prot · G30945 · 1979-12-31 00:00:00 — Det ärjust med tanke härpå somJag befarar atl det ställningstagande som kan utläsas ur ett bifall tillutskottets förslag kan komma att tolkas så, att väsentliga förändringar av derådande förhållandena däruppe kommer att göras. Utskottet skriver:"Med hänsyn till de uppgifter som framkommit rörande 11 protokoll 1979/80:445 SloraSjöfallet m. m. turisltappningarnai finner utskottet för sin del atl starka skäl föreligger fören omprövning av tappningsvillkoret." Detta skulle alltså innebära enförändring av de nuvarande förhållandena. Sedan kommer det en brasklapp:"Skulle en sådan prövning leda till slutsatsen atl de regelbundna luristlappningarnakan upphöra bör enligt utskottets uppfattning möjligheten dock hållas öppen atlvid enstaka tillfällen genomföra tappningar som kan ge en föreställning omSlora Sjöfallets ursprungliga mäktighel." Sedantill det som anförde om atl stora tappningar också kan skadafisket. Jovisst, men del harjag inte alls bestritt. Jag framhöll tvärtom altockså det motsatta förhållandet, nämligen stillastående vatten, kan vara mycketnegativt för fisket och fiskens fortplantning, något som Hans Wachtmeisterockså väl känner till såsom sakkunnig på området. Desiffror som har nämnts är ändå, säger , även om det är storskillnad mellan dem, bara en liten del i det stora sammanhanget. Ja, men bakomden lilla delen, de här siffrorna, döljer sig människor. Del är intebetydelselöst om man som beslutsunderlag felaktigt använder siffran 100personer, medan det i verkligheten kanske rör sig om uppemot 5 000 människor.Det får då ganska stor betydelse när det gäller att behandla sakförhållandet. Jagförutsätter givetvis också att kontakter fortsättningsvis, oavsett ärendeisutgång , kommer alt tas mellan olika intressen och med människorna själva.Jag vill påminna om att det för det mesta finns en allmän benägenhet altalltför sent la kontakt med de människor som berörs i de här sammanhangen. HANS () replik: Jaghar ingenting atl invända mol det sade. Jag tror alt vi är överensi det mesta här. Vi är båda oroliga, men vi kanske ser pä framliden på litetolika sätt. Detär bara en sak till som Jag skulle vilja säga: kanske ocksä bordese på siffrorna med viss skepsis. Det gäller främst när han talar om hur mångatusen människor som hade kommit dit med busslaster osv. Vi vet inte - i varjefall har vi inte haft tillgång till den statistiken i utskottet - hur många avdessa människor som kommil enbart för att se på och hur mångasom kommit därför alt del är en bekväm inkörsporl till hela just däruppe. Del aren sådan sak somjag menaratt regeringen skallbeakta och analysera vid den omprövning som vi förordar. (vpk) replik: Jag vill bara säga att jag inte har talat om några busslaster, ulan vadjag har sagt är atl del gick transporter av olikaslag - med båt företrädesvis - med människor som ville besöka Stora Sjöfallet.Del var huvudsakligen från tvä platser som de där transporterna gick, nämligenfrån Björkudden och frän Salloluokla. GÖTHEKNUTSON (ra): Låt mig försl instämma med i hans inlägg här. Jagharalltså väckt den moiion som vi nu behandlar i jordbruksutskottets betänkandenr 12. Jag kan, herr talman, glädja mig ål någonling så ovanligt här i kammarensom alt molionen i både sak och princip blivit tillstyrkt i utskoltet. Detär emellertid inte alls märkvärdigt alt utskottet har behandlat molionen såposiiivt. Det rör sig om användningen av den resurs som under de senasle åren -och speciellt pä senasle liden - blivit särskilt värdefull och fokuserad,nämligen energi. Då visar del sig att vi i Slora Sjöfallet i Slora Lule älvbokstavligen talat slösar bort energi. Det är inhemsk energi i form avvattenkraft lill ett värde av 1,5 milj. kr. per är som går förlorad i de s. k.turisltappningarna. VadTore nu försöker ifrågasätta är riktigheten i de uppgifter somVattenfall och lämnar om besöksantalet däruppe. Meningen meddessa turisltappningar var-och är fortfarande, antar jag- all skapa underlagför turistnäringen i området. och uppger all knappt100 personer ser dessa turisltappningar under de som detpågår. Utslaget per åskådare blir detta . Man tappar här alltså utvatten - en värdefull energi som lillspilloges för silt egentliga ändamål -till ett värde av . Omvi skulle ta fasta pä de uppgifter som kommer med,nämligen alt det rör sig om 1 000 eller 2 000 eller upp till 5 000 åskådare -det var synneriigen approximativa tal som rörde sig med -, förstårvi atl det ändå måste bli mycket höga kostnader per åskådare för denna form avturistattraktion. Denna verksamhet har alltså pågått , sedanVattendomstolen fällde sitt utslag och fastslog alt man på prov skullemöjliggöra detta evenemang för turistnäringen. Vikan räkna vidare i siffror. Säg alt dessa busslaster verkligenskulle ge åskådare till fallen och atl det finns någon sanning i de uppgiftersom säger sig förmedla från ortsbefolkningen! Säg atl del är 3 000personer som ser på dessa lappningar! Kostnaden blir då . Viden hastig beräkning finner jag atl . motsvarar 16 ä 17 biljetter påDramaten. Det är alltså en ganska avsevärd attraktion som man här bjuder. Ochdet rör sig fortfarande om energi, en produkt vars värde vi kanskeinte ens kan mäta i pengar. Vadjag velat åstadkomma med min motion är atl fästa uppmärksamheten på detta,somjag tycker, energislöseri, somjag föreslår- märk väl! -atlmotsvarande summa, 1,5 milj. kr. , skall användas till nationalparkernadäruppe. Jag föreslår en bättre användning av dessa pengar, som dä Vattenfallfär lov all belala. Använder man vallenkraften får man in dessa 1,5 milj. kr.,och då bör man rimligen kunna lägga de pengarna sä alt de blir lill verkligtgagn för turistnäringen. Manhar alltså konstaterat atl turisltappningarna inte dragit människor i denutslräckning som man hade trott. Jag håller mig fortfarande till de StoraSjöfallet m. m. m. m. uppgiftersom har lämnat. Dessa uppgifter har lämnatäven i en skrivelse till regeringen , alltså efter del altmin motion skrevs. Tillsist villjag erinra om atl tidningen konstaterat alt detta är ettonödigt skådespel. Detta har varil känl i ToreClaesons bygder, men man har inte reagerat då ulskollel behandlal minmoiion så välvilligt. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. TORECLAESON (vpk) replik: Får Jag försl konstatera atl det är alldeles tydligt att en annan uppfattning än utskollets talesman beträffande angelägenheten avatl bevara Slora Sjöfallet i någon form, åtminstone . Delär hell klart atl är ute efter alt man skall sälla stopp för denlivligt uppskattade turistattraktion som del här är fråga om. GötheKnutson säger atl man slösar med energi genom de turistsatsningar som sker, ochdel skulle vi inte ha råd att fortsätta med. Jag vill erinra om vad riksdagenbeslutade och vad som har uttalats i olika sammanhang när det gäller StoraSjöfallet, nämligen atl man har beklagat alt man genom kraftverksulbyggnadenlät mig säga förstörde så myckel av naturen. Det ärju också med utgångspunkt iall man ändå ville bevara någonting som man har tagit ställning för ochbeslutat om de turisttappningar som har sketl och som man har kunnat glädjasig ål där uppe. Jaglycker faktiskt att det är små uppoffringar, mätt i både energi och pengar, somman gör för den berörda befolkningens och för turismens del. Turismen är inteoväsentlig i del här sammanhanget-jag tänker på turismens effekter bl. a. förlokalbefolkningen och dess möjligheter atl fä utkomst på hemorten. GötheKnutsons jämförelse med besök pä Operan eller Dramalen hallar väldigt. SåvittJag förslär talar bara om biljettpriserna, och han glömmer bortatt vi i denna kammare beslutar om anslag av myckel betydande storieksordningtill Operan och som, om man slår ut beloppen pä antalet besökare,kanske blir högre än om kostnaderna för slås ul pä motsvarandeantal personer. Jag vill inte göra några invändningar mol anslagen tillteatrarna, ulan Jag lycker att den verksamheten skall få fortsätta, men detmåste vara någon rim och reson i resonemanget. Jag menar att de här turistsatsningarna har vi rådatt kosta pä mol bakgrund av den förstöring som skett. () replik: Jag poängterade i mitt inlägg alt jag ser mycket positivt pä deansträngningar som görs i denna bygd kring Slora Sjöfallet för att skapa en godturistnäring. Det hörde säkerligen hela kammaren - utom möjligen . Jag har konstaterat att det naturiigtvis finnsvärden även i en turistattraktion som tappningarna i , men altpriset blir orimligt högt. Inom parentes sagt, så är den subvention som statengenom välvilja beviljar . Det kanvi ju också, om vi så vill, ifrågasätta i en diskussion då vi skall pröva om enkostnad är rimlig. Jagville låta göra en avvägning beträffande turisltappningarna, och det är vadregeringen nu får lov att göra. Min uppfattning står inte i någotmotsatsförhållande till vad utskottet anfört och vad sagtfrän talarstolen. Jag konslalerar alt den femåriga försöksperioden harpasserat, och Jag upprepar: De uppgifter som ligger till gmnd för utskottelsställningstagande kommer från naturvärdsverket, och de har varit offentliga nui åtskilliga månader utan att man ifrågasatt deras riktighet. m. m. EINARLARSSON (c): Lät mig först säga att det är vikligt alt utskottets betänkande tolkasexakt så som det är skrivet. Utskottet har gjort en ganska mjuk skrivning kringfrågan om vad som skall hända med . ToreClaeson föreslår att ärendet skall återförvisas till utskoltet, hänvisandetill alt utskottets beslulsunderiag skulle ha varit för svagt. Jag vill dåerinra om att möjligheten att återförvisa ett ärende bör användas med mycketstor restriktivitei. Utskottet har inte haft anledning att misstro deinformationer som ulskollel fått frän . Vi harockså inomutskottet fått la del av en ganska enhällig bedömning frän de kommuner som ärberörda. Mot bakgmnd av att utskottels formulering i betänkandet, som vi hoppasskall bli beslut, är så pass mjuk, kommer vårt beslut, om underiagetför det skulle vara felaktigt eller bristfälligt på något sätt, alt kunnarättas till. Vad del hela går ut på är en förhandlingsomgäng i flera olikaskeden. Del handlar om ställningstagande, naturvårdsverketsförhandlingar och regeringens ställningstagande. Mol den bakgrundenvill jag, liksom tidigare talare här har gjort, framhålla att vi hoppas atltillräckligt och rikligt beslutsunderlag kommer fram i dessaförhandlingsomgångar. Jagvill också betona att utskottels formulering atl starka skäl föreligger för enomprövning inte innebär något ödesdigert eller definitivt. Om del visar sig atlde uppgifter vi har byggt vårt beslut på skulle vara felaktiga kommer dessa nyauppgifter att få vara avgörande vid det slutliga, definitiva ställningstagandet. Med detta, herr lalman, ber jag alt få yrka bifalltill ulskottels hemställan. (vpk) replik: Helt kort, herr talman, vill jag bara uttrycka den förhoppningen att -oavsett utgången av ärendet - de uttalanden som gjorts av företrädare förutskoltet i den här debatten utöver vad man kan utläsa av själva betänkandetskall ha haft det positiva med sig atl de kan bidra till aU man vid dennaomprövning kommer underfund med atl del finns skäl aU StoraSjöfallet m. m. bibehållaturistlappningarna i i deras nuvarande omfallning. KARL-ERIKHÄLL (s): Herrlalman!Jag harlyssnat pä debatten häroch har väl intesärskill myckel att tillägga. Jagkommer jusl från kommun som har denna attraktion inom sill område.Här har talals om värdet av turisttappningarna, och jag skall säga någraord om det utifrån den bedömning som vi gör i kommunen. Förstoch främst vill jag framhålla alt del är kommunens uppfattning - den har påolika sätt också framförts - all det är elt slöseri att tappa sä mycket vattentill skådespel för sä fä människor. Vi har då sagt att även om Stora Sjöfalletär ell riksintresse-och det skall del väl vara-kunde man måhända bytavaltentappningarna mot något annal som kunde vara av större intresse både förde människor som besöker områdel och för kommunen och dess lurislväsende. Jaghar ingen anledning atl lägga mig i diskussionen om humvida det är 100 eller 5000 människor som ser dessa vattenmassor. Det finns emellertid en ganskaulföriig statistik, och de uppgifter som bygger på dem är förmodligen riktiga.Vi har gjort undersökningar i kommunen och funnit att det är rikligt att sägaatt det är ett fåtal människor, åtminstone genomsnittligt, som servatlentappningarna. Vi tycker därför att det vore rimligt att göra enomprövning, och det har kommunen hemställt om alt man skall göra. Vi har dåockså dristat oss föreslå vad man enligt vår uppfattning skulle kunna användadessa medel till, nämligen till något som inte bara för turisterna utan ocksåför den egna befolkningen skulle vara av väsentligt större värde än den härvattentappningen kan anses vara. Det finns andra saker i de här områdena som ärbetydligt mer intressanta, både för kommunens eget folk och för dilresandeturister, än atl eller vid någol enstaka tillfälle titta påett som genom en stunds vattenlappning nödtorftigt återställts lillvad del en gång var eller näst intill. Naturvårdsverketföreslår atl man skall fondera medlen och använda dem lill andra åtgärder isamråd med kommunerna och naturiigtvis ocksä andra intressenter. Jag ärangelägen atl fråga utskottets ledamöter om samrådet verkligen kan anses varavärt någonting. Jag menar alt samråd kan vara till olika grad förpliktande. Jagskulle bli väldigt besviken om utskottet med samråd i delta sammanhang menarnågonling formellt för alt sedan skall kunna göra som mansjälv finner för gott. Det är angeläget atl kommunen och andra berörda fär ettavgörande inflytande över hur de här medlen skall användas. Jagser ingen anledning atl återremittera ärendet till utskottet för förnyadprövning. Utskottsförslagel överensstämmer i varje fall med kommunensuppfattning. Men jag fömtsälter alt det blir elt mycket starkt hänsynslagandelill bland annat kommunernas synpunkier på hur medlen skall användas. m. m. den förvissningen kan jagför min del yrka bifall lan. Överiäggningenvar härmed avslutad. TREDJE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs förstbeträffande det av under överläggningen framställda yrkandei omålerförvisning av ärendet till jordbruksutskottet för ytteriigare beredning.Om detta yrkande avslås företas utskottets hemställan till avgörande i eltsammanhang. Jagerinrar om au det i 4 kap. 9 § riksdagsordningen föreskrives följande:"Ärende, i vilket utskott har avgivit betänkande, skall från kammarenåterförvisas lill ulskollel för ylleriigare beredning, om minsl en tredjedel avde röstande ansluter sig till yrkande om det." Propositionergavs pä dels bifall till, dels avslagpå äterförvisningsyrkandet, och förklarades atl mindre än en tredjedel av deröstande hade besvarat den försl framställda propositionen med ja och atlkammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren avslår det av under överiäggningenframställda yrkandei om ålerförvisning av den i jordbruksutskottets betänkande12 upptagna frågan lill utskottet för ytteriigare beredning röstar ja, den delej vill röstar nej. Erhåller nej minst entredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit äterförvisningsyrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklarades atl merän två tredjedelar av de röstande hade besvarat den försl framställda fråganmed ja och att kammaren alltså avslagit äterförvisningsyrkandet. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 304 Nej - 18 Kammarenhade alltså avslagit yrkandet om återförvisning av ärendet till ulskollel förytteriigare beredning. Propositionergavsdärefter på bifall till dels utskottets hemställan, dels del av överiäggningen framställda yrkandet atl skulle avslå motion 754av , och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkande 12 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen framställda yrkandei om attriksdagen avslår motion 754 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:13 med anledningav motioner om fiskefrågor m. m. betänkande 1979/80:14 med anledning av motioner ommiljöfariigt avfall. Jordbmksutskoltelsbelänkande nr 14 behandlar miljöfariigt avfall. Påförslagav densocialdemokratiska regeringen beslöt riksdag om en rad ålgärder föratl bällre ta hand om kemiskt avfall. Tyvärr tvingas vi nu liksom vidföregående konstatera atl besluten inte har fullföljts.Ansvaret för delta vilar pä de borgeriiga regeringarna. Frågan om en centralbehandlingsanläggning har ännu inte fält sin lösning. Den s. k.avfallsdeklarationen har inte fullt ut genomförts, vilket allvariigt försvårarför såväl kommuner som samhällsföretaget altbedöma arten, sammansättningen, mängden och hanteringen av del miljöfarligaavfallet. Jagtvekar inte alt påslå att den nuvarande hanteringen av det kemiska avfallet tenderaratl bli elt av våra allvariigaste och mest akuta miljöproblem. Del handlar omett'växande problem i ordets verkliga mening. tvingas nu att temporärtlagra avfall och även utnyttja utländska behandlingsanläggningar. Den kemiskaindustrin har stora bekymmer med sitt avfall. Vibeklagar, herr talman, atl de borgerliga regeringarna ännu inte har löst dessaviktiga frågor. Vi socialdemokrater har genom ett särskilt yttrande till utskottetsbelänkande velat understryka dels atl frågan om omhändertagande av delmiljöfariiga avfallet är en miljöfråga av högsta prioritet, dels atl regeringennu måsle ta krafttag för atl ulan ytteriigare tidsförskjutning lösa frågan omen central behandlingsanläggning så atl avfallsdeklarationen genomförs ienlighet med riksdagsbeslut. SVENANDERSSON (fp): gör det ganska lätt för sig, när han går upp och beklagarsig över att någon anläggning inte har kommil lill sländ enligt vad riksdagenhade räknat med. Det är lätt atl beklaga sig. Men detta är ettöverklagningsärende. Det måste man trots allt la hänsyn till. Vi har i andrasammanhang för inte sä länge sedan tagit en viss hänsyn till vad befolkningen iområdet har sagt och vad kommunerna har yttrat. I detta besvärsärende har dekommuner som ligger runt omkring Norriorp klart meddelat atl de inte vill hadenna anläggning. Denförra folkpartiregeringen tillsatte en särskild utredare, som har lagtfram förslag om var man skulle kunna placera denna anläggning. Utredaren fick iuppdrag att försöka la fram en alternativ lokalisering av dendestmktionsanläggning som var planerad till Norriorp. Han har arbetatraskt. I dagens radiosändningar frän Örebrosändaren kunde man höra altbefolkningen både i Kumla och i , de som representerade Norrtorpsområdel,tyckte att han hade arbetat för snabbt. Jaglycker all folkpartiregeringen gjorde rätl i all la hänsyn lill befolkningensÖnskemål och rädsla för att fä denna destrukiionsanläggning. Det förslag som har framlagts visar att man med ett slutet system kan lösadestmktionsproblemel på ett annat sätt än man har tänkt sig. Så tillvida är det bällre. Jag instämmer i beklagande. Men orsaken tilldröjsmålet är hell enkell att del gäller elt överklagningsärende och atlberörda kommuner och länsslyrelsen har gått emol den föreslagna föriäggningen. Ensak gör del hela ännu besväriigare. En stor livsmedelsindustri ligger inärheten av den tänkta destruktionsanläggningen. Det har man tagit hänsyn lill.Men ännu återstår, såvitt jag kan förstå, en remissomgång beträffande dennaulredning. Ingen vill ha denna anläggning. Man log upp en diskussion medCemenla för att få anläggningen placerad i . Det har också funnitsandra alternativa lokaliseringsorter, men ingen har velat ha denna anläggning.I dag står vi med utredarens förslag om all anläggningen skall ligga iNorrtorp. Jag är heltmedveten om problemen, men det är jusl utredningen om en alternativlokalisering som borde ha kunnat drivas fram snabbare. Vi har för vår del intetagit ställning lill någon speciell lokalisering av anläggningen. Del går väländå inte atl komma ifrån, , atl borgeriiga regeringar från 1976haft ett odelat ansvar för verkställandet av beslut. Vårl beklagandeberor närmast på att det rör sig om 12 protokoll 1979/80:44-45 hanteringav avfall med utomordentligt stora risker ur både hälso- och miljösynpunkt. SVENANDERSSON (fp): Jag vill inte hålla med om atl denna utredning har tagit påsig. Den tillsattes , och del har - som jag tidigare sade - i dagensdebatt om utredningens förslag i lokalradio klagats över atl den gått alltförsnabbt fram. Vidarehar vi alla elt ansvar för detta ärende, och del skall vi självfallet inteundandra oss. Del är angeläget alt vi flr en destrukiionsanläggning av dettaslag. Men vad både trepartiregeringen och folkpartiregeringen tagit hänsyn tillär alt det är fråga om ett överklagningsärende. Vi har tagit hänsyn lillbefolkningen i området, berörda kommuner och , som alla gäll emotlokaliseringen till Norrtorp. Överiäggningen var härmedavslutad. §7 AB Asea-Atoms verksamhet Föredrogs näringsutskouels betänkande 1979/80:8 medanledning av propositionen 1979/80:14 om AB Asea-Atoms verksamhet jämte molioner. I propositionen 1979/80:14 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit alt 1. bemyndiga regeringen atlgodkänna ell i propositionen redovisat konsortialavtal mellan staten och ASEA ivad det innefattade en utvidgning av AB Asea-Atoms verksamhetsområde, 2. lill Energiteknisk forskningoch -.ilveckling vid pä tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföresläs all regeringen skall bemyndigas att godkänna ell konsortialavtalmellan staten och ASEA om atl det av parterna gemensamt ägda AB Asea-Atom skallkunna bedriva verksamhet även utanför del kärntekniska området. I propositionenläggs vidare fram förslag om medelsanvisning på tilläggsbudget I med anledningav att Asea-Atoms verksamhei enligt avtalet skall bedrivas även under är 1980.Till följd härav bör ytteriigare 6 milj. kr. anvisas för Energiiekniskforskning och utveckling vid ." Idetta sammanhang hade behandlals de med anledning av propositionen Nr 45 väckta motionerna den 1979/80:90 av () och 1979/80:91 av m.fl. (vpk), varihemställts au Asea-Atoms skulle verksamhet 1. avslå propositionen 1979/80:14om AB Asea-Atoms verksamhet, 2. uttala sig fören successivavveckling av Asea-Atoms verksamhet inom kärnenergiområdet, 3. begära att regeringen utformadeett nytt avtal mellan staten och ASEA enligt i molionen framförda synpunkter. 1. belräffande 1979 årskonsortialavtal rörande Asea-Atom all med bifall lill propositionen1979/80:14 mom. 1 och med avslag på motionen 1979/80:91 yrkandet 1 iifrågavarande del bemyndigade regeringen alt godkänna konsortialavialel mellanstaten och ASEA i vad det innefattade en utvidgning av Asea-Atoms verksamhetsområde, 2. beträffande avveckling avAsea-Atoms verksamhet inom kärnener-giomrädet att skulle avslåmotionen 1979/80:91 yrkandei 2, 3. belräffande nytt avtal mellanstaten och ASEA all skulle avslå molionen 1979/80:91 yrkandet 3 iifrågavarande del, 4. beträffande viss utvidgning avAsea-Atoms verksamhetsområde att skulle avslå motionen 1979/80:90 iifrågavarande del, 5. beträffande krav pä enighet istyrelsen för Asea-Atom som villkor för vissa beslut att skulle avslå a) molionen 1979/80:90 iifrågavarande del, b)motionen 1979/80:91 yrkandet 3i ifrågavarande del, 6. belräffande anslag alt med bifall tillpropositionen 1979/80:14 mom. 2 och med avslag på molionen 1979/80:91 yrkandet 1 i ifrågavarande del lill Energiieknisk forskning och utveckling vid pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . HANS iHallstahammar (vpk):