prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:28 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. §1 Anmälan om kompletteringsval till utskott och Socialdemokratiskariksdagsgruppen har anmält som suppleant i utbildningsutskottet. Moderatasamlingspartiets partigrupp har som nytt ombud i efter anmält nuvarande suppleanten ochsom ny suppleant efter anmält . Valet gäller för tidentill öppnandet av församlingens nästa ordinarie möte. Antnälanom kompletteringsval till utskott och Tredjevice talmannen förklarade valda till suppleanti utbildningsutskottet () (förtiden till öppnandet av församlingens nästa ordinarie möte) AndersBjörck (m) (förtiden till öppnandet av församlingens nästa ordinarie möte) § 2 Justerades protokolletför den 6 innevarande månad. § 3 Upplästes följandeinkomna ansökan: Härmedanhålles om ledighet från riksdagsarbetet den 15 november-den 15december 1979 för företagande av utrikes resa. den 13 november 1979Torsten Kammarenbiföll denna ansökan. Rätttill ledighet och ersättning JÖr kommunalt förtroendeuppdrag m. m. Tredjevice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättareför . §4 Föredrogs och hänvisades 1979/80:45 tillskatteutskottet 1979/80:56 tillarbetsmarknadsutskottet §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällning 1979/80:59 1979/80:8 med anledning av motion om suppleantstjänstgöring i länsstyrelses styrelse §7 Rätt till ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. Föredrogs betänkande1979/80:9 med anledning av motioner om de förtroendevaldas arbetsvillkor - rätttill ledighet och ersäuning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. Det var inteofta man hade anledning glädjas över den folkpartiregering som provisorisktförsökte styra vårt land fram till valet . Men initiativet atl gekommunaldemokratiska kommittén tilläggsdirektiv måste hälsas medtillfredsställelse. Jag vet inte om det varde motioner som inlämnades undervårsessionen som blev anledningen till dessa tilläggsdirektiv. Oavsettom motionerna var den direkta anledningen, så är del ell steg i rätt riktning.Som framhålls i motionen 1978/79:405 harju den nya kommunallagen inte giviikommunerna de vidgade befogenheter som är erforderliga för atl fatta beslut sominnebär att alla grupper samhällsmedborgare kan delta i det kommunalpolitiskaarbetet. Det finns enligt min mening ingen anledning att lagstiftningen inomdelta område skall vara av överförmyndarkaraktär när det gäller kommunerna. Kommunernasroll och uppgifter i vårt samhälle är av den omfattningen atl derasbeslut påverkar allas vår vardag. Kommunernas folk borde då också kunna fåförtroendet atl själva fatta beslut i arvodes- och ersättningsfrågor. Det kaninte kommunerna . Det visar regeringsrättens dom (2 000-1978), där regeringsrättenupphävde beslut som min egen hemkommun fattat. Kommunens beslut tillkom för attmöjliggöra för personer som har skiftarbete atl delta i det kommunalpolitiskaarbetet. Jagnoterar därför med tillfredsställelse all utskottet delar de synpunkter som framförs i motionen, och jag vill, herr talman, instämma i utskottets skrivning och i likhet med utskottet framhålla följande: "Det utrednings uppdrag som kommunaldemokratiska kommittén erhållit måste tillmä tas stor vikl och bedrivas med största skyndsamhet." Dä kan de olägenheter som fortfarande kvarstår när det gäller alt möjliggöra för alla samhällsgrupper att engagera sig i del kommunalpolitiska arbetet undanröjas. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Vi har fått en rad personliga vittnesbörd om hur svårtdet kan vara att förena politiskt arbete med ett normalt familjeliv. Vi vetockså att kvinnor lämnar politiken i första hand av familjeskäl, medan mänlämnar politiken i första hand av äldersskäl och först på femte plats angerfamiljeskäl. publicerade undersökningar visar också att de politisktförtroendevalda i allt högre grad rekryteras bland offentligt anställda-de somhar lättast all anpassa arbetstider lill politikens krav. Politiskaförtroendeuppdrag utövas i hög grad och kvällslid. Det ligger isakens natur: politikens uppgift ärju att nå ut till människorna. Och människorär i regel bara lediga på kvällstid och . Denandra sidan av samma sak är att de som har politiska förtroendeuppdrag tvingasatl arbeta i en utsträckning som inte är vanlig. Den som har ellvanligt arbete och dessutom har några politiska förtroendeuppdrag avsätterofta , helg efter helg för sina politiska uppdrag. Dettainnebärattjust de som skall besluta om t. ex. affärstider, barntillsyn ellersex limmars arbetsdag tvingas till arbetstider som gör att de ofta försummareller inte hinner med familj och vänner, vilket medför att de står utanförmånga av vardagslivets sysslor. RitaLiljeström - en känd sociolog - har skrivit atl "det är de ojämlika männensom styr samhället. De jämlika har inte lid." I detta ligger mycket avsanning. Det finns en riskatt vi får ett negativt urval till politiken, som göratt bara de som mest är beredda att offra familje- och privatliv får politiskauppdrag. Därförär det inte en "facklig" fråga för politiker vilka arbetstider ocharbetsformer som finns för dem. Tvärtom är det av stor betydelse för kvaliteteni besluten atl de som har politiska uppdrag också tillåls alt bevara kontaktenmed barn, familj och arbetsliv. Detär ett demokratiskt intresse att utvecklingen mot fler yrkespolitiker bryts.Skall barnfamiljer och kvinnor kunna beredas plats i politiken måste depolitiska arbetsformerna förändras. Pådel här området finns inga patentlösningar. Del behövs en hel rad åtgärder föralt del politiska livet bättre skall kunna förenas med barn och arbetsliv. Blanddet viktigaste är alt bryta den tendens som innebär att den främsta meriten föratt få ett politiskt förtroendeuppdrag är alt man innehar andraförtroendeuppdrag. Det är nödvändigt att sprida infiylandet på allt fiermänniskor. Mångsyssleriet hotar inte bara kvaliteten i besluten utan möter Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. också många demokratiskainvändningar. Därför är det angeläget att vi nu får en kartläggning av detpolitiska mångsyssleriet. Politiskaförtroendeuppdrag bör i så stor utsträckning som möjligt utövas pådagtid/arbelstid. Det måste bli lika naturligt att gå från arbetet för politisktsom för fackligt arbete. Undantag från dagstidsregeln bör göras för möten därallmänheten har tillträde, t. ex. fullmäktigeförsamlingar. m. vidgades rätlen till ledighet för politiska uppdrag.Men medan kommunalt och statligt anställda har rätt att behålla hela eller del av lönen finns ingen sådan rätt för privaianställda. Denna orättvisamellan olika grupper anställda skulle försvinna genom ett system med rätt tillledighet och ersättning för förlorad arbetsinkomst för politiska uppdrag. Exakthur ett sådant ersättningssystem skall vara utformat bör man titta närmare på. Barnvakti samband med politiska sammanträden löser inte de grundläggande problemen:att politiskt arbete kan vara ett hinder för föräldrar att träffa sina barntillräckligt mycket, alt småbarnsföräldrar inte får politiska uppdrag om deinte är beredda att försumma sin familj. Detta hindrar inte att kommunerna börmedverka till att lösa småbarnsföräldrarnas barnvaktsproblem i samband medkommunala uppdrag. Denstora gruppen politiker är de som arbetar i våra kommunfullmäktigeförsamlingar.Det är också de som har de svåraste arbetsförhållandena, eftersom de också ärförvärvsarbetande. Enligt betänkandet har regeringen i tilläggsdirektiv tillkommunaldemokratiska kommittén uppdragit ät den att se över arbetsformerna förde kommunalt förtroendevalda, och det är positivt. Menvi måste också ta itu med riksdagsarbetet. De nuvarande arbetsförhållandena iriksdagen är orimliga. En stor del av vår tid här i går ål till attvänta på voteringar eller på att kvällsplenum kanske skall anordnas. har frågan om barnvakt i diskuterats. Jag harmotionerat härom. Jag hoppas att den debatt som har förts och de krav som har förtsfram angående riksdagsarbelets reformering leder till resultat. Det finns mångapositiva uttalanden i denna riktning, och av det skälet tänker jag inte yrkabifall lill motionen utan avvaktar vilka resultat som kommunaldemokratiskakommittén kommer fram till. NILSBERNDTSON (vpk): De förtroendevaldas arbetsvillkor när det gäller kommunalaförtroendeuppdrag är en viktig fråga ur demokratisk synpunkt. Det är allvariigtom rekryteringen till uppdragen blir skev så att stora grupper därigenom blirunderrepresenterade. Helt klart är att t. ex. industriarbetarna ärunderrepresenterade. Om titeln ombudsman är vanligare än titeln metallarbetarei en kommun som domineras av metallindustri, då bör det vara en tankeställare:Är villkoren lika? Deåldersgrupper som har vårdnaden om småbarn, och då i särskilt hög gradkvinnorna, har svårigheter att delta i verksamhet. Förrekryteringen till kommunala förtroendeuppdrag spelar självfallet arbetsbördanoch arbetsformerna stor roll. De alltmer komplicerade och omfattande ärendena kräverökad tid för inläsning och genomgång. Behovet av heltidsengagerade politiker ikommuner och landsting har ökat. 1 detta ligger dock en fara när det gälleruppgifts- och ansvarsfördelningen även inom partierna. Frägornaom de förtroendevaldas arbetssituation reses allt oftare till debatt i kommuneroch landsting, inte minst med avseende pade förtroendevaldas iTiöjligheier lillbreda kontakter med väljarna. En sådan undersökning i min egen hemkommun gav endel anmärkningsvärda resultat. Bristande tid för kontakter, svårigheter atttränga in i materialet anfördes av många. Längehävdades att kommunala uppdrag inte skulle arvoderas. torde väl arvodenav olika storlek utgå i de allra flesta kommuner. Det stod klart atl en ordningsom innebar att kommunalt engagemang medförde direkta förluster förförtroendemännen påverkade rekryteringen negativt. Det spelade inte någon rollför direktören, däremot för hans lågavlönade arbetare. Detfinns säregenheter i nuvarande syslem. När del gäller arvodering och generösapensionsvillkor för de heltidsengagerade politikerna har det sannerligen intesaknats vilja all lösa problemen. Generositeten har varit så stor att vi nu fårbevittna hur unga män i karriären går vidare till ännu bättre betalda loppjobbmed en rejäl pension som extra inkomst,en pension som kan varabetydligt större än inkomsten för de fiesta löntagare. Motdenna bakgrund måste det te sig besynnerligt att man ännu inte har lyckats lösafrågan om ersättning till de människor som förlorar arbetsförtjänst när defullgör kommunala uppdrag. Även om i många kommuner och landsting arvodenanumera är beräknade sä atl de kan motsvara den förlorade arbetsförtjänsten,kvarstår orättvisor mellan olika kategorier. Ackordsarbetaren på verkstadeneller bygget får alltid avdrag på lönen, men del finns andra grupper som kanfullgöra ganska tidskrävande uppdrag utan all få löneavdrag. Denna olikhet upphäverman inte med höjda arvoden. Jag tror att det är nödvändigt med en lagändringsom möjliggör alt man kan ge ersättning för föriorad arbetsförtjänst utan attockså den som inte gör någon förlust skall komma i åtnjutande av förmånen.Utformningen måste givetvis prövas för att bli så rättvis som möjligt. Manbör väl läsa konstilulionsutskollets yttrande över motionerna så, att utskottetockså önskar en översyn av bestämmelserna. Man hänvisar till de direktiv somkommunaldemokraliska kommittén har fått. Jaghar, herr talman, inget annat yrkande än utskottets. Med vad jag anfört villjag dock understryka all varje hinder för en allsidig och representativrekrytering till kommunala uppdrag måste undanröjas. Del må gälla rätlen tillledighet - där arbetaren vanligen har en sämre ställning än andra grupper -, deekonomiska villkoren eller arbetsformerna. Detta är viktiga frågor. Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. BERTILFISKESJÖ (c): Med anledning av , och vill jag bara erinra om alt utskottet ingalunda nonchalerar deproblem som de har tagit upp i sina motioner eller i sina Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. Utskottetanser all de här problemen är väldigt viktiga och avvisar således intemotionskraven utan hänvisar till att de numera är under utredning. Närutredningsresultaten värkt fram får vi väl se vad vi kan göra för attytterligare bredda förutsättningarna för deltagande i del samhällspo-liliskaarbetet. Det är naturligtvis så, atl den enda hållbara grunden i längden för endemokrati är ett engagerat dellagande från medborgarnas sida. Politik ochsamhällsarbete får aldrig bli en angelägenhet enbart för en avgränsad gruppproffspolitiker. Del moderna samhället kräver visserligen att vi har ettrepresentativt system och att vissa medborgare pä det sättet åtminstonetemporärt får göra en större insats och la på sig ett större ansvar än andra.Men de praktiska arrangemangen måste vara sädana att ingen utesluts frånmöjligheterna all konkurrera om förtroendemannaposter eller från att på annatsätt vara med och påverka samhällsbesluten. Detfinns onekligen en hel del att göra för att underiätta för olika kategorier isamhället atl ställa upp, och en del av de förslag som förs fram i motionernaär säkert utvecklingsbara. Del framgår ju också av betänkandet att ävenutskottet har den uppfattningen. Heltallmänt vill jag säga alt en orsak lill de ökande besvärligheterna att delta isamhällsarbetet är den fortgående centraliseringen i samhället, koncentrationentill stora enheter. Denna utveckling gör del på alla sätt besvärligare förmånga människor alt överblicka sammanhangen och all vara med och bestämma. Mittparti harju i de här avseendena varit någol av en ropande och varnanderöst. Vi har ständigt krävt aktiva insatser för atl mota den här utvecklingenoch för att skapa ett mer decentraliserat samhälle både i vad gällerbebyggelse, sysselsättning och beslutsfattande. De här sakerna hänger ju mycketnära samman. Det vore fel att påstå att vi har haft särskilt godresonans härvidlag, men har man ju kunnat finna att det blivitnågot av åtminstone en verbal islossning ifrån de andra partiernas sida. Ävende andra partierna har börjat tala om t. ex. decentralisering och närdemokrali.Denna sinnesändring tycker naturiigtvis vi centerpartister är myckel glädjande.Det är vår förhoppning atl även i praktisk politik skall präglas avde nyvunna insikterna. Det skulle mer än något annat främja demokratin ochbredda möjligheterna för ett deltagande i det politiska arbetet. Jagvill tillägga ytterligare en sak. Det är sedan någon tid inne all i allamöjliga sammanhang klaga över de besvärliga villkor som gäller förbeslutsfattare inom politiken. De som hoppar av och sedan uttalar sitt anatemaöver det politiska systemet kan regelmässigt räkna med översvallande positivuppmärksamhet. De blir åtminstone kändisreporiagens ochveckotidningarnas guldgossar och platinaflickor. Att misslyckas framställs somen större framgång än alt lyckas. All ge upp har blivit mer hedervärt än attsegt kämpa vidare. Delär en attityd- och beieendevärdering som enligt min mening i långa styckenendast bidrar till en förstärkning av rådande vulgäruppfatiningarom politik ochpolitiskt arbete. Man blir litet nedstämd när man läser- och även i en del inlägg här ikammaren ibland kan höra - att de som framhärdar i sitt samhällsengagemangnärmast är atl betrakta som maktgalna robotar utan sinne för vare sigfamiljeliv, vanliga mänskliga relationer i övrigt eller intressen utanför denpolitiska sfären. Del är en beskrivning som är djupt orättvis men också skadligför en riktig förståelse för demokratins villkor. Den här vulgäruppfattningenlockar sannerligen inte nya medborgarkaiego-rier alt engagera sig. Någongång bör det, tycker jag, vara tillätet att påstå all politiskt engagemang intebara är stressande arbete, försakelse och möda. Det är minsann också spännande,intressant, givande och utvecklande. Politiskt arbete är inte bara en pina, somman skulle kunna tro av alla lamentationer. Det är också en förmån, som de somväl kommit med vanligen är beredda att kämpa rätt hårt föratt få behålla. Jagtror atl vi som sysslar med politik bör erkänna delta. Det bör ocksåkunna vara ett led i vår strävan att locka så mänga som möjligt att engagerasig i samhällsarbetet. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. m. BONNIEBERIMSTRÖM (fp): Även om det inte finns olika uppfattning i fråga om yrkanden i dettaärende är del ändå viktigt att man diskuterar de här frågorna. De rördemokratins förutsättningar, nämligen att alla människor skall ha likvärdigamöjligheter atl Jobba med politik. NärBertil Fiskesjö säger att har jobbat länge för närdemokrali gläder detmig. Del har också vi i gjort. gjordeen undersökning om mångsyssleriet 1975. Det kunde då konstaterasatt det parti där mångsyssleriet var mest utbrett var - dvs. sammapersoner som satt i satt också på uppdrag ilandsting och kommunfullmäktige. Det är inte det vi i menar mednärdemokrati och att sprida makt och ansvar. Vi tycker att man skall spridauppdragen på personer och inte bara på olika regionala nivåer. Det tror jag ären väsentlig skillnad mellan och . vänder sig mot den debatt som harförts om att de som tar på sig förtroendeuppdrag offrar familjeliv, Alla gördet definitivt inte, och del är också viktigt alt framhålla. Men det finns enklar skillnad mellan mäns och kvinnors villkor i politiken, och det visade denundersökning som några riksdagskvinnor redovisade . Män lämnar i storutsträckning politiken av åldersskäl och först i femte hand av familjeskäl,medan kvinnor i första hand lämnar politiken av familjeskäl. När del är så, dåär del någol fel i systemet. Vi måste ta fasta på detta och ändra politikensvillkor så att det är lika möjligt för båda könen att delta i det politiskaarbetet. gav lite hugg åt . Jag vill påminna BonnieBernström om att det centerparti som jag tillhör sedan gammalt är ettfoikrörelseparti. Vi har alltid lagt mycket stor vikt vid eii brett folkligt Rätttill ledighet och ersättning för kommunalt förtroendeuppdrag m. rn. Vi har ocksåkunnat glädja oss åt en mycket omfattande aktivitet från partimedlemmarnassida. De anklagelser för toppstyrning och kotteripolitik som från och tilldrabbar andra partier - t. ex. - har vi varit rättförskonade från. Vi har med ganska stor framgång lyckats hålla parlidemokratinlevande. Del gäller både frågan om inflytande för partimedlemmarna ochspridning av uppdragen. Jagvill här inte framstå som den som menar au arbetsvillkoren i det politiskalivet är tillfredsställande ur alla synpunkter. Jag tillhör dem som vid mångaolika tillfällen har tagit upp de här frägorna i denna kammare, och jag hardeltagit en hel del i utredningsverksamhet. Men Jag tycker att det någon gångbör sägas ifrån all vi inte får förfalla till något slags allmänt gnolande överhur eländigt vi har det. De uppgifter vi har tagit på oss har vi dock tagit påoss helt frivilligt. Det politiska arbetet innebär inte bara möda och pina, somjag sade i mitt tidigare anförande, utan också intressanta arbetsuppgifter ochpersonlig stimulans. Vi får inte ge medborgarna en falsk bild av det politiskaarbetet och pä del sättet redan genom beskrivningen av våregen verksamhetavskräcka människor från att engagera sig politiskt. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag tycker att försöker springa ifrån kärnpunkten idebatten här. Visst är det roligt att Jobba med politik. Det är ett privilegiumatt få sitta här i och jobba med politik på denna nivå. Det ärviktigt att vi betonar delta. Men del ärju inte någon särskild mening i atldecentralisera beslutsfattandet i samhället, om det är samma person som sitterpå alla nivåer och fattar de här besluten. Det är inte särskilt meningsfullt.Det tycker jag att också måste erkänna. Och det är ett probleminom . Jag vet inte vilka undersökningar som hänvisar till.Jag är fullständigt övertygad om att del s. k. mångsyssleriet är precis likautbrett inom som det kan vara inom . Dengrundläggande princip som vi har vid t. ex. nomineringar inom är att viinte skall ha ledamotskap i kommun, landsting och riksdag. Men vi haren del undantag frän den här principen. Det är alltså ingenting som vi driverin absurdum. Förmin del måste jag säga atl Jag tycker det är mycket värdefullt att det finnsnågra personer i t. ex. den här församlingen som har en återknytning tillfolkrörelserna, till fackliga rörelser av olika slag, till landsting och lillkommuner. Det tillför utan tvivel beslutsfattandet i denna kammare enerfarenhet av dels hur folk tycker och tänker i vida kretsar, dels hur depolitiska beslut som vi fattar här i fungerar när de skall omsättas ipraktisk verksamhet. Jag tycker således att man inte utan vidare skall fördömaatt det fortfarande finns en och annan landstingsledamot ellerkommunfullmäktigeledamot i denna kammare. Del är i många avseenden bra. Att öka möjligheterna för olika grupper att delta i detkommunalpolitiska arbetet var en viktig målsättning när den nya kommunallagenutarbetades av den socialdemokratiska regeringen . I samband därmedinfördes lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i kommunala sammanträden,gruppmöten osv. utsträcktes kommunernas rätt atl betala ersättningför kostnader som följer med ett förtroendeuppdrag. Kommunerna ochlandstingskommunerna kan nu t. ex. lämna ersättning för barntillsynskostnaderoch för särskilda kostnader som handikappade kan åsamkas på grund avförtroendeuppdrag. Sammanlagetsyftade den socialdemokratiska regeringen med dessa förändringar till att göradet lättare för nya grupper alt åta sig olika förtroendeuppdrag. Ävenfrågan om ersättning för förlorad arbetsförtjänst togs upp i detta sammanhang.Bl. a. pekade LO i sitt remissyttrande över kommunaldemo-kratiutredningen påatl systemet inte lar hänsyn lill den föriorade arbetsförtjänsten som medförså betydande ekonomisk uppoffring för personer med kvälls- och skiftarbete altde i praktiken knappast kan åla sig kommunala uppdrag. Detframhölls vid behandlingen av propositionen alt mycket talade för en ordningdär hänsyn fick las lill föriorad arbetsförtjänst. Man ansåg att en ändring aversättningsreglerna skulle kunna innebära stora praktiska problem, eftersom enenhetlig bedömning skulle bli svär alt tillämpa. har ett enigtkonstitulionsulskoit ansett atl den här frågan är väldigt viktig, ochkommunaldemokratiiiiredningen har fått tilläggsdirektiv för atl kunna lösaproblemet. Jag vill yrkabifall till utskottets hemställan. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Överiäggningenvar härmed avslutad. Uiskotiets hemställan bifölls. §8 Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti betänkande 1979/80:10 med anledning av motioner om förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti m. m. 1 detta betänkandebehandlades motionerna 1978/79:408av () och (), vari yrkats att hosregeringen skulle anhålla om förslag till lag stadgande atl politiska partierenbart fick registrera de medborgare som medlemmar vilka av egen fri viljapersonligen ansökt om medlemskap, 1978/79:1089av m. fi. (m), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenskulle hos regeringen anhålla om förslag till lagstiftning med förbud motkollektivanslutning till politiska partier (yrkandet 1), 1978/79:1101 av EssePetersson (fp) och (), vari yrkats att Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti äter uttaladesin principiella inställning mot politisk kollektivan slutning, samt 1 1978/79:1691 av () och (). 1. beträffandelagstiftningsåtgärder i kollektivanslutningsfrägan avslå motionerna1978/79:408 och 1978/79:1089 yrkandet 1, 2. beträffande riksdagsuttalandemot kollektivanslutning till politiskt parti avslå motionen 1978/79:1101, 3. beträffande lagstadgande om atlenbart fysisk person kunde bli medlem i politiskt parti avslå motionen1978/79:1691. 1.av Per , och (samtliga m) som ansett att utskottetunder 1 bort hemställa au skulle med bifall till motionerna1978/79:408 och 1978/ 79:1089 yrkandet 1 hos regeringen begära förslag tilllagstiftning mot kollektivanslutning till politiskt parti.