prot · G30922 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är som har förhandlat med SJ, ochBoliden väljer del billigaste alternativet för all klara sin försörjning ochför att göra hyggligt ifrån sig. För del var en landsvägstransporthela vägen ell klart alternativ, om man inte kunde få den här billigareomlastningen i . Viär nog lika ledsna båda tvä över detta, men vi måste konstatera att det här varSJ:s chans att behålla något och inte föriora allt till lastbilstrafiken. Omplanerad nedläggning av Järnvägsstationen i Jag instämmer i statsrådets uppfattning att jag inte vet mycket omsvårighetsgraden i . Men Jag är ganska övertygad om atl svårigheternaär betydligt större både geografiskt och avståndsmässigl i . Det vorebra om statsrådet i mån av tid och möjligheler kunde bibehålla den goda vananatl försöka se på platsen vad det hela handlar om, även om Jag förstår att detkan vara nog så besvärligt. Men,herr statsrådet, även om man fortsättningsvis skall köra malmen enligt nu gällandeplaner på , så behövs ändå elf 40-tal lastbilar som får köravardera för alt transportera den här mängden. Vad är det dåsom säger att man inte i en framlid aktualiserar tanken på en transport medlastbil hela vägen? Det verkar som om man plockar en bit i sänder. Delär angelägel ur alla synpunkter alt statsrådet hårt bromsar vad som här hållerpå atl ske. Jag förmodar all gruvbolaget har räknat ut atl del här blirbilligare. Men Jag undrar hur denna lösning ler sig från energisynpunkl ochtrafiksäkerhefssynpunkt och en hel del andra synpunkter. På dessa grundertycker jag atl statsrådet bör ta sig en allvarlig funderare. Det är minförhoppning att statsrådet ger de uppvaktande arjeplogsborna ett annat svar ändet jag här har fått. Omplanerad avstängning av viss färjeförbindelse i sjön , m. m. Jag kan bara konstatera att Bolidenbolagel framhåller att del ärbetydliga merkostnader för växlingen som har föranlett dessåtgärd. Jag tror atl vi i princip är eniga, men Jag kan tyvärr inte mer änkonstatera all det blir betydande merkostnader om man håller fast vid Slagnäs.Därför har valt det här alternativet. Det blir på del sättet litetbilligare. Alla skall veta all även kämpar med betydande ekonomiskaproblem, inte minst i . Överiäggningenvar härmed avslutad. § 15 Om planerad avstängning av viss färjeförbindelse i sjön , m. m. KommunikationsministernULF ADELSOHN erhöll ordet för att besvara () den 5 novemberanmälda fråga, 1979/80:83, och anförde: har- mot bakgrund av att statens vägverk har utrettfrågan om upprätthållandet av färjeförbindelse i sjön - frågat mig delsom Jag är beredd att undersöka detta speciella fall utifrån samhällskostnadsaspekt, delsvilka åtgärder regeringen avser vidta för aff statliga verk skall redovisasamhällskostnader vid förändringar i sin verksamhet. Delankommer på statens vägverk atl driva sin verksamhet på ett så ekonomiskt ocheffektivt sätt som möjligt med hänsyn till de arbetsuppgifter som är ålagdaverket och inom de ekonomiska ramar som gäller för verksamheten. Det är därförenligt min mening hell rikligt atl verket fortlöpande ser över sin verksamhetoch vidtar de förändringar som är samhällsekonomiskt motiverade. aktuella ärendet som refererar till har konsekvenserna förtrafikanterna beaktats av , och ärendet är f n. föremål för utredningpå i . Eftersom ärendet inte är avgjort är Jagförhindrad att uttala mig om detta. Medanledning av följdfråga vill jag när det gäller vägverketerinra om alt beslutade om en ny planeringsordning. Dennautgår från ell samhällsekonomiskt synsätt på väghållningen som bl. a. innebäralt de regionalpoliliska effekterna av olika åtgärder beaktas. Fråganom i vilken utsträckning och på vilkel sätt andra irafikverk än skallta samhällsekonomiska hänsyn vid sina investeringar och i sin verksamhetberördes i den trafikpolitiska propositionen och behandlades av såsent som . underströk därvid del angelägna i attsamhällsekonomiska utvärderingar görs av sådana åtgärder som kan förväntas iväsentlig grad påverka trafikfördelningen, trafikulveck- I enlighet härmed avser Jag föreslå Nr 22 regeringen atl meddela föreskrifter för berörda verk beträffande bl. a. Tisdaeen den underlag för samhällsekonomiska analyser. Jag får tacka kommunikationsminister för svaret på min fråga.Del är dock knappast något positivt för mig atl bära fram till mina vänner påTorpön som bor i min hemkommun . Torpöni sjön tillhör kommun i . Ön har broförbindelsesöderut mot kommuncenlrum och till , som bl. a. är gymnasieoriför denna del av . Norrut är färjan förbindelselänken. Den går f. n. baravissa tider på förmiddagar och eftermiddagar. Total indragning har nuföreslagits . Ydreoch kommuner har skarpt erinrat mol detla förslag. LRF-avdelningen harockså protesterat. De ca 100 bofasta på är ytterst angelägna om atf fåbehålla den, enligt deras uppfattning redan alltför hårt bantade, service somnu finns. Bl.a. kan sägas att Torpön har sin elförsörjning från Boxholmshållet. Videlavbrott måste säkerhetsanordningar manövreras från norra sidan. Montörersföriängda resor tar . Jordbrukets mjölkförvaring i kylsystem är ytterstkänslig för tidsspillan när det gälleratt få elnätet funktionsdugligt efteravbrott. Sjuktransporterna från till i väsentligt, om färjeförbindelsen bryts. Färjepersonalen har nuJourtjänst för .sådana transporter. Ortenär attraktiv ur turislsynpunkt. kan det gå 30-talet dagliga turer -för turister då i huvudsak. Det tycker går an, medan man tydligeninte tycker alt den bofasta befolkningen behöver arbets- och serviceresor ellersjuktransporter . Förmin del tyckerjag all ortsbefolkningen skall få behålla sin färjeförbindelseäven vinlertid. Jag är benägen atl fråga kommunikationsministern direkt vad hanpersonligen tycker om detta. Jag förslår att det kan vara besväriigt atl svarapå en sådan fråga, men jag vill ändå ställa den. Vihar en förhoppning om atl lekmannastyrelsen i får ärendet lillbehandling. Det kunde kanske ge ytterligare en vinter med färjeförbindelse förortsbefolkningen på . Isvaret här säger kommunikationsministern att har beaktatkonsekvenserna för trafikanterna om färjeförbindelsen dras in, vilken väl,såvitt Jag förslår, fortfarande fungerar. Att så skulle vara fallet och alt manhar räknat med alla konsekvenser som skulle kunna uppstå för ortsbefolkningenvill nog inte torpöborna skriva under på. De har visserligen haft ettsammanträffande genom sitt byalag med direktör och medhjälpare tillhonom, men de har därvid inte blivit övertygade om all alla konsekvenser förderas del har blivit beaktade när har framfört det här förslaget; delvill de därför inte gärna sälla tilltro till. Jagskulle önska all kommunikationsministern ville ge mig ytterligare någonsynpunkt på det här ärendet. Omplanerad avstängning av viss färjeförbindelse i sjön , m. m. Omplanerad avstängning av viss färjeförbindelse i sjön , m. m. Det är inte så lätt att ge några synpunkter, eftersom ärendet är ilänsstyrelsen för behandling. Jag är därför förhindrad att nu ange någonståndpunkt, men Jag skall ändå lämna några siffror som belyser vad det härgäller. Jaghar fött statistik på hur myckel färjan användes 1977 och 1978. - Jag tar inteupp siffrorna , eflersom färjetrafiken var inställd i en och en halvmånad på grund av ishinder. Färjananvändes för tre fordon per dag , för två , för ett ijanuari, för två och för tre . Det kunde gå två eller tredagar ulan att någon åkte med färjan över huvud tagel. Omman skall resa till , som ligger norr om , blir det enföriängning av ressträckan med . Det är tre personer på somarbetar i och som utnyttjar färjan. Två av dessa samåker, och det äralltså två fordon det gäller. Dessa fordon får då fara dessa ytteriigare mil -det är riktigt. Å andra sidan vill Jag säga atl del under vintermånadernakostar i genomsnitt . att forsla varje fordon med denna färja. Därmedhoppas jag attjag ändå lämnat några ytterligare synpunkter, . BÖRJESTENSSON (fp): Del kan tyckas som om den här statistiken är förödande för de önskemålsom byalaget på framfört, men det är ändå på det sättet aff om man drarin den här förbindelsen så blir det mycket besvärligt för de personer som borhär ute. Den här förbindelsen har ändå funnits, och den har varit en tillgång.Om den nu dras in , känns det som om man drar in enservice som ändå stått dem till buds. För forpöborna blir besparingen belastning. Jagvill i alla fall tacka kommunikationsministern för svaret, och jag har denförhoppningen atf ärendet skall få en positiv behandling i närdet kommer dil. Överläggningenvar härmed avslutad. § 16 Föredrogs ochhänvisades Skrivelse och propositioner 1979/80:21 till utrikesutskoUet1979/80:27 tiU finansutskottet /80:32 till skatteutskottet /80:34 tilltrafikulskoUet 1979/80:39 till skaffeutskoffet /80:43 till utrikesutskottet § 17 Föredrogs ochhänvisades 1979/80:95-97 tillkonstitutionsutskottet § 18 Föredrogs menbordlades åter Nr 22 Konstilutionsuiskottelsbetänkanden /80:1-7 Tisdaeen den Skatteutskottetsbetänkanden /80:1-7 november Trafikutskottetsbetänkanden /80:1-3 Arbetsmarknadsutskotlets betänkanden /80:1 och 3Civilutskoltets betänkanden /80:1-3 §19 Föredrogs och bifölls Inlerpellationsframställningar 1979/80:46-48 §20 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle konstitutionsutskottels betänkanden nr 1-7 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. §21 Anmäldes och bordlades 1979/80:24 om de multilateralahandelsförhandlingarna inom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet(), m. m. 1979/80:29 om åtgärder föratt trygga folktandvårdens utbyggnad, m. m. 1979/80:30 om höjning avskatten på energi, m. m. 1979/80:31 om skattefrihet för vissa ersättningarsom bekostas av i samband med ijänslemannaulbytet mellande nordiska länderna 1979/80:35 om ändring av anståndsförfarandet enligtuppbördslagen (1953:272), m. m. 1979/80:37 om avtal om läkarutbildning vidkommunala undervisningssjukhus, m. m. 1979/80:38 om ersättningtill kommunerna för hjälp till flyktingar m. fl. 1979/80:42 om höjning avdef allmänna barnbidraget, m. m. 1979/80:44 om ändring i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar 1979/80:51 med förslagtill ändrade blancokreditregler för bankinstituten §22 Anmäldes och bordlades Motioner I919/m:9& av BonnieBernström 1979/80:99 av m.fl. med anledning av propositionen 1979/80:2 medförslag till sekretesslag m. m. §23 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:49av () till statsrådet om förbud mot omskärelseav kvinnor, m. m.: 1 en artikel i tidningen nr 44/1979 erkänner ensvensk gynekologipro-fessor att han och även andra läkare har medverkat vidomskärelse av kvinnor. På en direkt fråga i om detär rätl av svenska läkare att omskära invandrarkvinnor svararhälsovårdsministern: "Ja, om kvinnorna begär det och läkarna bedömer attdet är lämpligt. Det finns ingen svensk lag som förbjuder omskärelse. Däremotär omskärelse av småflickor i hemmen misshandel." Omskärelseav kvinnor - stympning av de yttre könsdelarna i syfte att minska kvinnansförmåga att njuta av sitt sexualliv - praktiseras framför allt i mångaafrikanska länder. Mellan 25 och 30 miljoner kvinnor har som barn eller ungaflickor genom bortskärandet av kliloris och i vissa fall också av de yttreblygdläpparna berövats möjlighet till lust och glädje i sexuallivet. Dennasedvänja, som är ett av manssamhällets grymmaste medel atl behärska,passivisera och deformera kvinnan, har äntligen börjatifrågasättas. Krav reses på alt FN skall medverka till stoppandet av dennalemlästning. Tyvärr tassar såväl FN som andra organisationer alltför försiktigtkring varje beslut med hänvisning till att man därmed skulle kunna torsvårafrågans lösning. Ett sådant respektfullt agerande vore olänkbart om lidande avdetla slag och denna omfattning drabbat män. Väridens beslutsfattare - tillallt övervägande delen manliga - måsle inse atl de måste ta ställning fillfrågan om kvinnlig omskärelse och aft de inte har rätl all gömma sig bakomorden "sedvänja" eller "inblandning i kulturella seder".Endast en kraftfull opinion i alla länder kan tvinga fram ställningslagande motkvinnlig omskärelse. Undertäckmantel av fraserna "religiöst mönster" eller "kvinnorna ärolyckliga om de inte får bli omskurna" bidrar svenska läkare tilldenna grova diskriminering. Genom atl företa omskärelseoperationer på svenskasjukhus - även om de endast är ell fåtal - institufionaliserar manÖvergreppet, godtar misshandeln och motverkar på det allvarligaste opinionsarbetetmol denna stympning av kvinnor och barn. Iett öppet brev till kräver två svenska läkare med erfarenheterfrån de länder där omskärelse förekommer förbud för svensk medicinpersonal attutföra omskärelse. "Del är självklart alt visa respekt för andra länderskulturella sedvänjor. Men i måste vi sälta en gräns för minoriteterssätt aff leva efter normer som starkt avviker mol våra värderingarochlivsvärden. Vi accepterar t. ex. inte barnäktenskap. ingreppsom skadar kropp och själ - oavsett människors ålder - är att överskrida gränsen.Sådana handlingar bör vi inte tolerera, än mindre vara delaktiga i." Hälsovårdsminisiernhar i sitt svar lill menat atl det är rätt av svenska läkare atlomskära invandrarkvinnor "om kvinnorna begär det och läkarna bedömer attdet är lämpligt". Ett sådant uttalande vittnar om slor okunskap ominvandrarkvinnornas situation. Man kan inte hävda att kvinnor begär omskärelseav fri och egen vilja; de är i regel hell underställda familjens och mannensbeslut, enligt ordföranden i invandrarkvinnornas organisation. Vad skallläkarnas lämplighelsbedömning gälla - all omskärelse är fysiskt genomförbar?Eller är det hälsovårdsministerns uppfattning att läkare skall bedömalämpligheten av omskärelse och all politikerna därmed skall frånhända sig ansvaretför sådana principiellt vikliga beslut? Blandde regler som svenska läkare arbetar efter återfinns följande:"Läkaren skall handla i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet ochständigt söka vidga sina kunskaper." Motdenna bakgmnd vill Jag ställa följande frågor till hälsovårdsministern: Är det rätt av svenska läkareall omskära invandrarkvinnor? Är omskärelse av kvinnor att"handla i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet och ständigt sökavidga sina kunskaper"' Är regeringen beredd föreläggariksdagen förslag om förbud mot omskärelse av kvinnor i ? Är regeringen beredd alt aktivtmedverka lill beslut i internationella organ om förbud mot omskärelse avkvinnor? 1979/80:50 av Hans AIsén(s) till Jordbruksministern om tillverkningen av öl-och läskburkar avaluminium: Genom samverkan mellan AB Bryggerier och förpackningsföretagetPLM kommer de nuvarande öl - och läskburkarna av stålplåt aft inom några årförsvinna från marknaden. De kommer att ersättas av en ny typ av burkar,tillverkade av aluminium, som är en av de mest energikrävande metallerna. Detkan ifrågasättas om åtgärden står i god samklang med de allmänna strävandenaatt spara på energi. Aluminiumär dessutom oförstörbart, och de nya burkarna kan komma att bli liggande inaturen . Givetvis hävdar aluminiumburkarnas anhängare atfburkarna skall samlas in och metallen skall återanvändas. Därigenom för vivarken dagens stora nedskräpning eller större energiåtgång än med returglasen.Detta resonemang är säkert riktigt om tomburkarna verkligen kommer tillbaka.Men all erfarenhet av en växande nedskräpning i vår natur gördelnödvändigt att starkt ifrågasätta möjligheten av att få tomburkarna tillbakaför återanvändning, om man inte är beredd alt betala höga pantersältningar. PLM och planerar att insamlingen avaluminiumburkarna skall kombineras med den kommunala pappersinsamlingen. Manvill också att ideella organisationer skall ta hand om burkarna. PLM tänkersätta upp speciella containers för ändamålet. Insamlarna kommer för sitt besväratt få en ersättning som motsvarar burkarnas skrotvärde, ca per burk.Systemet kommer atl prövas . PLM och har en optimistisksyn på möjligheten att åstadkomma en väl fungerande insamling ochåteranvändning av aluminiumburken. Dennaoptimistiska syn ifrågasätts av flera företrädare för myndigheter ochmiljöorganisationer. Erfarenheter från andra länderlalarockså fören skeptisksyn på möjligheten till återanvändning. planerade burkproduktionen blir det betydligt större prisskillnader mellansmå och stora serier än . Detta medför att småbryggerierna kan komma atffö betala avsevärt mer per burk än - ett förhållande som kommer attställa de mindre bryggerierna i en synnerligen ogynnsam konkurrenssituation. Dennya aluminiumburken har tagits fram av och utan närmare kontakt medvare sig företrädare för andra bryggerier eller företrädare för detaljhandelnoch konsumenterna. De negativa miljöeffekter som onekligen kan befaras med detnya systemet motiverar i sig också betydligt mer kontakter mellan Pripps-PLMoch skilda samhällsorgan än vad som synes ha förekommit. Det hade varit viktigtalt olika parter kunnat vara med i beslutsprocessen och all möjligheter förenneutral utvärdering av effekterna av olika system beträffande förpackningarförelegat. AB Bryggerier, som är ett dotterföretag till statligaBrygginvest, borde ha känt ett särskilt ansvar i della hänseende. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tilljordbruksministern rikta följande frågor: Vilken uppfattning harstatsrådet om riskerna för ett ökat energibehov och en växande nedskräpninggenom tillverkningen av öl- och läskburkar av aluminium? Är statsrådet beredd vidtagaåtgärder för aft hindra eller förebygga eventuella dylika risker? 1979/80:51 av AnnaWohUn idersson (c) till statsrådet om decentraliseringen inomden offentliga sektorn: Den offentliga sektorn får en allt större betydelseför sysselsättningen. Antalet centralt anställda inom den offentliga sektornhar fördubblats och uppgick till ca1,2 miljoner Omkring 540 000 personer var 1976 anställda i statlig ellerstatsunderstödd verksamhet och ca 670 000 personer hos kommuner och landsting.Den framtida sysselsättningsökningen kommer enligt bl. a.sysselsättningsutredningen atl till stor del ske inom den offentliga sektorn.Denna sektor svarar bl. a. för den absoluta merparten av den service som äroundgänglig för au en viss ort skall kunna erbjuda tillfredsställandelevnadsbetingelser. Delär enligt min mening samhällets skyldighet att se till att den förväntadesysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn kommer alla delar av landettill godo. kan ske bl. a. genom en mer aktiv och åtgärdsinriktad länsplanering.En sådan kräver, enligt min mening, alt man finner bättre och effektivareformer än vi nu har för att inlemma den offentliga sektorn, inte minst denstatliga regionala sektorn, i länsplaneringsarbetet. Delregionalpolitiska beslutet innebar bl. a. att en delegationför frågor rörande omlokalisering av statlig verksamhet skulle inrättas.Däremot avslog krav på såväl en planmässigutlokahsering av ca 10 000 tjänster i den centrala förvaltningen som ett särskiltanslag till regionalpolitiska åtgärder i statlig verksamhet. Riksdagensmajoritet fann då ingen anledning att vidta de åtgärder som centerpartietförespråkade för att motverka den koncentralionsutveckling som på nytt kanskönjas i . Dessa frågor tas dock upp i regeringsförklaringen,och där aviseras att en delegation - utan närmare precisering av uppgifter ochfunktion - för decentralisering av statliga funktioner skall inrättas. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga löneministern: Vilkakonkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för atl fullfölja regeringsdeklarationensmålsättning om decentralisering av funktioner inom den offentliga sektorn? §24 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:88av () till kommunikationsministern om svenskaregeringsåtgärder med anledning av fartyget försvinnande: Föranleder omständigheterna kring detLiberiaregistrerade fartyget försvinnande några åtgärder frånsvensk sida? 1979/80:89av GunUla () till statsrådet om regeringens syn påomskärelse av kvinnor: , mot bakgrund av uppgifter som framkommit i , beredd att gesin och regeringens syn på frågan om omskärelse av kvinnor? 1979/80:90 av () till industriministern om direktiven till utredning ochöversyn av stödområdessystemet; fattade beslut om riktlinjerför den nya regionalpolitiken. När det gällde inplacering av kommuner istödområden uppfyllde beslutetinte de förväntningar vi ute i länen hade hyst med anledning avsysselsältningsulredningens belänkande med förslag om en mera objektiv ochdifferentierad inplacering av kommuner i sfödområdesklass. För de allra flestalänen innebar beslut en kraftig prutning av de önskemållänsstyrelserna lagt fram i vad gällde indelningen i stödområden. Så hade t.ex. i föreslagit atl kommunerna skulle placeras i område 3, kommunerna Kindaoch i område 4 och skärgården i område 6, medan beslut blev auKinda och placerades i område I. Delta beslut upplevs helt naturiigtmycket negativt av oss i och kommer, om det inte ändras, altkraftigt försvåra våra möjligheter att komma till rätta med den regionalaobalans som råder i länet. I regeringsdeklarationen aviseras att en översyn avdet nya systemet för stödområdesindelning skall ske. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga industriministern: statsrådet att i direktiventill översynen av slödområdessystemef utgå från sysselsällningsutredningensförslag om mera objektiva kriterier för kommunernas inplacering istödområdesklass och därmed skapa förutsättningar för en bättre regionalbalans såväl mellan som inom skilda län? §25 Kammaren åtskildes .