prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Vinoterar också alt de socialdemokratiska ledamöterna i utrikesutskottet harhållit sig undan i debatten. De vill inte diskutera frågan -Jag noterar barafaktum. JANBERGQVIST (s): socialdemokrater har tillsammans med övriga partier iSocialistiska internaiionalen arbetat fören förhandlingslösning i konfiikien mellanMarocko och POLISARIO, en lösning byggd på folkets självbestämmande. Ettviktigt steg till en fredlig uppgörelse logs när Maurelanienoch POLISARIO slöt en fredsöverenskommelse. Därför värdet med bestörtning somvi tog emot beskedet atl den amerikanska regeringen nu har beslulat attleverera avancerade vapen till . Detta beslut bryter den hoppingivandeutveckling som har påbörjats. Nyligenantogs en FN-resolution med 88 röster mol 5 och i den uppmanas atlavbryta sin ockupation och delta i fredsprocessen. Man betonar delvästsahariska folkets rätl till självbestämmande och hänvisar till OAU:sresolution om en förhandlingslösning. går hade OAU:s specialkommitié för kallat till en konferens medAlgeriet, , Maurelanien och POLISARIO. Tyvärr nonchalerade Marockoinbjudan. Man kan ställa frågan: Hade ställt sig lika avvisande tillatl della i förhandlingar, om inte hade leveranser bakom sig? Detär naturligtvis svårt atl säga, men det är väl inte alldeles uteslutet attsituationen hade varit en annan, om inte hade fattat detta beslut. Faklumärju att har blivit mer och mer isolerat i takt med att väridsopinionenaktiverats. Ettlitet exempel pä atl ser alltmer desperat pä den här isoleringen fickvi pä interpariamentariska unionens möte . En av de svenskadelegaterna har berättat hur hon med egna ögon såg hur en av marockanernaförsökte besätta ett annat lands plats, som för tillfället var tom, för altfrån den platsen försöka delta i omröstningen om . Men del finnsockså annal som visar att är starkt besvärat av att landet alltmerisolerats i den här konflikten. Såmycket mer tragiskt är det då att har beslutat alt leverera vapen tillMarockos krigföring i elt skede då möler allt större påfrestningar lillföljd av kriget och då fredsprocessen har tagit ett viktigt steg genomuppgörelsen mellan Maurelanien och POLISARIO. Visocialdemokrater protesterar emot beslut, eftersom det är ägnatatt trappa upp kriget och öka riskerna fören internationalisering av kriget. Vivädjar till att ompröva beslutet. Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken m. m. (vpk): Del är jättebra all socialdemokraterna i via socialistinternationalenoch andra organisationer verkat för det som här sägs. Det konstiga är bara attnär vi skall verka inom de svenska pariamentariska organen, i den svenskariksdagen och i det svenska ulrikesutskoltet, dä ställer ni inte upp på de härintentionerna. Dethar från socialdemokratiskt håll varit vanligt i debatterna här aU tala om vadman gör i socialistinternationalen, men jag efteriyser vad ni gör här. Härhamnar ni gång på gång tillsammans med i utrikesutskottetsbeiänkanden av olika slag. Vad är det för skillnad mellan att framträda Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken m. m. internationelltoch att framträda nationellt, eftersom ni intar olika ståndpunkter? Det är detsom är intressant att få veta. Vi får se i fortsättningen, om de svenskasocialdemokraterna ständigt skall göra gemensam sak med och övrigaborgeriiga partier i alla sådana utrikespolitiska frågor, som är viktigaprincipiella frågor i det internationella solidaritetsarbetet och i det internationellaarbetet. Detär den frågan jag har ställt. Jag har inte angripit socialdemokraterna för atlde arbetat i socialistinternationalen-det ärju bra. Men det behövs arbete ocksåi , om inte annal så för atl sprida uppfattningarna i de här frågornatill den svenska opinionen. Det skulle bli ett bra resultat om socialdemokratingjorde det. JANBERGQVIST (s): Del är barockl av att tala om dubbelmoral och sägaatl det är skillnad mellan vårt agerande i det ena och i del andrasammanhanget. Här har ställts ett yrkande om erkännande som heltenkelt inte går alt bifalla, om vi skall följa den praxis som vi har haft underhela efterkrigstiden under den socialdemokratiska regeringens tid. Det är enetablerad praxis, som det finns myckel goda skäl att hålla sig till. Att ni haren annan syn på formerna för erkännande kan inte tas till intäkt för altbeskylla oss för dubbelmoral och en massa andra otillbörligheter. Vi har ipraktisk gärning internationellt arbetat för att påverka konflikten och stödjaPOLISARIO. Man kan naturligtvis ställa motfrågan: Har ni gjort något liknande? (vpk): Del är märkligt att sä fort man säger någonting här blir man beskylldför demagogi. 1 den föregående debatten värdet som bemötteBertil Måbrink, och ordet barockt får man nu höra från . Vihar inte olika syn på erkännandefrägor. Men hur kunde det vara möjligt alt erkännaexempelvis f d. - eller som del nu kallas -på 1960-taletnärdet var fyra olika regeringar som behärskade stora delar av dellandet och regeringen i Leopoldville behärskade endast huvudstaden och någrasmärre orter i det väldiga landet? Men del var inget tvivel om att det gick braatt erkänna den regeringen dä, fastän den inte hade kontroll över hela dettaslora område. Den hade inte heller det minsta stöd av folket - tvärtom pågickinbördeskrig - men det hindrade inte den dåvarande socialdemokratiskaregeringen atl erkänna regeringen i Leopoldville. Enligt vilken princip gjordesdet? Nuhar vi här ett tydligt fall där en befrielserörelse, POLISARIO, uppenbarligenbehärskar större delen av silt område och uppenbariigen har stöd av helafolket. Det är ingen skillnad i bedömningen av den folkrättsliga frågan, mendet är skillnad i bedömningen av när man skall erkänna en regim eller inte. Detär därjag tycker att socialdemokratin fortfarande -jag är ledsen alt behövavidhålla det - visar sitt janusansikte. Man talar mycket om sina internationella insatser,men här, i den svenska pariamentariska församlingen, som är viktig för altsprida opinionen till den svenska allmänheten -och inte för att skära storalagrar på det internationella fältet - visar man inte upp någon vilja attstödja frihetskampen, i del här fallet i . Det är det som ärskillnaden. JANBERGQVIST (s): beskyller socialdemokraterna för en skamligdubbelmoral. Utgångspunkten för den beskyllningen är all vi har andra principerför erkännande än vad ni har. Vi har helt enkelt olika uppfattningar. När jagbetecknar beskyllningen för skamlig dubbelmoral som barock,larOswaldSöderqvistilla vid sig och tyckeralljag trampar honom på tärna. Del är märkligt att hanär så känslig, när han själv rör sig med så skamliga och rent av oförskämdaanklagelser. Detfinns en klar praxis beträffande vilka kriterier som skall vara uppfyllda för attett land skall erkännas av , och socialdemokraterna följer de reglerna. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Nej, , jag är inte alls upprörd eller känner mig trampadpå tårna. Den som är trampad på tärna är POLISARIO, representanten för folkeli . Det är POLISARIO ni trampar på tårna, inte oss. Vihar ingen annan uppfattning än ni i erkännandefrågor. Vi anser alt kriteriernaär uppfyllda i del här fallet. Jag nämner återigen det exempel som jag anfördelidigare. Hur kunde ni pä 1960-lalei erkänna regimen i Leopoldville? Där hadevi ell mycket klart exempel på en regim som man inte skulle erkänna, men därgick det alldeles utomordentligt bra. Nuhar vi tydliga indikationer på att de fömtsättningar föreligger som krävs föratt erkänna POLISARIO och som en fri stat. Men då ställer nialltså inte upp. Jagkonstaterar bara faktum att socialdemokratin och dess talesman i samma position som . Ni bedömer inte POLISARIO och VästraSahara på något annat sätt än vad i utrikesutskottet gör. Niställer upp på utskottets glidande formuleringar. Man talar om båda sidorsovilja alt sluta att slåss, osv. Ni tycker att POLISARIO inte skall fortsäuaatt slåss. POLISARIO har ingen vilja, slår det i utskottsbetänkandet. Det harni skrivii under, och det är det som är så konstigt. JANBERGQVIST (s): Vi har naturligtvis goda kontakter med POLISARIO. Jag kan tala om förOswald Söderqvisi att vid de kontakterna har POLISARIO uttalat alt de harrespekt för vår uppfattning om vilka principer som skall gälla vid erkännandeav stater. sahariska arabrepubliken m. m. 8 protokoll 1979/80:445 Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken m. m. (vpk): Ja, , jag har haft kontakt med POLISARIO , ochjaghar träffat P0LISAR10:s representant. De har uttryckligen begärt alt viskall driva den här frågan. Atl de inte framfört delta till er är Ju märkligt,eller ocksä har ni glömt bort vad de har sagt. Men delta är faktiskt derasönskan. Jag tycker därför att det är litet dåligt att hänvisa till kontaktermed POLISARIO och sedan inte föra fram deras uppfattning i utrikesutskottetoch kammaren. JANBERGQVIST (s): Jag tror alt POLISARIO har fattal den här frågan bättre än vad vpk gör.Vi har en etablerad praxis för hur erkännande skall ske. POLISARIO förstår attde riktlinjer som gällt i andra fall måste gälla även i deras fall. Det förstårinte , men del viktiga ärju atl POLISARIO förstår det. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det här börjar bli rätt tjatigt. Det är klart atl POLISARIO bäst kännerlill hur del ligger till i . De har uttryckligen sagt atl de villatl skall jobba för ett erkännande av staten . Det är ettfaklum. De anser att detta är viktigt som en öppning för ytteriigareerkännanden i andra stater i . Jaghar inte alls satt mig över POLISARIO. Jag förstår naturiigtvis mycket väl atlde bäst begriper sin egen sak. Men de har krävt att vi skall försöka driva framelt erkännande av som självständig stat. Om socialdemokraternainte vill ta upp och driva den frågan, så gör vi gärna det. Men det vore sköntom ni ville ställa upp på detta. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels moiion 248 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanOswald begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkande 6röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 248 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösi- räkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 306 Nej - 18 1979/80:7 med anledning avmotion om förhållandena på 1979/80:8 med anledning av berättelser omverksamheten inom Kammarenbiföll vad utskottet i dessa beiänkanden hemställt. §21 Gymnasial utbildning för försvaret belänkande 1979/80:5 med anledning av propositionen1979/80:7 om gymnasial utbildning för försvaret jämte motion. (s): Med det beslut nu går att fatta sker en markering av hur detsvenska utbildningsväsendet utvecklats mol en skola för alla. Förall förbättra yrkesutbildningen hos underofficerare och underbefäl inrättadesredan 1926 arméns underofficersskola, AUS. På tre olika linjer kunde elevernaläsa lill, som examina då benämndes, begränsad realexamen, fullständigrealexamen och begränsad studentexamen. Därmed hade en möjlighet öppnats ävenför den, som inte hade haft råd eller lägenhet till sådan utbildning tidigare,att vuxenstudera till behörighet för och därmed för all bliofficer. Genom1942 års försvarsordning utvecklades arméns underofficersskola belräffandeallmänna ämnen till ett hela försvarels läroverk, FL. 1946 bröts delar avflygvapnets utbildning ut och föriades 1960 till ,Herrevadsklosterskolan. Ett numera legendariskt pionjärarbete för alt ungafältfiygare skulle fä bällre kunskapsmässiga förulsällningar för sina uppgifterutfördes av flygvapnets dåvarande sludieledare. År1956 bröts den tidigare linjen för personal i teknisk tjänst ut ur försvaretsläroverk och föriades lill . Efteren anpassning till gymnasiets organisation i del allmänna skolväsendet bytteförsvarels läroverk är 1971 namn till försvarets gymnasieskola. Erfarenheternaav försvarets gymnasieskola, marinens tekniska skola och Herrevadsklosterskolanär goda. Elevernas och lärarnas ambitioner har väl betygats genom det sätt påvilket eleverna sedermera hävdat sig i sitt yrke och i samhället. Försvarethar här, som på mänga andra områden, varil en föregångare. Även den som kommillill försvaret med usla förutsättningar har genom de härskolorna kunnat nå alla nivåer inom officersyrket. Försvarets gymnasieskolablev föregångaren i atl göra högre utbildning tillgänglig för alla -ell mål somsamhället i övrigt försl pä senare är kunnal uppfylla. bildades för atl formulera målen för och samordna och fastställauppläggningen av utbildningen av försvarets personal i allmänna ämnen. Den börnu enligt utskottets mening väl kunna följa verksamheten med utbildning förförsvarels behov inom det allmänna skolväsendel, så atl försvarels intressentillgodoses. Med en förändring bl. a. av studierektorernas uppgifter bör, menarjag, skolnämnden också kunna pä samma sätt hantera den tekniska ocheftergymnasiala utbildningen i allmänna ämnen. Närnu det civila utbildningssamhällets möjligheter står helt öppna och försvaretsgymnasieskola, marinens tekniska skola, Herrevadsklosterskolan och en del andrautbildningslinjer i allmänna ämnen därmed kan avvecklas bör enligtutredningsmannens mening ledamöter ha i åtanke den slorademokratiska uppgift som de här militära skolorna har haft. Givetvis ärmill yrkande bifall till utskottets hemställan. Som lidigare sagl behandlar det här betänkandet ettförslag att avveckla försvarets gymnasieutbildning i egen regi och överföradenna till del allmänna skolväsendet. OlleAulin ochjag har i anslutning till propositionen väckt en motion, där vi tagitupp vissa frågor som vi anser all man bör beakta vid övergängen. Fördel första är det viktigt att man i så hög grad som möjligt tillgodoser delskiftande behov av utbildning i allmänna ämnen som kan komma att uppstå isamband med övergången lill en ny befälsordning. Vi kan inte överblicka behovetföre utgången av /82. Fördel andra är det viktigt att de tider som angivils för yrkesofficersul-bildningkan hällas, när den nya befälsordningen införs. Tiden för kompletteringsutbildningär angiven till ett är. Det är viktigt att den tidsramen icke överskrids. Fördel Iredje är det nödvändigi atl säkerställa utbildningsplatser för de militäraeleverna i del allmänna skolväsendel. Fördet fjärde bör, enligt vår mening, specialkurser komma till användning i högregrad än som föreslås i propositionen. Utskottethar ställt sig positivt till de här förslagen och synpunkterna. a. atl man starkt vill understryka aU del gälleratt tillgodose personalensbehov atl få kompletterande utbildning på korlast möjligatid. Jag vill citera en mening som jag tycker är myckel väsentlig i utskottelsskrivning: "För att detta skall bli möjligt måsle - som motionärernaanför- utbildningsplatser för de militära eleverna säkerställas vid lidpunktersom är anpassade till utbildningsgängen för officerare." Mendet är ändå risk att det uppslår problem aU samordna den civilakompletteringsutbildningen och den militära utbildningen. Del var därför viföreslog alt specialkurser borde komma till användning i större utsträckning. Ulskollel säger att utskotteträknar med att specialkurser av det slag motionärerna förordar kan komma ifråga i vissa fall. Närdet gäller den tekniska gymnasieutbildningen inom marinen och flygvapnet - denhar inte varit föremål för närmare granskning av försvarets gymnasieutredning -förutsätter utskoltet att denna utbildning kommer att ägnas specielluppmärksamhet i det arbete som återstår för all genomföra reformen. Denna lidär viktig. Därför säger också utskoltet alt man vill att försvarels skolnämndoch regeringen uppmärksamt följer utvecklingen. Vifinner alltså att utskottet till alla delar varit angeläget att understryka desynpunkter som vi anfört i vår motion. Låt mig slutligen bara understryka att det är en utomordentligutbildning i allmänna ämnen som under många är bedrivits vid försvaretsgymnasieskola i . Detsamma gäller den kompletterande tekniskagymnasieutbildning som ägt mm på andra platser inom försvaret. Denna utbildninghar haft hög kvalitet, varit av stort värde för försvarsmakten och varit välanpassad till de skiftande behov som eleverna haft. Jag yrkar bifall lillutskotlels hemställan. Statsbidraglill kommuner för ungdoms-,. Överiäggningenvar härmed avslutad. §22 Föredrogs Försvarsutskottels belänkande 1979/80:6 med anledning av moiion om eftergymnasialutbildning för försvarsmaktens personal 1979/80:14 med anledning av motion om viss översynav begravningskungörelsen Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §23 Statsbidrag till kommuner för ungdoms-, fritids- och studiecirkelverksamhet betänkande 1979/80:11 med anledning av molioner om vissaungdomsfrågor m. m. 1 detta betänkandebehandlades motionerna 1978/79:725av m. fl. (vpk), vari yrkats alt skulle uttala sig förall kommuner jämställdes med föreningar och studieförbund närdet gälldestatsbidrag till ungdoms-, fritids- och kulturaktiviteter liksomstudiecirkelverksamhel bland kommuninvånarna samt hos regeringen hemställa omförslag härom. 1978/79:1290av m. fl. (m) och 1978/79:1316av Gertmd m. fl. (s). Statsbidragtill kommuner för ungdoms-, fritids-och studiecirkelverksamhet 1. alt skulle avslåmolionen 1978/79:725 om statsbidrag till kommuner för ungdoms-, fritids- ochstudiecirkelverksamhel, 2. alt skulle avslåmotionen 1978/79:1290 om en översyn av ungdomsorganisationernas arbetsvillkor, 3. att skulle avslåmotionen 1978/79:1316 om en översyn av den statliga bidragsgivningen till barn-och ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet. INGA (vpk): Den kommersiella kulturen får en allt starkare genomslagskraft. Inteminsl gäller det ute i kommunerna. Därför behövs en organiseradfritidsverksamhet som motvikt mol den här destruktiva kommersiella kulturen medsin inriktning pä våld, konsumtion och verklighetsförfalskning. Folkrörelsernaspelar och har spelat en mycket stor och betydande roll i detta sammanhang.Folkrörelserna fär ocksä bidrag frän staten - dock ofta alldeles för litet -för att kunna bedriva sin verksamhei, och det ärju bra. Kommunernahar alltid bedrivit olika slag av utåtriktad fritidsverksamhet. Den bedrivs ikulturnämndens eller fritidsnämndens regi. Också socialnämnderna har visssådan verksamhet. Mångakommuner är i ett ekonomiskt läge där de tvingas skära ned på olikaverksamheter. Ofta drabbas frilids- och kulturseklionerna. Kommunerna tvingasbedriva social nedmslning, och del drabbar särskilt den förebyggande socialaoch kulturella verksamheten ute i kommunerna. För kommunernas invånare, och dåsärskilt för de unga, är detta en katastrof I flera kommuner har man överlåtitkommunal verksamhet på folkrörelserna. Del kan i vissa situationer vara enriklig lösning. Men det är fel när kommunerna av rent ekonomiska skäl tvingasatt avyttra sin egen verksamhet. Kommunernas fritidsverksamhet och denverksamhei som folkrörelserna bedriver fär inte bli varandras motsatser. Istället bör de komplettera varandra. Mankan t. ex. inte ålägga folkrörelserna samma ansvar som kommunerna har när detgäller att gå ul med verksamhei som är riktad till grupper som är ellerriskerar att bli utslagna. Folkrörelserna har ofta speciell inriktning på sinverksamhet och vänder sig därför ofta lill speciella målgrupper Det är rimligtatt kommunerna för sin fritidsverksamhet får samma ekonomiska möjligheter somfolkrörelserna. Vpkföreslår i motionen 725, som jag nu yrkar bifall till, att kommunerna jämställsmed föreningar och studieförbund när det gäller statsbidrag tilf ungdoms-,frilids- och kulturaktiviteter samt till studiecirkelverksamhel för kommunensinvånare. TYRAJOHANSSON (s): har inte funnit anledning att inta en annan ståndpunktän då vi behandlade ett yrkande av precis samma lydelse. Vihänvisade då till kulturproposilionen , i vilken det dåvarandestatsrådet anförde att samhället bör ta till varafolkrörelsernas möjligheter att utveckla den lokala kulturverksamheten ochkraftfullt stödja den. Han sade också att samhället inte har anledning atldriva en verksamhet som lika bra eller bättre sköts av en idéburen rörelse. Detär alltså en grundsyn som först utskottet och sedan anslöt sig tillden gången. Dendebatt som fördes om folkrörelsernas mål och arbetsmetoder ledde lill atl maninom kommundepartementel tillsatte en arbetsgrupp, som skulle belysa just folkrörelsernasarbetsvillkor i dagens samhälle. Den fick inte några direktiv men någraallmänna utgångspunkter. En av de utgångspunkterna var alt huvudmannaskapet förgrundläggande samhällsuppgifter ligger fast. Avsikten var således inte atl tillfolkrörelserna flytta över lunga samhällsuppgifter som sköts av stateller kommun. Från denna utgångspunkt skulle emellertid relationerna mellansamhället och folkrörelserna diskuteras i syfte atl ge folkrörelsernamöjligheter lill elt utökat verksamhetsutrymme. En grundfömlsältning som manskulle utgå ifrån var att principerna för samhällets stöd lill folkrörelsernaskulle ses över. Enutredning har vidare arbetat. Dess betänkande heter Bidrag lill folkrörelser.Remissbehandlingen av detta betänkande pågår . fortsätter arbetetom folkrörelserna inom kommundepartementets referens-gmpp. Ett arbete pågårockså inom folkbildningsulredningen. Vi har alltså ingen anledning atl intanågon annan ståndpunkt . Den grundsyn som vi förut har givit uttryck för iutskottet och som som sagt har anslutit sig lill ligger fast. Jagvill därför yrka bifall till utskottels hemställan i dess betänkande nr 11. Statsbidragtill kommuher för ungdoms-, fritlds-och studiecirkel-verksamhet INGA (vpk): I fråga om grundsynen på folkrörelsernas stora betydelse för kulturellverksamhet och fritidsverksamhet i kommunerna råder del inga som helst delademeningar. Folkrörelserna spelar en oerhört stor roll i detta sammanhang. Menvad del handlar om är alt man skall ge kommunerna samma ekonomiska möjligheteratl driva sin kulturella verksamhet och fritidsverksamhet ute i kommunerna. Somalla känner till har de ekonomiska förhållandena ute i kommunerna tvingatkommunerna all bromsa viss verksamhei, bl. a. denna typ av verksamhet. Så sombidragssystemet nu är utformat har man hindrat kommunerna från atl starta nyaverksamheter. I vissa fall tjänar kommunerna direkt pengar pä atl till olikaföreningar och folkrörelser överiäta sin verksamhet som i och för sig kanfungera. Det är detta det handlar om. Delflnns exempel pä hur kommuner försöker få föreningar aU ta över verksamheter påfritidsgårdarna. Kommunerna skulle tjäna på det. Elt annal exempel ärTimotejleatern i för något är sedan. Statsbidragtill kommuner.för ungdoms-, fritids-och studiecirkelverksamhel att kommunen skulle tjäna50 . på all överiäta verksamheten. Deltaanser vpk vara fel. Finns det fungerande verksamheter som skall bedrivas ikommunal regi, skall kommunerna ha samma möjligheter som folkrörelserna allbedriva verksamheterna. Del är inte fräga om någol motsatsförhållande, ulan detär fråga om atl man likställer kommunerna med folkrörelserna i dettasammanhang. Det är fel att kommunerna av ekonomiska skäl skall avslå från atlbedriva sådan här verksamhet. Det är nämligen vad som sker ute i kommunerna.Jag förslår uppriktigt sagt inte varför utskottet inte kan inse det rimliga idelta. Är del riktigt såsom nu sker att kommunerna inte kan bedriva dennaverksamhei? Tycker utskottet del? Överiäggningen var härmedavslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels motion 725 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller kultumtskottets hemställan i betänkande 11 mom. 1 röstar Jä, den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit motion 725 av m. fl. ' Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.