prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Ur den synpunkten har jag intrycket, vilket jag visst sade idebatten om fisken, att det är bättre att subventionera fisk än fläsk. Även urberedskapssynpunkt är det en fördel för landet om fläskproduktionen inte ökarohämmat utan håller sig inom vissa gränser. Jagvill emellertid framhålla atl vårt krav att ta bort momseffekten på livsmedelnog inte är helt tillgodosett med den höjning som kommer . Vi kommersäkert att få en diskussion om vad som skall förstås med livsmedel urskattesynpunkt, så frågan är nog inte, trots höjningen, helt ur världen för värdel, . () replik: Det är klart alt det alltid kommer atl pågå en diskussion om vad som ärhälsoriktig kost och vad som skall räknas som baslivsmedel. Den diskussionen ärnu i gång och jag tycker att den är positiv. Detär helt klarl alt det inte är särskilt lätt att få alla människor att tyckalika i denna fråga. Jag tar mig själv friheten att tycka alt malt och läsk kanräknas bort lill fördel för mjölken, som är bättre. Det kan hända atl jag harfel, men om alla tyckte så skulle det inte bli så stora problem medmjölköverskoltet. BeträffandeSvante inlägg om alt en del jordbrukare har det svårare än andravill jag säga att så kommer del alllid atl vara. Mot den bakgrunden är detockså atl välkomna atl utskottet kunnat göra en enig skrivning på den punktenmed förslag om alt pengar skall skjutas till jordbruken på elt sådant sätt attde hamnar där de är mest berättigade. Vadgäller livsmedelssubventionerna vill jag än en gäng påpeka att vi i utskottetinte tyckt oss ha ett faktaunderlag som ger oss möjlighet att ta ställning tillhur styrningen bör ske mellan olika livsmedel. Jag tycker att vi har anledningatt avvakta den livsmedelsberedning som är tillsatt och som har till uppgiftatt försöka utvärdera vad som skall bedömas som hälsoriktig kost, dvs. vad somskall ha rätt till subventioner och vad som inle skall ha det. avvaktanpå del resultat livsmedelsberedningen kan komma fram till har Nr 163 utskottet nöjt sig med att uttrycka viklen av att dessa frågoruppmärksammas Onsdaeen den och följs upp. PER (vpk)replik; Så mycket har jag inle att tillägga fill vad sagt. Jagvill bara framhålla atl det är viktigt att man i fortsättningen gör en klaravgränsning, sä att man verkligen vet vad man diskuterar när man i denpolitiska debatten lar upp livsmedelssubventionerna. Jagtycker också atl det är viktigt att det tas fram ettfaktaunderlag för en bedömning av hur man skall styra subventionerna och av vadsom skall förstås med näringsriktiga livsmedel och hur subventionerna alltsåskall styras. Jagär överens med när del gäller mjölk och maltdrycker. Det är nogbättre med mjölk, oeh att subventionera maltdrycker torde inte vara nödvändigt.Men däremot torde det vara nödvändigt atl subvenfionera en del livsmedel som inte subventioneras. För att göra den bedömningen måste det finnas ettfaktaunderlag, och det bör tas fram . Men jag har också enkänsla av - och den bygger på erfarenheter års jordbruksutredning -att det inte är så enkelt för sakkunskapen att komma överens på detta område,och det är ett hinder för alt det här skall gå snabbt. Det visade sig nämligenatt det finns rätt olika meningar bland sakkunskapen om vad som ärnäringsriktiga livsmedel och vad som inle är del. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. SVANTELUNDKVIST (s) replik: Vad vi vill ge uttryck ål i det härsammanhanget är att som vi tycker att det är rikfigt att stödjatillkomsten av bärkraftiga familjejordbruk för atl vi skall kunna fä enrationell produktion och möjligheter för människor att leva på sina insatser ijordbruket kan vi å andra sidan inte vara likgiltiga för vilken inriktningproduktionen skall ha. Det får alltså inte enbart vara en huvuduppgift att visäger att vi skall ha bärkraffiga jordbruk, utan frågan är också vad vi skallproducera. Det är där jag menar att den här propositionen pekar i fel riktning. Den proposition som vi behandlar medför mycket stora kostnaderför samhället. Det stadiga stödei för att hålla nere priserna på vissa vikfigalivsmedel uppgår till ständigt ökande summor. har dessa halvärligabelopp uppgått till hela det belopp som förhandlats fram mellanjordbruket och konsumentdelegationerna. Det framgår av kostnadsstatistiken frånjordbruket, med mejerier, slakterier och kvarnar. Iblandhar man, såsom i den proposition som vi behandlar och som tar upp förhandlingsresultatetper , täckt bara en del av beloppet genom subventioner medskattemedel. Livsmedelssubvenfionerna beräknas ökamed 120 milj. kr. och uppgår nu i Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. En del av delta belopp tillförs jordbruket somlåginkomstsatsningar, och en del går till hjälp till avbytar-verksamhet.Dessutom används också av statliga medel hela 193 milj. kr. för att stödjalivsmedelsproduktionen i det norrländska jordbruket. Just förhandlar vi om nya höjningar av prisernapå jordbruks-baserade livsmedel. Alt de förhandlingarna kommer alt sluta i över1 miljard kronor i ökade livsmedelspriser står redan klarl. Med hänsyn tillregeringens löfte inför avtalsrörelsen alt man i allt väsentligt skallsubventionera höjningar av livsmedelspriserna per kan dettainnebära att dagens subventionsbelopp på nära 4 miljarder kan komma alt öka mednärmare enbart på grund av kostnadsstegringarna under etl halvår. Del blirsvårt för en regering som redan brottas med stora statsfinansiella problem. Del är mycket stora oeh snabbt ökande belopp som nutillförs jordbruket bl. a. som kompensafion för ökade priser päproduktionsmedel. Det finns nog inga andra näringar som så snabbt får en säfullständig kostnadskompensation. Men det följer en automatik som fastlagts iavtal 1978. Därför är yrkande 2 i vpk-motionen 306 om skärpt övervakning ochkontroll över prisutvecklingen pä jordbrukets produktionsmedel etl intressantförslag, speciellt i av kraftig inflation och i då maneftersträvar återhållsamhet med statens utgifter. Av den anledningen är detmärkligt att regeringspartiernas representanter inte har velat uttala sig merabestämt för att bromsa upp utvecklingen av de priser som gäller vidjordbrukarnas inköp av produktionsmedel. Jordbruket bör också medverka i kampenmot inflationen. Med anledning av motion 306 föreslår vi i vår reservation3 att regeringen ges till känna att det bör råda prisstopp på jordbruketsproduktionsmedel fill och alt det därefter bör ske en intensivprisövervakning. berörde något vår reservation och menade att viinte har rätt. Men eftersom man inom en stor del av löntagarkollektivet i daghar förbundsförhandlingar och lokala förhandlingar, blir det faktiskt så attde kostnader som den senaste avtalsrörelsen leder till inte kommer att beröradessa produktionskostnader förrän under den allra avavtalsperioden. Därför kunde man myckt väl ha haft ett prisstopp i delta läge. I nu pågående förhandlingar beräknas dessa prisökningarenbart fill över 800 milj. ; dock skall man minska dettabelopp med kostnaderna för räntehöjningar. signaleras också kraftigaprisökningar på bl. a. handelsgödsel. Ett temporärt prisstopp på dessa varorhade därför verkligen varit angeläget. Regeringen talar mycket och ofta om attvi skall minska den offentliga sektorns kostnader. Egentligen tillhör våralivsmedelssubventioner, som är en form av transfereringar, också denoffentliga sektorns utgifter. Därför hoppas vi att regeringen skall uppskattavårt intresse för ekonomisk återhållsamhet och atl man skall vidta åtgärder ienlighet med önskemålet i reservation 3, som jag yrkar bifall till. Sedan flera är tillbaka pågår en livlig diskussion imassmedia och i olika livsmedelstidskrifter om näringsvärdet i vår kost och omangelägenheten av ändradekostvanor hos en stor del av befolkningen. uttalade Nr 163 sjukvårdsministern att man borde stimulera en stor del av befolkningen till Onsdaeen den ändrade kostvanor för alt på det sättet främja vår folkhälsa och för altminska 4 jpj jggQ sjukvårdskostnaderna. Vi bör stimulera konsumtionen av en mer allsidig kost, somföljer den Reglering av pri-kostpyramid eller kostcirkel som våranäringsexperter har utarbetat oeh som serna på iord-har tyngdpunkten päbröd, fleromättat matfett, mager mjölk, rotfrukter, fisk bruksprodukter ochgrönsaker. Såväl livsmedelsverket som och våra profes- j sorer i näringslära rekommenderar minskad konsumtion av fläsk, smör, grädde ochsocker. Av ett omfattande åtgärdsprogram om bättre kost- och mofionsvanor inför1980-talet, som hälsoupplysningsnämnd har sammanställt,framgår bl. a. att kostvanorna inte har utvecklats i den positiva riktning somman hade hoppats. I vissa delar rör det sig t. o. m. om klara försämringar. I sex motioner frän alla partier utom från moderatasamlingspartiet uppmärksammas dessa problem. Man vill att större hänsyn skalltas till folkhälsan vid fastställandet av priser oeh subventionering när detgäller jordbruksbaserade livsmedel. När den s. k. beredningen för livsmedels- ochnäringsfrågor tillsattes 1978 väckte det mycket stora förhoppningar om alt nuskulle större hänsyn tas till näringsfysiologiska rön i vår jordbruks- ochlivsmedelspolilik. Tidningen skrev följande: När manbörjade subventionera jordbruksprodukter blev följden efter handatt fetlkonsumlio-nen, som varit på nedgång , plötsligt började stigaigen. I vår motion 2036 konstaterar vi bl. a. att konsumtionenav fläsk och fläskkött har ökat med , och ipropositionen pä s. 12 säger jordbruksministern att han antar att det skall bliett utökat avsättningsutrymme för fläsk och fläskkött. Det är i sanning oroandeprofetior för den svenska folkhälsan, speciellt när man tänker på attsubventionerna främst tillkommit som ett stöd till barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Men vad har livsmedelsberedningen gjort? till synes mest ägnat sig åt intern information. Enligt propositionen börden skapa elt bredare kunskapsunderlag för departementets ställningstagandentill olika frågor i livsmedelspolitiken. har snart två är gått sedan beredningentillsattes. 1 tidningen kan man läsa vilka ämnen som behandlats avberedningen, och det visar sig därvid att man ännu inte tagit itu med denhuvudsakliga uppgiften, nämligen att undersöka styrmedlens effekter ijordbrukspolitiken. Varförmåste det gå så långsamt? står vi återigen inför frågan om nya storasubventioner, om regeringen skall infria sina löften. Därmed får vi kanske ytterligare stimulans även till produktion av sådana varor som vi borde konsumera mindre av. Jordbru karna får ju enligt jordbruksnämndens beräkningar ökade inkomster som en följd av subventionerna. Man kan fråga sig: Är det starka ekonomiska intressen i jordbrukets och förädlingsindustrins olika grenar som hindrar 223 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. jordbruksministernatt differentiera subventionerna så att också den hårt trängdaträdgårdsnäringen får del av dessa statliga medel? Inle ens skräder orden. Enligt etltidningsreferat sade en professor på en konferens : bönder geross skräpmat. - Jag delar absolut inte del hårda omdömet, men man måste förståotåligheten hos dem som vet hur det ligger till. har i en bilaga till propositionenredovisat de ekonomiska effekterna av subventionerna och även effekterna ifråga om produkternas näringsriktighet. Subventionernas inverkan har bl. a.visat sig i en ökning av fettmängden i genomsnitlskonsumentens föda under enperiod av från index 100 till 121,5. Utan subventioner skulle ökningenha stannat vid 116, vilket motsvarar just den 5-procentiga minskning avfettkonsumtionen som rekommenderar. Jag vill inte plädera för ett plötsligt borttagande avsubventionerna för vissa varor, men jag anser atl man nu måste göra enomfördelning av dem. Vi har i reservation nr 2 på ett som vi själva tyckeravdramatiserat sätt uttryckt en vädjan lill regeringen, som jag tycker att allasom motionerat i denna fråga bör kunna ge sin anslutning till. Vi hemställeralt ger regeringen till känna att en bättre samstämmighet mellansamhällets kostupplysning och effekten av de åtgärder som kan uppnås medjordbrukspolitiska styrmedel bör eftersträvas. Vi tycker att denna vädjan bör kunna tillfredsställa allainom , speciellt alla motionärer. Jag yrkar därför, herr talman,bifall till reservation nr 2. FILIPJOHANSSON (c): Jag har begärt ordet i den här debattenframför allt för att säga några ord om det Norrlandsstöd som har omprövats oehbeträffande vilket det lagts fram ett nytt förslag. Norrlandsslödet tillkom för ganska precis tio är sedan.Avsikten var att man med Norrlandsstödet skulle ge det norrländska jordbruketungefär samma ekonomiska förutsättningar som jordbruket i . Till att börja med fungerade också stödei någorlunda, menunder senare år har det skett en utomordentligt kraftig eftersläpning, främstpä grund av den starka inflationen och på grund av att Norrlandsstödet inte haromprövats . Detta har lett till att jordbrukarna iNorrland, framför allt i övre , råkat i en utomordentligt bekymmersamekonomisk situafion. Driftbyråns resultatanalys, som har kommit ut,visar också att man har haft en minusförränlning pä mer än5 % i övre . Den ekonomiska situationen för jordbruket i allmänhet harvarit dålig, men i övre har den negativa förräntningen varit dubbeltså stor som i de näst sämsta områdena. Det är utomordentligt tragiskt att behöva notera della,eftersom det rör sig om elt område där man har gjort utomordentligt storainsatser för rafionalisering. Det gäller det här årtiondet och senare hälftenav , I börjanav hade vi 12 000 mjölkleverantörer i , medan Nr 163 vi nu har endast 2 100, den Den härekonomiska situationen har medfört att av de aktiva 4 jpj yggQ brukarna har en ekonomi som gränsar till konkurs. Detta skall ses mot bakgrundav målsättningen i det här landet: dels att ha en jordbruksproduk- Reglering av nri-tion i hela landet, dels att jordbrukarna i alla delar avlandet skall ha ungefär serna oå iord-jämbördiga ekonomiska förutsättningar.Inle minst tragiskt är att det gång bruksprodukter efter annan i diskussionsinläggsägs alt den nuvarande regeringen har gjort j stora eftergifter tillförmän för främst producenterna. har i denna debatt ondgjort sig över atljordbruksministern har satt inkomstmålet främst i silt arbete på atl sökalösningar, lösningar som enligt framför allt borde passaproducenterna. Jag är inte förvånad om många av de unga jordbrukare som arbetar på de ekonomiska villkor som jag nu har redovisat upplever enutomordentligt stark tragik när de möts av sådana diskussionsinlägg. varnar jordbruksminislern för att denneinte tillgodoser konsumenternas intressen i större utsträckning. Han ställersig främst på producenternas sida, menar . Vore del intelämpligare, , att som har goda kontakter påkonsumenlsidan ginge ut och försökte informera konsumenterna om den verkligasituationen bland dagens jordbrukare? Det skulle vara en rätt stor uppgift. Nusprider i slället oro med sitt tal om regeringensfavoriserande av landets jordbrukare. De insatser som har kunnat göras med hjälp avNorrlandstilläggel och som bidragit lill att skapa varakfigasysselsättningstillfällen är, det vägar jag tryggt påstå, de absolut billigasteregionalpolitiska insatser som har kunnat göras. De här bygderna har iallmänhet en utomordentligt stor arbetslöshet, framför allt milt eget län. Detgörs insatser på olika sätt för alt bemästra den arbetslösheten, men ingainsatser har visat sig så pass effektiva i de verkliga glesbygderna och ingainsatser har varit så billiga som just de som har gjorts för att skapabestående arbetsfillfällen i jordbruket. Utskottet har enat sig om att föreslå en utredning omNorrlandsstödet. Jag har också accepterat detta. Jag är visserligen medveten omde utomordentliga svårigheter som producenterna kommer att ha - även med denreglering som sker av Norrlandsstödet - men jag hoppas verkligen alt man dåockså ser till att, som utredningen pågår, följa vad vi harskrivit på s. 18 i betänkandet, nämligen: "I avbidan på resultatet av en sådan översyn bör, somockså framhållits i proposifionen, justering av prisstödet kunna ske undertreårsperioden så alt dess syfte upprätthålls om produktionskostnadernautvecklas på ett ogynnsamt sätt." Del är utomordentligt angeläget atl det också ses till atldet nu sker en justering , eftersom produktionskostnadensjälvfallet kommer att öka med den utveckling vi har f. n. Det ärtroligt att man i en ny utredning måste pröva nya medel. Nr 163 utomordentligt högainvesteringskostnader som vi har t. ex. när del f .. gälleratl bygga nya slallar för mjölkproduktionen torde del knappast vara igon möjligt att kompensera dessakostnader genom ett höjt mjölkpris. måste här finna andra vägar. Vi har områden i som ärgoda jordbruksområden men som, pä I grund av del utpräglade småbruk somhar bedrivits där, är synnerligen starkt sernapa jord- ° j b I I ks ) d kter splittrade. Där måsteman göraordentliga ingrepp på olika sätt för att kunna geförutsättningar för ett sä rationellt jordbruk som det över huvud taget är De ingreppen kostar stora pengar, och här måste man försöka biträda påolika sätt för att om möjligt kunna hålla produktionskostnaden på en sådannivå att producenterna kan få ut en rimlig ekonomisk ersättning för dearbetsinsatser som de gör. förklarade att den kostnadspost förjordbruket som vi nu behandlar är en utomordentligt dyr sådan. Det är möjligtatl man kan se det sä. Vi har under mänga är haft en sådan situation i landetatt konsumenterna, vilken ekonomisk standard de än har haft, inle har haft rådatl betala livsmedlen med det pris som produktionskostnaderna egentligen skullemedföra. Och när man nu har infört ett system med subventioner till jordbruketär det rätt självklart att anslagen blivit slora när samhället skall ta en såbetydande andel av kostnaderna. När det gäller fördelningen av de härlivsmedelssubventionerna skall jag inle gå in i detalj i någon störreutsträckning. Låt mig bara säga: Professorer finns det av olika slag i det härlandet, och professorer som använder sin ställning och sin titel för allinformera människor på det mest osakliga sätt får vi gång efter annan exempelpå. Men nog torde det höra till ovanligheterna att man sä djupt kränker enyrkesgrupp som man faktiskt gör i det uttalande här harrefererat; att bönder ger oss skräpmal. Jag tror alt vi i det här landet har enlivsmedelsproduktion som vi med fullt fog kan känna oss stolta över. Vad som ärbetecknande för vårt land i det här avseendet är att vi ställer utomordentligtstarka krav på de livsmedel som produceras inom landet, men vi är inte benägnaalt ställa lika starka krav på de produkter som kommer utifrån. Jag skall nöja mig med det sagda. Jag villbara understryka angelägenheten av atl den utredning som förebådas omNorrlandstillägget sä snabbt som möjligt gör sitt arbete men att man också,som arbetet tar, ser till att man har ett Norrlandsslöd tilljordbruket som uppfyller den målsättning man haft för detsamma, nämligen att gejordbrukare i olika delar av landet ungefär samma ekonomiska förutsättningaratt arbeta. () replik: Inte heller lyssnade tydligenpä mitt anförande. Annars hade han ju inte haft anledning att säga alt de här ungdomarna, som är särskilt svårt utsatta, skulle behöva vara besvikna på hur vi resonerar inom socialdemokratin, eftersom jag med full tydlighet markerade att vi är medvetna om att det finns unga nyetablerade jordbrukare 226 som har det särskilt svårt. Vi harockså i utskottet skrivit oss samman om nödvändighetenav åtgärder som i första hand kan vara till dessa ungdomars Nr 163 Sedantorde också veta att mycket av det Norrlandsstöd 4 jpj ioöq som utgåtttill jordbruket tillkom under den socialdemokratiska regeringens tid.Dessutom vet atl de motioner, som bl. a. bildar underlag Reglering av nri- förutskottets skrivning när det gäller översynen av stödet till norra , erna på iord- kommerfrän socialdemokratiskt håll. Vi har alltså också i utskollet kunnat bruksprodukter enas omatt den här översynen är angelägen och nödvändig. Jag trorinte att skall behöva åka hem och säga att socialdemokraternainle har skött sig när det gäller jordbruket i norra Sverige.Men det är kanske så att under den ekonomiska politik som förts av deborgerliga regeringarna har det blivit betydligt bekymmersammare för många avde norriändska jordbrukarna. () rephk: ondgjorde sig över att detvar många som ville tillvita jordbrukarna olika saker. Jag tycker att jagalldeles för ofla hör sådana uttalanden. Del är ofta så att all information omekonomiska realiteter kring jordbrukarnas förhållanden, som inte passar in iden bild av ekonomiskt trångmål, av mycket mer slitsamt arbete än andra grupperhar, som jorbruksorganisalionerna ständigt manar fram, tas emot på ett mycketovänligt sätt. Man försöker framställa den som kommit med olika ekonomiskafakta, vilka det verkligen finns underlag för, såsom både dum och oförstående. Jag tycker det är väldigt ledsamt att vi allfid skall haden debattonen. Om det är så att man framlägger olika ekonomiska fakta i endebatt skall man också bli mottagen med respekt, tycker jag. Naturligtvis skallbåde jordbrukare och konsumenter lyssna på varandra, och det sker också oftanär vi förhandlar. Men det är som om man, när man kommer utanförförhandlingslokalen, plötsligt använder en helt annan lon, kanske för att göraett visst intryck på sina yrkesbröder och yrkessystrar. Men jag tycker det ärett felakfigt tillvägagångssätt när det gäller alt skapa ett bättre förhållandemellan konsumenter och producenter - det som man nu talar sig varm för. Om manverkligen vill ha ett bättre förhållande mellan konsumenter och producentermåste de båda grupperna lyssna bättre på varandra, oeh man får inte alltidförsöka tillbakavisa ekonomiska fakta som det finns underlag för. () replik; Jag delar uppfattningen att det är bra atl vilyssnar pä varandra. Men om vi plockar fram ekonomiska fakta, , finner vi att det är inte bara några nystartandejordbrukare som har ett dåligt ekonomiskt utbyte av sitt jordbruk . Det finns praktiskt tagel inget område i hela landet som ide resultatana lyser som är gjorda kan uppvisa en positiv ekonomisk förräntning; tvärtom är förräntningen negativ i hela landet. Mot den bakgrunden kan det definitivt 227 Nr 163 inte vara pä del sättet atl baranågra få nyetablerade jordbrukare har dålig 4 iuni1980 ville notera atlNorrlandsslödet tillkom under den " socialdemokratiska regeringens tid. Ja, jag känner också till att det är mycket Reglering av nii- länge sedandet tillkom, men det stödet förändrades inte alls o , , - inte , dä jordbruket,framför allt i de norra delarna av landet, hruksnrodukter befann sig i en sådan ekonomisksituation alt det var fråga om huruvida del m. m. skulleupphöra totalt eller inte. Då fick vi etl förbättrat jordbruksstöd tillNorrland, men det var en förbättring som inte möjliggjorde de ärligaförändringar som borde ha vidtagits. vill göra gällande att del är den nusittande regeringen som har misskött sin jordbrukspolitik så att jordbrukarnakommit pä efterkälken. Men varför i all sin dar för man då i andra sammanhangdet resonemanget att den nuvarande regeringen har gett jordbrukarna så storaekonomiska favörer, vilket man ju också vill hävda? () replik: Vi har talat om de särskilda bekymren-som vitycks ha varit överens om - för de nyetablerade jordbrukarna. De ekonomiska problem i övrigt som vi har i det härsamhället drabbar ju alla kategorier - också andra företagare ochlöntagarna har fått ta konsekvenserna av den ekonomiska politik som har förtsav den borgerliga regeringen. Konsekvenserna av denna ekonomiska politik får vidärför försöka hitta möjligheter att bära tillsammans. Det är i detsammanhanget angeläget att vi kan uppleva känslan av alt vi alla solidarisktförsöker dela bördorna och i första hand försöker skydda dem som är sämstställda, - Det är i varje fall så vi socialdemokrater ser det, () replik: Det är helt riktigt, , att viskall gemensamt bära bördorna av en ekonomisk kris som har drabbat inte bara värt land utan hela västvärlden. Men mot den bakgrunden tycker jag inte att det är riktigt att utpeka en viss grupp som om den hade fått några speciella favörer.