrkande om avslag på reservationen,och jag yrkar avslag på de fyra övriga socialdemokratiskareservationerna. Jag yrkar sålunda bifall tillutskottsbetänkandet i dess helhet. () replik: Jag tror att jag tidigare i denna kammare harsagt att är en i många avseenden märklig man. Här står han nu ochkritiserar mycket hårt den proposition som vi diskuterar. Han hävdar att den iflera avseenden innebär försämringar i förhållande till den proposition somfolkpartiregeringen lade fram . Jag håller med om att den innehållerförsämringar i vissa avseenden, men ändå slutar det med att ialla delar yrkar bifall till dessa försämringar. Det gör han också som Här hade det funnits ett utmärkt tillfälleför att stödja de socialdemokratiska reservationerna, där vi gåremot de försämringar som föreslås i den föreliggande propositionen. Jag erinrar mig också att våren1976 när vi diskuterade transportstödet i flera inlägg här i kammaren taladesig varm för införandet av ett sjötransportstöd. talar han sig varm föratt vi inte skall införa ett sådant stöd. , det har hänt en hel del under de här fyraåren. Vi har situationen på energiområdet och det nya trafikpolitiska besluteti bakgrunden, som ger SJ möjligheter att på ett helt annat sätt än tidigare gåin och rabattera. Enligt mitt sätt att se utnyttjar SJ detta på ett mycketmystiskt sätt. Här går man gång på gång in och konkurrerar med sjötrafiken omgodset. Detta är bara en orsak till att det nu är dags att se på vilkenkonkurrenssnedvridning landtransporterna innebär för sjötransporterna. RolfSellgren exemplifierade sin inställning genom att nämna förslaget om slopandeav stödet till stålämnestransporterna från till Domnarvet och framhöllatt där lämnas . Men detta är ju inget motiv för slopandeav stödet till ståltransporter. Snarare är det ett motiv för att man bör införaett stöd för sjötransporter. Transportstöd till m. m. (vpk) replik; Jag måste ha blivit missförstådd av RolfSellgren, när han gör gällande att jag skulle ha påstått att det förslag somtidigare förelåg i proposition 1978/79:152 av folkpartiregeringen var mindresmåföretagsinrik-tat än det nu föreliggande. Jag har ju sagt att vi godtar dentabell som föreslogs i den propositionen, bl. a. av det skälet att den var mersmäföretagsinriktad. Den hade sådana procentsatser att man tillgodosåg de småföretagen i större utsträckning än det nuvarande förslaget gör. Sedan några ord omsjötransportstödet. Enligt ett viktigt argument i utskottets betänkande skulledet vara ett bra stöd att man nu har isbrytarverksamhet när det gällerNorrland. Jag skulle vilja säga till , som är utskottets talesman:Om isbrytning är en form av transportstöd, då skulle väl detsamma gälla - men istörre omfattning - om den snöröjning av vägar som förekommer i . Dåskulle det också vara ett slags transportstöd, eftersom sådana arbeten, förvilka kostnaderna bestrids av det allmänna, där förekommer i större omfattningän söderut. STEN-OVESUNDSTRÖM (s) replik; började med att säga att hanhade varit med om att driva igenom transportstödet. Faktum är att också är med och försöker försämra viktiga delar av det. Det nya bearbetade förslaget som lagts på bordtalade om. Men när det gäller intransportstödet kvarstårförsämringen från det första förslaget. Vidare säger att stödets omfattning anpassastill utvecklingen. Är det, som utskottsmajoriteten skriver, det Transportstöd till m. m. statsfinansiella läget, som bara blir sämre och sämre?Skall få betala priset för det genom ett försämrat stöd i de härdelarna? Sedan försöker hävda att jag harmissuppfattat situationen och att min kritik saknar grund. Faktum är, RolfSellgren, att det företag som jag nämnde får intransportstöd därför att denplåt man köper bl. a. från Domnarvet genomgår en ganska omfattande bearbetning:plastbehandling, ytbehandling, profilbehandling etc. Det är alltså inte tal omringa bearbetning. Såvitt jag kan förstå kommer att få betala prisetför den försämring som bland andra föreslår. Det gäller inteminst den del av som är värst utsatt , nämligen . ROLFSELLGREN (fp) replik: Vi har tydligen svårt att komma "onspeaking terms" med varandra, och jag. Jag hinner inte bemöta allt, men jag har, ,aldrig talat mot att det införs ett sjötransportstöd. Dock är jag alltförgrundlig i mitt arbete för att kunna föreslå införandet av ett stöd på grundvalav ett allmänt tyckande. Jag har inte erhållit det underlag som jag anserbehövs för att införa det. Kritiken om konkurrenssnedvridning är intetillräcklig som bas för ett sådant förslag. Sedan gäller det om vi helt enkelt skall förändra grundenför transportstödet för och införa ett allmänt sjötransportstöd. Mendet är en helt annan fråga, och har inte klarat ut vad det är hanavser. Vidare skulle jag gärna vilja ha en förklaring av OlleÖstrand till hans underliga koppling; Å ena sidan vill han ha ett transportstödför intransport av obearbetade saker till exempelvis , å andra sidankritiserar han SJ för en osund konkurrens. Han säger t. o. m. att det skullevara till fördel förSJomman hade transportstöd. Det skulle kunna ytterligareförstärka SJ:s konkurrenskraft, som jag tidigare sade, och försvåra förkustsjöfarten. Förklara denna märkliga koppling, ! sade att jag skulle ha missförstått honom.Men han började sin kritik - eller sina kommentarer, skulle jag vilja säga, fördet var inte så förfärligt mycket kritik i vissa delar - med att säga attfolkpartiregeringen genomförde förbättringar när det gällde de långa avstånden.Det var detta jag replikerade på. Att procentsatserna måste minskas på de kortaavstånden är betingat av det nuvarande statsfinansiella läget, och för att manskulle kunna tillgodose beställning till någon del närdet gäller att förstärka stödet till inlandskommunerna måste pengarna tasnågonstans, och man hamnade just på att förändra procentsatsen. hinner jag inte säga så mycket till ,för lampan här på bänken blinkar. Men jag upprepar att som jag upplever detskall bearbetad plåt som fraktas från Domnarvet till fortsättningsvis hastöd. Det är ett uttransportstöd och inget intransportstöd i det fallet. () replik: Ytterligare några ord om just sjötransporterna. Här går SJ in och konkurrerar med sjötransporterna när detgäller godsslag efter godsslag, till priser där sjötransporterna efter vad jagförstår inte kan konkurrera. Men när det gäller godsslag där man är utsatt förkonkurrens - vi kan som exempel ta leveranserna av stålämnen från tillDomnarvet -går man in och offererar priser på per tonkilometer.När det gäller malmfrakterna tar man däremot per tonkilometer. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se på ivilken mån fraktbidragen på land åstadkommer en konkurrenssnedvridning.Visserligen är kommunikationsministern inte inne i kammaren , men han har jusina bisittare. Därför vill jag ändå ställa en fråga till kommunikationsministern:Anser kommunikationsministern att den fraktpolitik som SJ nu bedriver stämmeröverens med de riktlinjer som vi drog upp för den framtida trafikpolitiken? Sedan, fru talman, något om Gotlandsbolaget. Här sägerutskottsmajoriteten; "Staten har sålunda redan nu ett betydandeinflytande samt en fullgod insyn i den verksamhet som bedrivs av Rederi ABGotland." Och så avstyrker man vårt motionsyrkande. Man menar att statenhar ett fullgott inflytande. Det kan man säga när statens representanter i styrelsenkraftigt motsatte sig utdelningshöjningen! Kommunikationsministern har uttalatatt han kraftigt motsätter sig höjningen. Trots detta kan man få läsa någontingdylikt i majoritetens skrivning. Jag tycker det är cyniskt att här går man in med ungefär 60miljoner bara , och då gäller det förhållandet att det är ungefär trepersoner som ensamma avgör frågorna på bolagsstämman genom sitt storaaktieinnehav. Jag tycker att det är ett renlighetskrav att med den satsning somstaten gör när det gäller Gotlandstrafiken skall staten också ha ett inflytandesom motsvarar de stora penningbelopp man nu går in med. Och de här beloppen,, kommer att öka år . Transportstöd till m. m. ROLFSELLGREN (fp) replik: fortsätter att hävda att SJ gårin och konkurrerar fill priser som slår ut sjötransporterna. Vad har OlleÖstrand för grund för att hävda att SJ skulle gå utanför de företagsekonomiskaramar som SJ skall arbeta inom? Det vore angeläget att klarade utdet. Jag tycker att pratar litet grand inattmössan. Det framgår också när han börjar göra jämförelser i fråga omtonkilometerpriset. skall vi inte jämföra just malmbaneavtalet med någotannat avtal, men vi kan ju diskutera skillnaden mellan olikatonkilometerpriser. Tonkilometerpriset är avhängigt för det första avtransportsträckan och för det andra av en rad faktorer som avgör de totalakostnaderna. Och detfinns väldigt mycket därutöver avståndsskillnaderna ifråga om malmavtalet och transporterna mellan och - som påverkartonkilometerpriserna. Det borde ha klart för sig. Sedannågra ord om Gotlandsbolaget. kan inte ge sig på Transportstöd till m. m. aktieutdelningen - det är inte utskottets sak. Vid sidanom det kan man hålla med om att det verkar opsykologiskt av Gotlandsbolaget attgöra en sådan här höjning, även om den är väldigt liten. Det totalautdelningsbeloppet är mycket litet, vilket kanske företrädesvis gynnar ettstort antal gotlänningar. Missunna dem inte det, ! Jag kan hållamed om att det kunde ha sett snyggare ut om man inte hade varit så frikostig,men det är i sig ingen anledning för trafikutskottet att gä in och begäraförändringar. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. RUNEJOHANSSON (s): Först en marginalnotering i anledning av RolfSellgrens huvudanförande. I reservation 1 kräver vi socialdemokrater att detta, somvi anser, svåröverskådliga och byråkratiska system skall ersättas med ett någotenklare. Det motsätter sig . Men i sitt huvudanförande säger hanpå ett ställe: Såvitt jag kan tolka bestämmelserna osv. När utskottets talesmanerkänner att bestämmelserna är så krångliga att inte ens han är säker på atthan kan tolka dem på ett riktigt sätt, så bevisar väl ändå detta, fru talman,riktigheten i den socialdemokratiska reservationen. Jag hade tänkt använda dessa minuter till att tala ianledning av motionen 2068, som jag och tre andra socialdemokrater har väcktoch där vi har hemställt att skall införas i transportstödszon 1. När propositionens innehåll blev känt utlöste det frånlänsmyndighetens, kommunernas och olika företags sida både förvåning och oroöver att just nu har skurits bort ur det stödberättigade området. Detär svårt att finna några vägande skäl för denna ändrade uppfattning ikommunikationsdepartementet. Däremot finns det många skäl som talar för attDalsland även i fortsättningen bör tillhöra det transportstödsberättigadeområdet. Låt mig här helt hastigt bara peka på några fakta. För det första är regionalpolitiskt heltjämförbart med stora delar av , vilka helt riktigt ingår itransportstödsområdet. För det andra driver många av de 37 Dalslandsföretag som1978 erhöll transportstöd sin verksamhet med mycket små marginaler.Transportstödet har för dessa haft en mycket betydelsefull effekt. För det tredje kan fastslås att det förhållandet att såmånga Dalslandsföretag varit kvalificerade för transportstöd visar attDalslands geografiska läge helt klart motiverar fortsatt transportstöd. För det fjärde vill jag peka på att utan tvivelär en av landets mest sysselsättningssvaga regioner. Därför är varje stimulansfrån samhällets sida betydelsefull. Utskottet har vid behandlingen av motionen tydligen ocksåförstått att motionens krav är berättigat, och även om man inte tillstyrktmofionen, så är skrivningen mycket positiv, vilket kommunikationsdepartementetbör uppmärksamma. Jag har tolkat utskottets skrivningpå det sättet att om något Dalslandsföretag som erhållittransportstöd får ekonomiska problem skall regeringen eller annan myndighetompröva det som föreslås i regeringens proposition. Av den anledningen har jagockså i utskottet accepterat skrivningen, men jag stöder mig på vad som står ireservation 1, nämligen att förslaget i propositionen är att betrakta som ettprovisorium och att vi i stället bör få ett system där sådana härgränsdragningsproblem kommer att elimineras. Av den anledningen, fru talman,har jag nu inget eget yrkande. (vpk): En av motiveringarna för transportstödet äratt det skall vara regionalpolitiskt effektivt. Det skall underlättakostnaderna för företag och då i första hand för mindre företag. Vad jag förstår har transportstödet en viss betydelse försysselsättningssvaga kommuner och regioner - inte bara då för de befintligaföretagen utan också för möjligheterna för en kommun eller region att lockatill sig nya företag. Jag har i motion 2069 föreslagit att två platser iGävleborgs län, och , som ställs utanför stödområdet, skallingå i detsamma.