prot · G30938 · 1979-12-31 00:00:00 — En markant förbättring avden svenska ekonomin har kunnal iakttas under "Inflationstakten har halverats. Underskottet ibudgetbalansen har påtagligt minskat." egentligen bytesbalansen.Framför allt gjordes dock följande utfästelse: "En fast grund har laglsfören varaktig uppgång i den ekonomiska aktiviteten och av medborgarnasrealinkomsler." GöstaBohman visste att vi skulle ha en varaktig uppgång i denekonomiska aktiviteten och i medborgarnas realinkomsler. det om åtstramning,nedrustning och allmän förtvivlan. Jagställde några frågor, inte för att åstadkomma någon speciell upprördhet hosekonomiministern ulan därför atl han i silt interpellationssvar hävdade alt delsom behöver göras är gjorl - vi behöver inte bekymra oss omframtidsproblemen i övrigt förrän . Jagmåste när det gäller investeringarna säga all inte riktigt harfått klart för sig vad som har hänt med bostadsbyggandet. Man kan visserligenägna sig ät alt anklaga lidigare regeringar för dålig planering, men varförhävdar man all man skulle ha löst någol problem i ell läge med brist påbyggarbetskraft, genom atl flytta vissa bostadsbyggnadsprojekl lill1980? Och hur skall industrin kunna få utrymme för sill byggande, om man intevidtar några åtgärder för atl komma lill rälla med överhettningen påbyggarbetsmarknaden och minska brislen på kapacitel inom byggnadsindustrin? god planering av byggandet här i landet ingår en ökning av resurserna och avutbudet. Slutligensäger alt räntehöjningarna inte har något samband medbudgetunderskottet. Jag råder honom bara att lyssna till sin egen riksbankschefDet framgår redan av kommuniké och av egna uttalandenatt vidgår - och den kan inte göra annat - alt del slorabudgetunderskottet är en direkt bidragande orsak till alt räntan måste höjas.Del är meningslöst av atl försöka förneka detta. Vidaresäger atl han vägrar all diskutera nästa års budget. Javisst kanhan göra del. Men tala ändå om huruvida del är klokt atl genomföra enåtstramning av den allmänna efterfrågan via en höjning av hushållens kostnader!Det är nämligen en fråga som kan besvaras utan all man avslöjar en endahemlighet om budgeten. Är delta rimlig konjunktur-politik i rådande läge? Medlanke på den glada öppenhet som normalt uppvisar borde detta varaett utmärkt tillfälle för honom all ge svar pä den enkla frågan. 0/77den ekonomiska politiken Jag nödgas än en gång upprepa alt lill mig iinterpellationens form ställt tre konkreta frågor och attjag har svarat på defrågorna. Sedan har uinyitjat frågorna för all fä lill stånden stor ekonomisk debatt. I och för sig skulle vi kunna föra en sådan debatt,men dä kanske vill komma tillbaka med en interpellation, därhan preciserar i vilka hänseenden han önskar debattera, i stället för all smygain delta i en vanlig interpellalionsdebatt av det här slaget. Kjell-OlofFeldt gjorde mig den glädjen all läsa upp vad Jag sade här i den 9juni. Del var bara bra, lyckerjag, för jag slår för allt vad jag sade då, påbasis av det underlag vi hade då. Det stämmer precis med vad jag sade för enstund sedan, nämligen atl den regering som trädde , efter densocialdemokratiska vanskötseln av vår ekonomi, på den korta tiden av tvä årlyckades lägga ekonomin till rätta och föra in den på balansens väg. Det harbidragit lill att utgångsläget var utmärkt, och det här året 0/7?den ekonomiska [wlitiken skulle ha blivit ett mycketfint år, om någonting inte hade inträffat som uppenbariigenantingen glömt bort eller inte vill låtsas om: efter komoljeprishöjningarna, som visade sig på ett enda år belasta Sverigeshandelsbalans med 8-9 miljarder ytteriigare. Vihar alltså på den korta tid av del här året som gått fält enbelastning av den svenska ekonomin som motsvarar ungefär 2 96 av vårbruttonationalprodukt, dvs. dubbelt så mycket som hela den svenska u-hjälpen,vars enprocenlsmål vi kom upp till efter många, många års slitande. Deltahar helt förändrat förutsättningarna då det gäller bytesbalansulveck-lingen försvensk ekonomi. Den "varaktiga grund" som jag talade om blevinte lika varaktig som Jag utgick ifrån, på grund av vad som hände medoljeprishöjningarna. Och tyvärr kan del inträffa fler sådana. En av anledningarnatill att vi inte lagt fram den s. k. finansplan som efterlyserärjust vad som hänt i . Jag trodde alt visste atl del juslnu händer ting ute i väriden som gör all vad vi säger här kan vara fel jusl i detta hänseende. Lålmig emellertid peka pä två saker, eftersom vi nu gått in på ekonomin. Vi har -och det här hänger ihop med direkta fråga till mig-långsiktigt två slora problem i vår ekonomi. Detena är den stora bristen i bytesbalansen. Den bristen innebär au harför låg produktionskapacitet. För atl klara della långsiktigt behöver viproducera mer i . Vi behöver alltså föra över resurser ifrån konsumtiontill produktion. Delinnebär all den privata konsumtionen kan bli illa behandlad och framför alltatt den offentliga, den kommunala konsumtionen måsle föra över resurser tillden konkurrensutsatla sektorn. Det är fråga om pengar men också och i förstahand om arbetskraft. Och skall de privata inte bli alltför illa behandlademåste vi sälla in stöten framför allt mol den offentliga konsumtionen, inteminst den kommunala. Skallvi få balans i vår ekonomi pä lång sikt - del borde ligga även i Kjell-OlofFeldis och socialdemokraternas intresse att återvinner den balans iekonomin som aren förutsättning för hög sysselsättning och trygghet framöver -måsle vi föra över resurser till de produktiva delarna av vårl näringsliv. Vikan inte leva över våra tillgångar i längden. Del vel , och hanborde kunna kosta på sig alt erkänna det också. Vihar ett annal problem som hänger ihop med detta, och del är den offentligautgiftsexpansionen. Här finns ett visst samband; bakom den offentligautgiftsexpansionen ligger också den offentliga konsumtionen. Och vi måsle brytatrenden även här. Detta var ett ämne som vi diskuterade med frenesi under denallmänpolitiska debatten. tog inte upp de här frägorna då -det hade varil myckel intressant om han gjort det. Vivet att fortsätter den offentliga utgiftsexpansionen i samma takt som i dagkommer i början av 1990-lalet, även vid en hygglig utveckling av Sverigesbruttonationalprodukt, hela bruttonationalprodukten alt gå ät till skatt. Ochalla här i kammaren vel alt detta är omöjligt - vi kan inte låta utvecklingen fortgå på det sättet.Därför måste vi bryta även utgiftstrenden. Nufår vi i den nya regeringen börja ta steg i den här riktningen. Men hur destegen kommer all utformas får ge sig lill tåls med alt fåveta lilj dess att vi möts här . Uppgiftenalt den socialdemokratiska regeringen lade fram ett fylligt material, somriksdagen fick pröva, är riktig. Enligt grundlagen är regeringen skyldig läggafram en budget och en finansplan. Men det fanns varken försörjningsbalans ellernationalbudget på bordel, vilket vi hade behövt i för all få lill stånden ordentlig debatt. Att regeringen ansåg sig inte kunna förelägga riksdagendella material berodde just på att det då i skilda hänseenden förelåg enosäkerhet, motsvarande den som har föranlett oss i regeringen atl inte läggafram någon sådan här rapport - vilket vi inte är grundlagsenligtskyldiga atl göra. 0/7?den ekonomiska politiken KJELL-OLOFFELDT (s): Jaglycker att visar en viss ringaktning inför . Som ledamotav den här kammaren har Jag rätt atl ställa vilka frågor jag vill inom ramenför rikels grundlagar. Ekonomiministern har rätt all vägra svara på vilkenfråga som helst som ställs. Men han skall inte beklaga sig över attoppositionen vill använda som ett forum för debatter. Var skall viannorstädes samtala, ? Finns det några slutna rum där oppositioneninbjuds lill överläggningar? Sedanharjag inte begärt att skall göra prognoser, all han skall läggafram en nationalbudget och en finansplan . Jag ville vela varför han intehar gjort det. Men jag har ställt elt antal frågor om åtgärder som kanske ändåborde vidlas , som inte kan vänta till riksdagsbeslut den 23 mars1980. Det är frågor som jag tog upp redan i min interpellation och som gällerinflationen, bostadsbyggandet, situationen på arbelsmarknaden. Dessa frågorharjag alltså här ställt om igen. Jagtror atl del är nödvändigt alt avslöja en av de myter som regeringen och dessföreträdare försöker sprida, nämligen att höjningen av oljepriserna skulle haorsakat alla våra ekonomiska problem. återkommer jag till gång pä gäng.Gösta sade atl var vi på väg in i balans, då fanns detegentligen inga problem. Sedan kom de fruktansvärda oljeprishöjningarna. Jagvill råda atl studera den sammanfattande översikt somkonjunkturinstitutet har gjort till sin höstrapport. Där analyserar maneffekterna på handelsbalansen av oljeprishöjningarna. Slutsatsen är att"relativpriset höjts för svenska exportvaror. Genom dessa motvägandeeffekter tycks den sammanräknade terms of trade-förändringen 1978-1979 stannavid en nettoeffekt som motsvarar en belastning på handelsbalansen om ca 3miljarder kr." de höjda oljepriserna motvägdes av andra höjningarav våra exportpriser. konstaterar alt vid en omsvängning ihandelsbalansen pä svarar den reala försämringen, den somberor på atl exporten har ökal för litet och importen för mycket, för hela 5miljarder kronor. 0/77den ekonomiska politiken Närdet gäller inflationen kommer priserna antagligen att stiga med över 10 96 -säg 10,5 96. Oljeprishöjningarna kommer all orsaka en prisstegringpå ungefär 2 96. Exkl. oljeprishöjningarna blir alltså inflationen 8,5 96.Är det en halvering av inflationstakten, , som ni lovade ? Geoljeprishöjningarna, som i och för sig är ett myckel stort problem, en rimligplats i beskrivningen av våra ekonomiska problem! De förieder annars båderegeringar och andra atl tro att vi inte behöver vidla en rad andra åtgärder änatl, som man nu har gjort, höja skallen på energi. GöstaBohman utvecklade med stor motvilja, för han vill ju egentligen inte diskuterafrågan, detta med ålsiramningspolilik. Han vill fortfarande inte svara påfrågan huruvida konjunkturen motiverar en åtstramning av hushållens ekonominästa år. Men han utvecklade en lanke - vilket han har gjort tidigare - när hansade all stöten framför allt måsle sättas in mot den offentliga konsumtionen.Här måste ekonomiministern rådgöra med sina ekonomiska experter för atlklargöra om han inte har fått alltihop om bakfoten. man matpriserna genomatt minska livsmedelssubveniio-nerna, höjer man hyrorna genom alt dra ned påhyressubveniionerna och ökar man folks utgifter när de är sjuka genom atl draned på läkemedelser-sällningen, minskar man icke den offentliga sektorn - manminskar hushållens realinkomsler och utrymmet för privat konsumtion. Vad mangör är att man ökar det offentliga sparandel eller minskar budgetunderskottet,någonling som del i och för sig finns skäl alt allvariigt överväga. GöstaBohmans hela uppläggning när han talar om att del är den offentligakonsumtionen som skall ta stöten stämmer inte ell dugg med den agitation somhan har bedrivit i massmedia, där han har talat omatt vi nu måsle angripa den s. k. rundgången, måsle minska bidragen ochsubventionerna. Det berör icke den offentliga sektorn och förbrukar inga realaresurser inom den offentliga sektorn. Dessa bidrag stödjer hushållenskonsumtion. Det kan också finnas skäl alt angripa det, men det Jag vill ha redapå var om detta är den väg vi 1980 bör gå med den svaga konjunktur som vi numed säkerhei kan vänta oss. Överiäggningenvar härmed avslutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1979/80:115 och 116 tillarbetsmarknadsutskottet § 7 Föredrogs ochbifölls 'Interpellationsframslällning 1979/80:82 § 8 Anmäldes och bordladesMolioner 1979/80:117 av LarsWerner m..fl med anledning av propositionen 1979/80:4 om ändringi lagen (1974:12) om anställningsskydd m. m. 1979/80:118 av BöijcHörnlund med anledning av propositionen 1979/80:25 medförslag lill tilläggsbudget lill statsbudgeten för /80 1979/80:119av i HJärtum och 1979/80:120 av KerstinAndersson i HJärtum och 1979/80:121 av 1979/80:122 av BoLundgren m..fl 1979/80:123 av EtikWärnbeig m..fl. med anledning avpropositionen 1979/80:40 om fastighetstaxering, m. m. 1979/80:5 med anledning avmoiion om konlorsserviceförelagens uppdrags- verksamhelpä kunders kontor 1979/80:6 med anledning av motioner om medbestämmandefrägorm. 1979/80:8 med anledning av motioner om ledighet frän anställning §10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1919/80:83 av LarsHez-z/er (vpk) till utrikesministern om regeringens syn pä den militäraupprustningen i , m. m.: I regeringsförklaringen står del alt regeringenskall bedriva en utrikespolitik, som bl. a. syftar lill alt främjainternationell avspänning, nedrustning och fred. Det är bra. Värnandelom freden är en livsviktig uppgift, men steget från att i ord uttrycka dettalill all i konkrel handling bidra till nedrustning och avspänning är stort. Destärkta högerkrafterna medverkar i hög grad lill delta och försvårar allanedrustningssträvanden. Det pågår nu också en kampanj för atl bereda mark fören faktisk militär upprustning. SIPRlkunde i sin senaste årsbok konstatera atl den militära upprustningen fortsätteri ökad takt och att kapprustningens centrum är , där nu 10 000 kärnvapenstär mot varandra. samlas N i för att bl. a.ta ställning till införande av elt nytt raket- och kärnvapenprogram förVästeuropa. NATO:s verkliga syfte med detta nya program är inte atl uppnåbalans ulan all uppnå militär överlägsenhet. Den amerikanska militärledningenhar också öppet proklamerat detta syfte. 1 ell anförande i i seplember i är förklarade t. ex. försvarsminister atlNATO:s planer innebär att NATO uppnår militär I en radintervjuer har också f d. överbefälhavaren för NATO-styrkorna i , generalHaig, påpekat atl syftet med NATO:s planer är alt utveckla ett brett registerav system, som garanterar NATO "övervikt, osårbarhet och fiexibilitet". Syftetmed detta nya raket- och kärnvapenprogram är således klart, och det kommer altmedföra en kraftig militär upprusining, öka riskerna för och försvårafortsatt avspänning och nedrustning. Delfinns därför också ett växande motstånd mot NATO:s upprustningsplaner. I t.ex. har det socialdemokratiska partiet reagerat myckel starkt ochmotsatt sig att dessa nya raketer stationeras på holländskt territorium. Devästtyska socialdemokraterna kommer alt ta upp frågan vid sin kongress ochkommer förmodligen också de att avvisa upprustningsprogrammet. Likaså harSocialistiska internaiionalen uttryckt oro över della program. Nyligenvidtog vissa nedrustningsålgärder i och föreslogatt förhandlingar skulle upptas om en ömsesidig styrkereduk-tion. Dettainitiativ mottogs på olika sätt. Merparten säg del som en positiv åtgärd och enviktig gest, som visar viljan att genomföra en verklig nedrustning och allfrämja avspänningen. 1 , och har del sovjetiska initiativetlagils emot positivt och sagts vara ett viktigt bidrag lill den dialog mellanöst och väst som är nödvändig för avspänning och varaktig fred. Detfinns dock aggressiva NATO-mililärer och konservativa politiker, som avfärdarinitiativet som en propagandagest utan betydelse. Men i Wienförhandlingarnalade västmakterna fram elt förslag om all 69 000 man sovjetiskatrupper och 1 700 stridsvagnar skulle dras bort i utbyte mol att amerikanernaskulle dra tillbaka 29 000 soldater, 1 000 kärnslridsspetsar och 90kärnvapenbärare. förslag från NATO ansågs då som positivt och skullebidra till en minskning av rustningarna. Mennu, när genomför e/7s/V//go ålgärder och drar tillbaka avdet antal soldater och 60 96 av del antal stridsvagnar som NATO föreslog skulledras tillbaka inom ramen för ett ömsesidigt avtal, förklaras delta av somligasom oväsentligt och endasi en tom propagandagesi. Därmed avslöjas NATO:sverkliga avsikter och ovilja atl medverka lill en militär nedrustning ochavspänning i . OmNATO nu besvarar detta initiativ med en ny och forlsall militär upprustning,och t. o. m. ett nej frän amerikanska senaten lill SALT 2-avtalel, innebärdella att spänningarna allvarligt kommer atl skärpas. De beslut som fallas iBryssel berör därför inte bara de paktbundna länderna ulan hela den militärasituationen i , liksom i hög grad elt alliansfriii land som . forcerad upprustning i ett , som redan är överbelamral med kärnvapenoch andra vapen, kommer allvariigt att öka krigsfaran inte bara i vår världsdelutan i hela världen. Delär nu hög tid alt gå från ord till handling och göra aktiva insatser för auavvärja en sådan utveckling. har som ett neutralt och alliansfriii land stora möjligheter altaktivt delta i och påverka avspännings- och nedrustningssträvandena. Dennamöjlighet bör vi inte tveka att utnyttja. Somsärskilt angeläget framstår det att stoppa NATO:s upprustningsprogram, ochregeringen har både möjligheter och ansvar atl medverka därtill. Iregeringsförklaringen påtar sig regeringen ansvar att medverka till internationellavspänning, nedrustning och fred. Regeringen har hären omedelbar uppgift. Mot denna bakgrund villjag fråga utrikesministern: Hur ser regeringen på denforcerade kapprustning NATO nu planerar, med särskild hänsyn till den nyakryssningsroboten? Tänker regeringen - som vissastater, även NATO-siaier - protestera mol denna upprusining och uppmana tillfortsatta förhandlingar med och ? Vilka åtgärder tänkerregeringen vidla för atl påskynda en militär nedrustning i ? 1979/80:84 av () lill försvarsministern om överföringen av arbetsuppgifter från försvarettill kommunerna: Fortlöpande kostnadsökningar inom försvaret harpåvisat angelägenheten av att verksamheten också inom försvarsmakteneffektiviseras. Försvarsmaktensledningsulredning (FLU) har genomfört en andra etapp (FLU II) i översynen avorganisationen i fred och därvid eftersträvat att göra densamma så effektiv ochkosinadsbesparande som möjligt. Uppdraget hänförs lill beslul i mars1978. () har lidigare gjorl en översyn avsjukvårdsstyrelsens organisation med syfte att minska personalen samtåstadkomma ambitionssänkningar eller överföring av uppgifter lill andramyndigheter för atl därigenom ernå besparingar. Denna översyn visadeemellertid, att vissa tänkta överföringar i stället skulle medföra kostnader.Alla instanser som yttrat sig i samband med den översynen har ansett att försvaretbör ha kvar tillsynsansvaret för hälsovården i full utsträckning. FLUhar emellertid haft en annan syn på hälsovårdens handläggning. Del föreslässålunda, all MB släpper silt tillsynsansvar för hälso- och sjukvården i fred iden takt detta kan överläs av andra myndigheter och alt erforderligaöverenskommelser träffas mellan försvarsmakten och berörda civila organ. Deuppgifter inom allmän hälsovård som på central nivå handläggs avsjukvårdsstyrelsen inom försvaret skulle därigenom lokalt komma au åvila kommunernashälsovårdsnämnder. Delär härvid all märka, alt FLU underordet "hälsovård" endast lägger inbegreppen "företagshälsovård" och "sjukvård", medan denlagstiftning som omfattar begreppet allmän hälsovård och enligt vilken tillsynskall utövas omfattar oerhört mycket mer, nämligen lillsyn bl. a. enligtlivsmedelslagen. smiitskyddslagen,djurskyddslagen, hälsoskyddslagen, lagen om miljöfariiga varor samtarbelsmiljölagstiflningen. Iregeringsförklaringen uttalar regeringen alt den för sin del noga skall granskade ekonomiska verkningarna för kommunerna av statliga beslul. Om man i dellasammanhang skulle följa FLU:s förslag lill omorganisation, skulle utan tvekankoslnadsfördyringar drabba kommunerna. skulle försvaret enligt FRIdrabbas av ökade kostnader i slället för avsedda besparingar. Medhänvisning lill del föregående anhåller jag om kammarens tillstånd alt tillförsvarsministern fä ställa följande fråga: anses skäligt alt i raiionaliseringssyfte överföra arbetsuppgifter frånförsvaret till kommunerna, trots au delta medför ökade kostnader för bådaparter? 1979/80:85 av RaulBliicher (vpk) till utbildningsministern om journalistutbildningen vidhögskolorna: Flera linjer inom högskolan har under de senasteåren av ekonomisk åisiramning fåll se sina anslag reellt minskade. a. journalistlinjen. kommunisterna har i skilda sammanhang,bl. a. i samband med diskussionen om radions och televisionens framlid, pekatpå nödvändigheten av en demokratisk mediakultur, där yttrandefriheten förslärksoch inte urholkas. Detta aktualiseras ytterligare mot bakgrund av allsamhällets beredskap inför teknologiska förändringar inom information ochkommunikation är låg. Samhällsintressen och sociala behov har alltförmyckel kommit i skymundan, när ny teknik utvecklats och utvecklas. ex. fördelningen av kunskaper, tillgång till relevant information inom olikagrupper, kontroll över informationsfiöden och innehållet i dem. Dennasamhällets beredskap måste dock omfatta icke blott de skilda medierna. Minst likaviktigt är all den grundläggande utbildningen av Journalister och andrainformatörer har en hög kvalitet. För atl förverkliga en journalistik somaktiverar och informerar, som kriiiski granskar och verkar för förändring ochinte passivisering- vilket från demokratisynpunkt är av vitalt intresse-säkrävs att journalistutbildningen rustas upp. Det är bl. a. en central uppgiftall nå och ge röst åt grupper i samhället, som alltför sällan fåttkomma lill tals. Allvariigafarhågor för journalistutbildningens framlid och målsättning har uppstått.En rad konkreta exempel kan anföras för att belysa hur utbildningens innehållbantats ner - t. ex. praktiska övningar i orealistiskt slora grupper. Tidigarestudenter omvittnar följder i arbetslivet av en bristfällig utbildning, ochavnämare framför allt oftare kritik över de nyexaminerades bristandefärdigheter. Mot denna bakgrund villJag fräga utbildningsministern: Vilkaåtgärder avser utbildningsministern atl vidta för atl förstärka utbildningenvid journalistlinjen? § 11 Meddelande omfrågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1979/80:163av () till statsministern om följderna av kärnkraftensavveckling: 1 en tidningsintervju sade sigstatsminister garantera alt en avveckling av kärnkraften inteleder till vare sig arbetslöshet, elbrist eller höjda energipriser. Del äringen samhällsekonomisk kostnad att avskaffa den svenska kärnkraften, hävdadestatsministern. Idet betänkande som sedermera avgivits av den s. k. konsekvensutredningenpåvisas bl. a. atl kärnkraftens avveckling skulle innebära väsentligt höjdaelpriser, med påtagliga konsekvenser för sysselsättning, tillväxt ochlevnadsstandard. Medhänsyn till vikten av att få klarlagt huruvida regeringschefen redan pä deltastadium underkänner huvudresullalen av konsekvensutredningen, vill jag tillstatsministern rikta följande fråga: Slårstatsministern fast vid sin garanti för att kärnkraftens avveckling inte ledertill vare sig arbetslöshet, elbrist eller höjda energipriser? 1979/80:164av () till statsrådet om gränskontrollen vidresa frän till : Föratt minska den illegala invandringen till har de svenska myndigheternafattat beslut om en skärpt gränskontroll mellan och . Denmöjlighet till stickprovskontroller som finns enligt den nordiskapassöverenskommelsen utnyttjas i stor omfattning. Det innebär att inresandelill måste kunna visa alt de är svenska medborgare eller att de ändåhar rätt att vistas i riket. Då svenska medborgare inte är skyldiga atl medförapass vid resa till kan den situationen uppslå all en svensk inte färkomma in i , därför att han eller hon inte kan bevisa sin nationalitet.Problemet gäller också för utländska medborgare som har arbels-ochuppehållstillstånd men inte kan bevisa det. Enligt uppgift i ett TV-program hardetta lett till alt personer tagils i förvar . Detta är givetvisstarkt otillfredssiällande och skulle t. ex. kunna avhjälpas genom enjourtjänsl på invandrarverket. Jag vill därför fråga invandrarministern : Vilka åtgärder avser sialsrådei au vidla för all förhindra allpersoner onödigtvis sätts i förvar i samband med gränskontroller? 1979/80:165 av Per-OlcfStrindberg (m) lill utrikesministern om vissa balters dubbla medborgarskap: 1 den utrikespolitiska debatten i ärtog jag bl. a. upp frågan om balternas dubbla medborgarskap.