prot · G309142 · 1979-12-31 00:00:00 — Att man uttrycker sig så innebäremellertid inte att man anser att har fientliga avsikter mot oss; detinnebär endast ett kyligt konstaterande av de militära fysiska realiteter somär för handen i . En liten nation i närheten av dessa fysiskarealiteter har ett berättigat intresse av att framför allt Warszawapaktensmanövrar. genomförs så, att de inte ter sig hotande ur vårsynpunkt. Önskar - vilket man där ofta ger uttryck för - vänskapligaförbindelser med vårt land, måste man på sovjetisk sida också förstå den oro viibland känner över den typ av övningar som genomförs av i vårtomedelbara närområde. Som ett exempel - jag är angelägen understryka att det ärett exempel - vill jag ta övningsverksamheten i . genomförde den sovjetiska Östersjömarinen en störrelandstigningsmanöver på ön . Övningen hade föregåtts av en successivtillförsel av landstig-ningsfartyg av olika klasser från andra sovjetiskamariner, och även civila Om förhandsinformation angående större utländskamilitära manövrar Om förhandsinformation angående större utländskamilitära manövrar handelsfartyghade uttagits för att delta i övningen. genomfördes enserie förövningar, i vilka fartyg, flygplan och helikoptrar deltog. upptäckte svenskt spaningsflygstorii överskeppningsstyrkor, skyddade av tunga stridsfartyg, eskortfiirtyg.min-svepare och flyg, på väg norrut mot farvattnen öster om . Underdenna förflyttning utsattes överskeppningsstyrkan för flngerade flyganfall avbl. a. det nya bombflygplanet , som ingår i detsovjetiska marinflyget. befann sig fartygen i höjd medGotska Sandön och styrde därifrån österut mot ön . Landstigningen somskedde på föregicks av luftlandsättningar från tungatransportflygplan och understöddes av en stor flyginsats. Med hänsyn till fartygsinsatsen kan det ha varit t. ex.ett marininfanteriregemente med tung utrustning, dvs. ca 2 OOOsoldater, jämtearméstridskrafter som förflyttades från ilastningshamnar i södra tilllandstignings-området. Övningsändamålet tycks ha varit att förflytta en storlandstigningsstyrka ombord pä såväl militära landstigningsfartyg som civilahandelsfartyg, under hot från flyg- och sjöstridskrafter. Försvarssidan bestodav lätta ytstridskraf-ter, bl. a. torpedbåtar och robotfartyg, u-båtar ochflyg. Landstigningsövningen, som var den hittills största iÖstersjön, tyder på att fortlöpande bygger upp och prövarlandstigningsstyrkor för att kunna genomföra överskeppnings- ochlandstigningsoperationer. Det är viktigt att understryka att denna övningenligt gällande ESK-överenskommelsen ej behövde föranmälas och att den inteheller blev föranmäld. Den deltagande truppstyrkan understeg nämligen destipulerade 25 000 man som krävs. Tar man denna övning som utgångspunkt för ett resonemangom vad som krävs i det fortsatta arbetet på förtroendeskapande åtgärder, måsteman också gå in på de i övningarna ingående stridskrafternas transportsätt,beväpning, osv. Detta innebär att särskilt intresse måste ägnas övningar medluftlandsättningsförband, amfibiestridskrafter. landstigningsförbiind av typmarininfanteri, helikopterförband osv. Självfallet är det också nödvändigt attförsöka hitta framkomliga vägar för förtroendeskapande åtgärder när det gällerflygstridskrafter. Förvarningstiderna när det gäller ett modernt stridsflyg ärju sådana i vårt närområde att vi mer eller mindre ständigt måste hålla högberedskap på vårt eget flyg. Här är ju antalet i övningen deltagande människornästan ointressant, medan antalet flygplan och deras kapacitet kan vara heltavgörande. Det ligger i sakens natur att mera detaljeradeförtroendeskapande överenskommelser i den riktning jag angivit är svåra nå framtill, just därför att man närmar sig maktbalansens konkreta operativaplanläggning, för vilket sädana här övningar är ett uttryck. Förutom övningsverksamhet i berörs själ\'fallet också NATO:s motsvarande övningsverksamhet i Nord- norge ochi Östersjöutloppen. Skulle man lyckas nå fram till konkreta överenskommelser iden riktning jag här angivit och som även utrikesministern antyder i sitt svaratt man söker sig fram mot. tror jag att man faktiskt gjort något mycketbetydelsefullt. Utrikesministern säger i sitt svar att vi på längre siktmåste ställii ambitionerna betydligt högre. Det är självfallet bra att drivatankarna på dessa områden vidare i den riktning utrikesministern anger isvaret. Låt mig emellertid göra den kommentaren att jag tror atten realistiskt utformad politik på detta område måste arbeta med ensteg-för-steg-metod. där tid också ges för utvärdering och uppföljning av deöverenskommelser som träffats. Den förestående uppföljningskonferensen i har isvensk massmediadebatt dominerats av möjligheten av en europeisknedrustningskonferens, vars mandat skulle erhållas vid konferensen i Madrid.Intresset har nästan helt varit koncentrerat till huruvida skulle kunnastå som värd för en sådan konferens. Frågan om vilket land som skulle stå som värd för en sådankonferens är naturligtvis inte ointressant. Värdlandet måste besitta kunskaperinom nedrustningsområdet på bred bas och förfoga över ett stort och starktpersonellt förhandlingsmaskineri. len artikel om 1980-talets nedrustningspolitik av fil. dr.Rolf Björnerstedt i uttalade han bl. a. att1980-talets krav på den svenska nedrustningspolitiken kommer att vara avsevärthögre än . De svenska förberedelserna för detta bör omfatta enlångsiktig planering av vårt handlingsprogram och en översyn avnedrustningsarbetets organisation. Det ligger, säger . nära tillhands att föreslå ett särskilt organ för nedrustningsfrågorna med såvälutrikespolitisk som försvarspolitisk expertis. Speciellt, säger han. förefallerdet nödvändigt med en ökad insats av militär och militärteknisk expertis,om ett mer fullständigt handläggningsprogram skall byggas upp som en integreraddel av vår säkerhetspolitik. uttalar också i sitt betänkande nr 4 fråni höstas att utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävsför att på lämpligt sätt förstärka den långsiktiga planeringen av de svenskanedrustningsinsatserna. För egen del tror jag att det är oerhört viktigt att deförväntningar som byggs upp på nedrustningsområdet måste vara realistiska.Ingenting är mer oroväckande på detta område än svikna och brustnaförhoppningar. Jag instämmer därför fullt ut i utrikesministerns varning föralltför höga ambitioner och alltför höga förväntningar inför . Det intressiin-taärvadsom är rimligt och realistiskt att uppnå. Därvidlag kan det vara så att små menbetydelsefulla framsteg inom det förtroendeskapande området faktiskt kan ge merän en stor nedrustningskonferens som, om den inte leder till konkreta framsteg,bara blottar motsättningar och leder till svikna förhoppningar. Det vore, anserjag, välgörande, om debatten i massmedia kunde inriktas mer på vilka konkretaproblem sorn är möjliga att lösa inom Om förhandsinformation angående större utländskamilitära manövrar Om förhandsinformation angående större utländskamilitära manövrar ramen förett europeiskt nedrustningsarbete än på om kan stå som värd för en storeuropeisk nedrustningskonferens. Överläggningen var härmed avslutad. S 10 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2058till näringsutskottet 1979/80:2059till civilutskottet S 11 Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /80:31-37 betänkanden /80:43 och 47Justitieutskottets betänkanden /80:38-41 betänkande1979/80:29 Försvarsuiskottets betänkanden /80:13-18Socialförsiikringsutskottets betänkanden /80:18 och 19 Socialutskottetsbetänkanden /80:38. 41 och 42 betänkande1979/80:29 betänkanden /80:23 och 24 Jordbruksutskottetsbetänkanden /80:37 och 39 betänkanden 1979/80:.39. 42 och58 betänkande 1979/80:24 betänkande1979/80:29 § 12 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 13.17att ajournera sina förhandlingar till kl, 16,00. då de till dagens bordläggninganmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga, § 13 Förhandlingarna återupptogs kl, 16.00, § 14 TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres försvarsutskottets betänkanden 13-18 och näringsutskottets betänkande39 främst bland två gånger bordlagda ärenden. Vidare sätts näringsutskottetsbetänkande 42 närmast efter skatteutskottets betänkande 47. § 15 Anmäldes och bordlades 1979/80:2060av m. fl. medanledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor § 16Anmäldes och bordlades betänkanden 1979/80:48 med anledning avpropositionen 1979/80:110 orn en träteknisk utvecklingsenhet i jämtemotioner 1979/80:49med anledning av propositionerna 1979/80:100 och 1979/80:125 i Nr 142 vad avsermineralförsörjning m. m. jämte motioner Mandaeen den 1979/80:50med anledning av viss del av propositionen 1979/80:79 orn j2 mai 1980 kapitaltillskotttill stiitsföretagsgruppen, m. m., samt motioner om gruvin- ''"''''" Meddelande om 1979/80:51med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad gäller anslag fråpn avseende samt motioner omstålindustrin m. m. § 17 Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1979/80:469 av () till handelsministern omtidpunkten för förslag till ny konkurrensbegränsningslag: lämnades betänkandemed förslag till ny konkurrensbegränsningslag. Där föreslogs angelägna ändringar i en föråldradlagstiftning, som inte längre medger en rimlig kontroll avkonkurrensförhållandena inom näringslivet. Proposition aviserades av regeringen till våren 1979.Därefter har ärendet försvunnit frän de propositionsförteckningar somregeringen liimnat till . Jag fårdärför fråga handelsministern: 1) Vilken äranledningen till dröjsmålet? 2) När kommer förslagatt föreläggas ? S 18 Kammaren åtskildes .