prot · G309124 · 1979-12-31 00:00:00 — Det vore synd om svenskteknik, som enligt de samstämmiga rapporter som jag har kunnat tillägna migpåstås vara så Nr 124 framgångsrik, i första hand skulle komma till användning utomlands, medan Predaeen den vi här hemma blir beroende av tillgängen på skrot. 10 p,>:| iqoq KARL-GUSTAFMATHSSON (s): Som svar på en fråga av vill jagförst deklarera att jag stöder projektet om ett mediumverk i . Det har juinte med den här frågan att göra, men det ena goda får inte förskjuta detandra. När vi nu kräver en samlad lösning gör vi detta därför attvi anser det vara nödvändigt att fånga in och samla alla problem som detgäller. Skälen därför har jag redovisat i milt första anförande. Så till frågan om sysselsättningen. Industriministernsäger att ägarna har hela avgörandet när del gäller sysselsättningen, men jagvill fråga honom hur han så helt vågar förlita sig på deras möjligheter. Dagensdebatt handlar ju om alt den stora koncern som äger - ASEA- säger sig inte längre ensam orka bära ansvaret för specialslålsindustrin,utan ropar högt på hjälp från staten för att få någon som är beredd att la handom samordningsfrågorna. Slutligen har jag noterat - och jag hoppas att jag hörderätl - att statsrådet har utlovat åtgärder angående Spännarhyttan.Därmed har han också lovat att sysselsättningen i och 'att tryggas. Får jag lill både och i apropå skrotet säga att det inte är utan anledningsom de svenska stålproducenterna, järnbruken, har ett gemensamt inköpsorgan försin skrotförsörjning. Branschen har därmed också markerat sitt kollektivaansvar. Det är inte mer än en rimlig begäran av industridepartementet och migall de då också är beslutföra när det gäller både att se till hur deninternationella skrotmarknaden utvecklas och när det gäller att sätta den egnaskrotförsörjningen i relation till möjligheterna att få råstålsförsörjning isvenska verk. Del är också det ställningstagandet från de svenska verken som viväntar oss. Jag kan hålla med om att det är ovisst hurden internationella skrolmarknaden kommer alt utvecklas. Det återverkar ju påden svenska solidariska prispolitiken. Ett beslut om ökad import innebär medall sannolikhet en ökad kostnad för de svenska bruken. Det drabbar alltså helabranschen. Det borde vara en anledning för branschen att här ta sig samman ochnoga överväga hur man vill ha det . Det är inget ansvar som mangenom politiska beslut kan lasta av de olika företagen - jag vill betona det. Får jag till säga allspecialstålsdelegationen den verkade inte hade till uppgift altgå ut och göra aktiva exportinsatser. Vad jag menade var att den , specialstålsdelegationens och industridepartementets agerandetillsammans provocerade produktutbyten, viss strukturrationalisering och viss effektivisering av Om sysselsättningen vid i och 10 protokoll 1979/80:123-126 Om sysselsättningen vid i och ganskabetydande omfattning i specialstålsindustrin, vilket har stärkt den svenskaspecialstålsinduslrins position på världsmarknaden. När det gäller marknadsorganisalionen har de svenskaspecialstålsförelagen en synnerligen väl utbyggd organisalion, och där behöversamhället inte inskrida. I övrigt har vi självfallet del sedvanligaexportstödet, som också står specialstålsföretagen till buds. Etableringsdelegalionen har, som jag antydde, till uppgiftall hålla kontakt med de 150 största svenska företagen i etableringsfrågor.Självfallet innebär det att etableringsdelegalionen, när ett företag drar nersin aktivitet pä en ort, också är det operativa instrument somindustridepartementet har för att ta upp en diskussion med företagen omalternativ sysselsättning och alternativ etablering. återkom och talade om den samlandelösningen. Jag hoppas aU vi skall få klart för oss vad den samlandelösningen -den översiktliga planeringen - egentligen innebär, så att intesvenska folket får intryck av aU deUa är den dimridå som socialdemokratinlägger ut för att dölja bristen på konkreta handlingsalternativ. Det går liksominte aU vilja allt, aU inte ha mod och kurage a« bestämma sigförfärdriktningen. Det går inte aU vilja ha både ett mediumverk för 1,2 miljarderi och slå vakt om de mindre handelssiålsföretagen. Man måstebestämma vägen, och det är vi.från regeringens sida beredda au göra underförsommaren. Det räcker alltså inte med att på det här sättet tala om samlandelösningar. När det gäller situationen i Spännarhyttan är del enmissuppfattning om tror att jag förlitar mig pä företaget.Jag har t. o. m. sagt att jag kräver att ASEA-gruppen gör sitt yttersta för att- i händelse man där måste förändra produktionen - säkra sysselsättningen påorten. Jag har dessutom sagt aU jag anser mig ha ganska långtgående utfästelserför au företaget är berett att svara upp mot det krav som samhället ställer isådana sammanhang. HANSPETERSSON i (vpk): Det senaste inlägget av industriministerntycker jag ganska bra illustrerar ställningarna i den här debatten. Han sägeratt det inte går att ha sådan här verksamhet både på del ena och på del andrastället. Nej, naturligtvis finns del vissa begränsningar. Men det är justdärför man måste ta det här greppet från statsmakternas sida och föreslå olikaåtgärder som kan vara till ledning och som kan rädda jobben på de olikaorterna. Vi kan ju inte överiämna det ansvaret helt ål privatkapitalet. Men delär del industriministern säger att man skall göra. Del skall inte vara någrapolitiska beslut, utan detta skall de aktuella företagen sköta. Ja, tacka föralt det ser ut som det gör ute i bygderna. industriministern, här liggerden direkta skiljelinjen mellan industriministern och mig. Jag menar alt vi ärhär i för att försöka la ett ansvar för en planering av hur framtidenskall se ut för människorna. Industriministern vill att det skall företagensköta själva. Överläggningen var härmed avslutad. § 6Föredrogs och hänvisades Nr 124 1979/80:169fill jordbruksutskottet Ig april 198O § 7 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1980-1982till försvarsutskottet § 8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällningarna1979/80:180-182 § 9 På hemslällan av talmannen beslöt kammaren kl. 10.56att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda utskoltsbelänkandena väntades föreligga. § 10 Förhandlingarna återupptogs . § 11 Anmäldes och bordlades 1979/80:167om åtgärder mot vallenförorening från fartyg § 12 Anmäldes och bordlades 1979/80:35 med anledning avpropositionen 1979/80:100 bilaga 11 i vad avser vissa anslag för budgetåret1980/81 inom budgetdeparlementets verksamhetsområde jämte motion 1979/80:44 med anledning avpropositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och byråkrati m. m. såvittavser ändring i lagen om handel med drycker jämte motioner 1979/80:28med anledning av dels proposition 1979/80:100 såvitt gäller anslag tillungdoms- och nykterhetsorganisationer jämte motioner, dels motioner om bidragtill allmän fritidsverksamhet i kommuner 1979/80:22med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag fillutbildning för kultur- och informafionsyrken, m. m., jämte motioner samtpropositionen 1979/80:69 om utbildningen av skådespelare och musikdramatiska artister 1979/80:23 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till meteorologiska och hydrologiska insfilul jämte mofioner 1979/80:20med anledning av propositionen 1979/80:89 om överlåtelse av staten tillhörig fast egendom 1979/80:21 med anledning avpropositionen 1979/80:113 om fortsatt garanti 1979/80:31med anledning av propositionen 1979/80:61 med förslag till epizoolilag m. m. 1979/80:32 med anledning av motioner omjordförvärvslagen, m. m. 1979/80:33 med anledning av motion om främjande avsambruksföretag inom 1979/80:38 med anledning av motioner om 1979/80:22om anslag till invandrarpolifiken för /81 1979/80:26 omstatsbidrag till stiftelsen för /81 1979/80:25med anledning av proposition 1979/80:100 i vad avser anslag till planväsendet 1979/80:26 med anledning av proposition1979/80:100 i vad avser anslag lill lantmäteri- och kartväsendet jämte motioner 1979/80:27 medanledning av proposition 1979/80:100 i vad avser anslag till m. jämte motioner § 13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:183 av () till kommunikationsministern om upprustning ochbibehållande av : AB har ien skrivelse till regeringen av hemställt att regeringen måttelämna AB Lokaltrafiks Järnvägar tillstånd att lägga nerpersontrafiken på bandelen och upphäva gällande koncessioner förbandelen i fråga med anledning av den 30 november1979 beslutad ersättning av järnvägstrafiken med busstrafik fr. o. m. Sedan detta beslut fattats i harbl. folkomröstningar ägt rum i och kommunerden . Resultatet avfolkomröstningen visade att i Vallentunaoch i var för en upprustad och bevarad Roslagsbana i dess nuvarandelängd. Utfallet av denna folkomröstning kan inte nonchaleras. Med anledning härav önskar jag ställa följande frågor tillkommunikationsministern: Anserkommunikationsministern att den folkomröstning som ägt rum-som är rådgivande -skall tas på allvar och vara vägledande i det fortsatta arbetet för enupprustad och bevarad Roslagsbana? Om svaret ärjakande, kommer kommunikationsministern att ställa sig negativ till den nämndaskrivelsen från AB ? 1979/80:184av i (fp) till industriministern om vissa instruktionertill statens representanter på förenade fabriksverkens bolagsstämmor: Telub i har blivit ett av demest uppmärksammade statliga företagen -dock inte av ekonomiska skäl, utandärför att företaget slutit kontrakt med militär anknytning med . är en brutal militärdiktatur. gick i krigför att stödja och libyska soldater deltog i krig motTanzania. Ingen stat har givit så många terrorister skydd och stött så mångaterroristaktioner som . Del är betecknande att tvä av de fyraterroristaktioner som omfattas av den svenska terroristlagstiftningen får stödfrån . Ständigt upprepar ledare - ibland iklassiskt antisemi-fiska formuleringar - aU skall utplånas. Del är ingen tillfällighet att inte exporterar enkula, inte ett mililärfordon lill . Ledningenför Telub i har slutit kontrakt med om utbildning av 100ungdomar-en utbildning som kan komma till användning i aggressivapolitik; till sålt ett fjärrstyrningssyslem inkluderande sexradarstationer för större plastbåtar - något som kan komma att användas för allutföra terroristaktioner mot ; visat sig förhandla med och förbereda material föravancerad militär utbildning för olika vapenslag; uppmanat de anställda på Telub att försöka ta reda på ochrapportera om vem som lämnat ut uppgifter om Telubs samarbete med tillpressen. Intet av detta är olagligt. Del behöver för den skull intevara lämpligt. I en företagslednings uppgifter ligger också alt göra moraliskabedömningar utöver vad som anges i lagen. Om samhället inte kundeförutsätta att förelagsledningarna tar rimliga moraliska hänsyn utan utnyttjarvarje lucka i lagen skulle en omfattande reglering av företagens verksamhetkrävas. Marknadsekonomin bygger därför på alt företag agerar efter allmännaanständighetsregler. Nr 124 Chefen för har dock i TVuttalat att företaget inte "kan göra några den moraliska bedömningar". 18 anril1980 Telubär ett statligt företag, ochregeringen har det yttersta ägaransvaret. en frågedebalt hänvisade handelsministern till statsrådet M ddpl ndp nni Åsling vadgäller frågor som rör statens utövande av sitt ägaransvar. Jag vill därförfråga industriministern: Avser regeringen vidta någon åtgärd eller ge statensrepresentanter på förenade fabriksverkens bolagsstämma instruktioner medanledning av vad som inträffat på Telub? § 14 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1979/80:435 av () lillarbetsmarknadsministern om förläggningen av insfitutet för metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen: avslog en enhälligriksdag regeringens proposition 1978/79:216 om lokalisering av institutet förmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. beslut var ett bifall lillarbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:40. Utskottets hemställan hadeföljande lydelse: 1. med anledningav motionen 1978/79:2706. yrkandet 2. avslår propositionen 1978/79:216, 2. med anledningav mofionerna 1978/79:2666, 1978/79:2685, 1978/ 79:2686, 1978/79:2706. yrkandet1, 1978/79:2707 och 1978/79:2708 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om fortsalt utredning av frågan om förläggning av institutetför metodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen." Det har gått sedan riksdagsbeslutet, ochännu har inget nytt förslag om lokaliseringsort kommit. Av den anledningen villjag lill stalsrådel och chefen för ställa följandefråga: När kommer statsrådet att lägga fram en proposition medförslag om föriäggningsort för , forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen? § 15 Kammaren åtskildes .