prot · G30943 · 1979-12-31 00:00:00 — I motiveringen lill min fråga harjag framhållit alt det harvarit positiva och framgångsrika satsningar som SJ har gjort, såsomlågprissatsningen, en mera serviceinriktad attityd mot resenärerna, rökfriarestaurangvagnar och snabbare förbindelser. Allt delta har bidragit lill ettstarkt ökat tågresande. Viresenärer har känl alt SJ nu är pä väg alt på nyll bli "hela svenskafolkets järnväg". Men jag vill, även om detta bara aren korl frågedebatt,ändå säga att vi som åker tåg och som åker långa sträckor märkeratl gränsen för vad personalen orkar snart är nådd. Även om personalen harsatsat friskt på service och varit inspirerad på grund av atl tågen varitfyllda med nöjda resenärer, harjag en känsla av atl SJ:s personal nu blivitganska sliten på grund av del starkt ökade antalet resenärer på tågen. Jagkan ge elt färskt exempel. 1 fredags kväll när vi åkte hem med Värmlandstågetvar varenda sittplats upplagen och hundra personer måsle stå. Jag nämner detta,eftersom det hänger ihop med den fråga jag har ställt som gäller julresandet. Jaghar inför julen fått vittnesbörd frän flera personer som långt före helgenönskat beställa tågbiljetter men fått lill svar all tågen redan varit fyllda.Delta är skälet lill att jag har ställt min fråga, som jag lackar för svarelpå. SJhar gått ut med annonser och sagt: "Var rädd om dig - ta tåget." Jaghar ringt till några järnvägsstationer och frågat hur lägel är, och personalendär har sagt atl försäljningen av lågpriskort ökar så fort väglaget blirdåligt. Del är positivt, tycker jag. Men inför Julen har man redan fått avvisamånga resenärer. Nusäger kommunikalionsministern i svaret atl SJ beställt 150 personvagnar och100 motorvägnar, som håller på atl levereras. Jag vill frågakommunikationsministern: När blir dessa tillskott disponibla? Jagtror alt vi kommer atl ha behov av dessa vagnar. Låloss tänka oss in i en vanlig situation. Folk har läst uppmaningen: "Varrädd om dig - ta lågét!" Så har man köpt lågpriskort , bl. a.med tanke på julresan. Så knallar man ned i förväg lill stationen isin bygd för atl beställa biljett för julresan. Men då visar del sig att allatåg de aktuella dagarna är fullbelagda. Vilket råd har kommunikalionsministernatt ge en sådan SJ-kund? Om tågresornaunder Jul- och nyårshelgerna Jag vill inte göra som och ramla i den här fällan. Därförlåter jag bli att svara på den sista frågan. Vadstatens järnvägar gör är alt sälta in ca 200 extratåg. Varenda vagn ochvartenda lok som finns sätter man in. Dessutom har man somjag sade beställt 150ny a personvagnar och 100 nya motorvagnar. De kommer all levereras i en takt avtvå ä tre under hela 1980-talel. Det kommer alltså att ta elt antalår innan vi fått fram dessa vagnar. Dellyckade resultatet av lågprissatsningen har föranlett SJ all göra dessanyinvesteringar. De borde kanske ha gjorts ännu snabbare. Men ingen av osskunde väl ana att del skulle gä sä bra som del gjort. Nuhar SJ uppgivit för mig- och jag förutsäller att det är riktigt - att det baraär sov- och liggvagnar till övre Norriand som ärfullbelagda. Man säger också från SJ:s sida alt mänga beställer för säkerhetsskull. Därför brukar de allra flesta kunna fl plats på grund av all det kommeråterbud litet längre fram. Ävenom det inte är något bra surrogat för den som vill åka låg så har SJ:ssnabbussar lill fortfarande ledig kapacitet. Dessutom har Linjeflyglovat att fördubbla sin kapacitet under jul- och nyårshelgerna. Slutligenkanjag säga till all SJ för sin del trots allt inte tror atldet kommer att bli trängre än vanligt på tågen, eftersom resandet blir såmyckel mera spritt på grund av det nya lågpriskortet. Menvissa speciella loppdagar kan det bli omöjligt att få en biljett. Miu råd sådan person -om jag nu i alla fall skall ge ett - är atl han försökerskjuta resan en eller annan dag framåt i tiden eller hoppas på ett återbud denspeciella dag han vill resa. Delär ungefär som med taxi i . När det är snöstorm går det inte att fä entaxi. Jag kan inte heller ge något råd till den person som då står i blötsnön,. Tredje vice lalmannen (): Tyvärr är det väl så att kommunikationsministerns antagande atl baraNorrlandstågen är slutsålda inte är riktigt. Jag tycker också att del är liletför spekulativt att räkna med att det kommer alt bli en rad återbud till julen. Ingenkan lastas för delta. Det är positivt -jag understryker det än en gång -att SJ:s lågprissalsning och ökade service på allt sätt har gjort all man åker lågmer än lidigare. Del är väldigt stimulerande och värdefullt. Men jag tror attdet är viktigt all SJ:s ledning och kommunikalionsministern gör allt för attvisa svenska folkel atl man vill bereda så mänga som möjligt tillfälle atl åkatåg och vara rädda om sig. Kommunikationsministernberättade nu i vilken takt vi skulle fä dessa leveranser. Jag vill ställa dendirekta frågan: Har det fina utslag som vi ser och som vi kommer attfå se lill julen - folk åker nu tåg i större utsträckning - gjort atl kommunikationsministernräknar med dels all förslärka SJ:s vagnmaterial, dels att förstärka påpersonalsidan? det är oerhört viktigt atlvi inte sliter ned vår personal genom del ökande resandet. Som Jag sade i en debatt med kommer man på SJ altgöra en del personalförstärkningar , vilket delvis är ettresullal av lågprissalsningen. I övrigt vill jag hålla med Iredje vicelalmannen om all ingen skall lastas för atl människor plötsligt börjar åka tågi större utslräckning. Del är Ivärtom mycket positivt. Jagvill understryka att det är mycket viktigt att vartenda disponibelt lok ochvarenda tillgänglig vagn kan tas i anspråk i jul liksom alt SJ säller till allaklutar för all sä många som möjligl skall få en chans att utnyttja desstjänster. Jag lycker alt det är vikligt atl framhålla detta, eftersom SJ:spersonal, från den högste till den lägste, gör ell beundransvärt jobb, någotsom vi har all anledning atl vara glada över. 0/77lågresorna under Jul- och nyårshelgerna Tredje vice lalmannen (): Kommunikalionsministern ochjag är hell överens om alt den ökadebeläggningen pä SJ är något mycket positivt. Jag tolkar vidare hans uttalandenså, alt vi ocksä är överens om atl man kan klandra politikerna, inkl.kommunikationsministern, och SJ-ledningen om inte åtgärder snabbi sätts in föralt genomföra förbättringar och förstärkningar både på den personella sidan ochnär del gäller materielen. Detta tolkar jag som elt mycket positivt besked om vilja atlge anslag på dessa punkter. Överläggningenvar härmed avslutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1979/80:50 lillcivilulskottet Beträffande delta ärende hade regeringen föreslagitatl skulle besluta att motionstiden förkortades lill . Kammaren beslöt förkorta motionstiden till all . §10 Föredrogs men bordlades åter Skatteulskottels beiänkanden /80:11, 13 och16 Lagutskoltets betänkande 1979/80:14 Socialförsäkringsutskotieis betänkande1979/80:8 Näringsutskouels betänkande 1979/80:11 Nr 43 § 11 Anmäldes och bordlades 4december 1979 1979/80:60 om ändrade regler för redovisning av kupongskatt § 12 Anmäldes ochbordlades Motionerna 1979/80:128 av BrittaHammarbacken m..fl med anledning av propositionen 1979/80:54 omförsöksverksamhet med lokala organ för specialreglerad förvaltning i kommunerna 1979/80:129av m..fl. 1979/80:130 av Lats m.fl med anledning av propositionen 1979/80:58 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. 1979/80:131av m.fl. med anledning av propositionen 1979/80:46 ominternationella transporter av lik §13 Anmäldes och bordlades beiänkanden /80:10 medanledning av vissa delar av propositionen 1978/79:165 om densvenska kapitalmarknaden Jämte motioner 1979/80:12 med anledning av motioneromändring i marknadsföringslagen m. m. §14 vice lalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle delsskalieulskoltets betänkanden II,13 och 16 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden, delslagutskottets betänkande 14 sältas närmast efter utskottets betänkande 12, delsfinansutskottels betänkande 8 och skaiteutskollets betänkande 10 sältas sist. §15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:93 av MargarethaafUgglas (m) till utrikesministern om den svenska flyklinghjälpen: Flyktingproblemeni väriden har kraftigt förvärrats . ossnya vittnesbörd om hur krig, konflikter och förtryck av mänskliga rättighetertvingar människor på flykt under svåra umbäranden. Detär inte bara i lägel är utomordentligt utsatt för miljontalsflyktingar. I finns det ca 4 miljoner människor som är flyktingaroch s. k. displaced persons. Inte minst svår är situationen på . ISudan, , och DJibouti finns del nu troligen ca 1 miljonflyktingar. Man räknar med atl del enbart i -ett av jordens fattigasteländer - finns ca en halv miljon flyktingar, de flesta från ochEritrea. Motbakgrund av del anförda hemställs att till utrikesministern få ställa följandefrågor: Vill utrikesministern lämna enredogörelse för vilka åtgärder som vidtagit för att biståflyktingar? Vilka planer har för atl öka ocheffektivisera hjälpen lill flyktingarna? Vilka insatser planerar regeringen för atl hjälpaflyktingarna på ? 1979/80:94 av RaulBliicher (vpk) till kommunministern om inlerpellationsrälten ikommunfullmäktige: Kommunallagen stadgar atl interpellalion ikommunfullmäktige får ställas i ämne som tillhör fullmäktiges handläggning.Bestämmelsen innebär atl ärenden som avgörs av nämnd lydande underspeciallagstiftning, t. ex. skolstyrelse, byggnadsnämnd, social centralnämndeller hälsovårdsnämnd, kan undantas från interpellationsrätlen. Det torde varalagstiftarens mening att därmed bl. a. skydda enskild persons integritet,undvika alt kommunfullmäktige blir forum för debatt om lagstiftning som redanfaller under kompelens m. m. Riskfinns att kommunallagen i detta stycke ges en tolkning som kan användas för allundvika debatt i fullmäktige i ärenden som har stort intresse i den lokalaoffentliga debatten. Som exempel kan anföras, att kommunfullmäktige i Karlstadvid silt novembersammanlräde 1979 med en rösts majoritet avvisade eninterpellalion angående skolstyrelsens handläggning av frågan omförsöksverksamhet med annan form av meddelande än betyg i årskurs 3. Fråganengagerar stora föräldraopinioner. Skolstyrelsens beslut innebar bl. a. all s.k. kvalificerad majoritet (2/3) bland berörda föräldrar fordrades för allförsöksverksamhet skulle genomföras. I interpellation efterlystesskolstyrelsemajoritetens skäl för atl kräva 2/3-majorilel. Kommunfullmäktigesknappa majoritet hänvisade till kommunallagens nämnda stadgande. Dådet kan hävdas att ett sådant beslul, att under anförda omständigheter avvisaen interpellalion, är ägnat att hindra debatt i fråga av allmänt intresse villjag fråga kommunministern: Anserkommunminislern alt kommunallagen när det gäller interpella tionsrätlen i ärenden som avgörs av specialreglerad nämnd bör tolkas så att den offentliga deballen i fullmäktige främjas? Avserkommunministern att ta initiativ lill en rekommendation från i här angivet syfte? §16 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 4december 1979/80:191 av ThureJadestig (s) lill jordbruksministern om hundskatten: Hundskallen är lägst 10 och högst . perår och hund. Önskemål har framförts frän såväl djursjukhusintressenter som hundägareoch vissa kommuner alt möjliggöra höjning eller borttagande av hundskaitetakelför att man pä så sätt skall kunna utöka sina ekonomiska insatser för denregionala djursjukvården. Är statsrådet beredd attmedverka till borttagande av hundskattetaket? 1979/80:192av () till justitieministern om nya lokaler för polisen iLidingö: polisdistrikt har hela liden sedanförstatligandet av polisväsendet 1965 varil i behov av nya lokaler. F. n. hardistriktet sin verksamhei fördelad i tre icke ändamålsenliga fastigheter. Arbetsförhållandenaför polispersonalen i är, enligt mångas mening, pä grund avbefolkningskoncenlrationen mera påfrestande än i glesbebyggda distrikt. Manhar också kunnal förmärka alt de polisdistrikt i som hargamla och utslitna lokaler också har svårare att få personal atl stanna kvar idistriktet. Jagfinner det ytterst angeläget att regeringen ulan dröjsmål kan ge erforderligtprojekleringsuppdrag, så all byggnadsarbetena kan starta möjligt. Avbyggnadsstyrelsens framställning till regeringen framgår att omprojekteringsuppdrag kan lämnas beräknas byggstart kunna ske våren1981, varvid inflyttning beräknas kunna ske . Jag vill mot denna bakgrundfråga justilieministern: Kan ett ärende av dennaangelägenhetsgrad tidigareläggas? När kan regeringen beräknas ge byggnadsstyrelsenerforderligt projekteringsuppdrag? 1979/80:193 av ToreClaeson (vpk) lill statsrådet om kärnkraftsomröslning iskolorna: Folkomröstningen om kärnkraft berör bl. a. riskeroch problem i samband med användningen av kärnkraften och förvaringen avavfallet men ocksä verkningarna på samhällsutvecklingen och hur framtidenssamhälle skall utformas. Folkomröstningenangår därför inte bara de nu röstberättigade utan även de ungdomar som skall ladet framtida ansvaret för den energipolitik som utformas. Delär därför angeläget all också skolungdomen fär en möjlighet all ge uttryck försin mening. En omröstning om kärnkraften bör därför genomföras i anslutninglill den ordinarie folkomröstningen i landets skolor i likhet med skolvalen ianslutning till de allmänna valen. Jag vill därför ställaföljande fråga till statsrådet : Tänkerregeringen medverka lill att även skolungdomen ges möjlighet att sägasin meningom kärnkraften genom alts. k. skolval anordnas i anslutning till den ordinariefolkomröstningen? 1979/80:194av () till arbetsmarknadsministern om den framtidasysselsättningen för anställda vid : Tretorn AB:s gummifabrik startades i slutet av förraseklet. Länge utgjorde verksamheten den största och för generationer avhelsingborgare mest säkra arbetsplatsen. Som mest fanns 4 000 anställda itillverkningen, och långt in arbetade mer än 3 000 vid fabriken.Många anslällda har arbetat flera decennier i företaget, varförmedelåldern pä de anställda är förhållandevis hög. Sedanmitten av har det blivit tydligt att tillverkningen vid fabrikenhaft svårt alt konkurrera med produktion från låglöneländer, och mänga uppfattadeberedskapssatsningen som ett sista försök auhålla produktionen i gång. När nu beslutet om nedläggning kommer utan alttreårsperioden är slut medför detta att många anställda som friställs kommer ien oväntad svår situation. Svårigheterna att finna nya arbeten är slora, ochbara har flera tusen arbetsplatser iindustriproduktion försvunnit från Helsingborgsregionen. I hela länfinns 10 000 arbetslösa, och lika många är föremål för arbeismarknadspolitiskaåtgärder. Med anledning av dettavill jag fräga arbelsmarknadsminislern: Hurbedömer statsrådet möjligheterna för de mer än 600 anslällda vid Tretorn att fånya arbeten? att genom arbeismarknadspolitiska åtgärder underlätta anskaffandetav nya arbeten i ? §17 Kammaren åtskildes .