prot · G30922 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag har noterat den breda politiska enighet som här har manifesteratsom att detta stöd bör föriängas, om del finns pengar till del. Ifråga om anslagstilldelningen vill jag säga som ett svar till ,eftersom jag glömde det i mitt förra inlägg, alt hade 36milj. tagits i anspråk. Man beräknar att beloppet skallvara uppe i 70 milj. kr. Därtill skall då läggas kostnaderna för skogsvårdsstyrelsernasadministration av den här åtgärden. Vi kan alltså redan nu säga att del kommeratl finnas elt belopp som man i och för sig kan använda vid en förlängning. Närdet gäller inverkan på de rent skogsvårdande åtgärderna har det här stödet naturligtviseffekt. Personligen tror jag att s. k. klenvirkesstöd har ännustörre effekt, eftersom det omfattar klenare dimensioner. Men det är en sak somvi får återkomma lill. Överiäggningenvar härmed avslutad. §11 Om stöd åt trädgårdsnäringen Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:64, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser atl vidta för attunderlätta den ytterst besvärliga situation som uppstått för trädgårdsnäringenpå grund av oljeprisökningarna. Oljeprisökningarnaunder innevarande år har varit dubbelt så stora som vid oljekrisen 1973-1974.Med ledning av erfarenheterna från denna kan man redan nu förutse atlallvarliga likviditetsproblem kommer atl uppstå för många irädgårdsföretag medoljeuppvärmda växthus . och har i en gemensam skrivelse tillregeringen hemställt om stöd i form av lån för au avhjälpa de befaradelikviditetssvårigheterna vid växlhusförelagen. Regeringenkommer att i särskild proposition förelägga förslag ifrågan. STIGJOSEFSON (c): Herrtalman!Jag tackar jordbruksministern försvaret på min fråga. Det är medtillfredsställelse jag kan konstatera alt regeringen kommer att framlägga ettförslag lill åtgärder för atl underlätta den besvärliga situation som här utantvivel förehgger. Frågan är bara på vilket sätt man skah kunna klara Trädgårdsnäringenharju gång på gång drabbats av svåra problem, inte minst på grund avoljeprishöjningar men också på grund av den oerhörda konkurrensen frånutlandet. Det har funnits tillfällen då del nära nog förekommit ren dumpning. sådan situation- när man två gånger har drabbats av en fördubblingav oljepriset och dessutom av andra problem -ärdet väldigt svårt aft skapaintresse för nya investeringar. Det gäller också investeringar förenergisparande åtgärder. Därförvill jag fråga om jordbruksministern är beredd alt medverka lill alt man påsikt omprövar stödet för trädgårdsnäringen, så att vi kan behålla den som endel av vårt näringsliv också . Det ärju en ganska stor gruppmänniskor som är sysselsatta inom trädgårdsnäringen, som man därproducerar livsmedel av hög kvalitet. Också ur den synpunkten är det angelägetatt vi har trädgårdsnäringen kvar. Situationenhar varit ytterst besvärlig. Även om man vidtog vissa åtgärder genom ettriksdagsbeslut , kom värdet i hög grad därav atl elimineras på grund avden våldsamma oljeprishöjningen. Därför skulle det vara intressant - och kanskege de i trädgårdsnäringen sysselsatta en större tro på framliden - omjordbruksministern redan här något kunde antyda sin syn på stödet fördenna näringsgren . Ytterligareen fråga lill statsrådet: den proposition som här nämndes att lämnas iså god tid att hinner behandla den ? Som svar på den sista frågan kanjag meddela att avsikten är aUpropositionen skall lämnas till . Därmed bör detvara möjligt för atl fatta beslut . Somsvar på den första frågan om trädgårdsnäringens bekymmersamma ekonomiska lägevill jag erinra om att fattade ett viktigt beslut omdenna näring. Grunden är där klart angiven; Vi skall ha en trädgårdsnäring idelta land. Jag erinrar vidare om att trädgårdsnäringsutredningen arbetarvidare och kommer att lägga fram ytterligare ett förslag. Självfalletär denna näring speciellt känslig från oljesynpunkt, eftersom man har ett såstort energibehov och baserar sin uppvärmning på olja. I del stöd som delfattades beslut om 1975 fanns en stödform för att stimulera användningen avalternativa uppvärmningsmetoder. Detla stöd har naturligtvis utnyttjats, ochdel är framför allt på denna väg som man måste fortsätta för alt i allt störreutsträckning göra sig oberoende av oljan. STIGJOSEFSON (c): Jag tackar statsrådet för de positiva svar som jag här fick på minafrågor. Jag förutsätter att detta skall bidra till au på nytt skapainvesteringslust inom trädgårdsnäringen. Det uttalande som statsrådet härgjorde tolkar jag så, att statsrådet med uppmärksamhet och stort intresse kommer att bevaka dettaområde för att också bevara denna näring i vårt land. Överiäggningenvar härmed avslutad. Om lokaliseringen avstatlig verksamhet till §12 Om lokaliseringen av statlig verksamhet till Försvarsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:53, ochanförde: har frågat vilka konkreta åtgärder jag avser atl vidtadels för aft fullfölja beslut om lokalisering av 1 100 tjänster tillKarislad, dels för att kompensera de personalinskränkningar som kan bliaktuella . har härvid bl. a. berörtförsvarets sjukvårdsstyrelse. Jagvill erinra om att inrikesutskotlel i samband med riksdagsbehandlingen avomlokaliseringsfrågan framhöll alt de angivna siffrorna över antaletanställda skulle uppfattas som preliminära och att de kunde komma att förändrasbåde uppåt och nedåt. Det rationaliseringsarbete som har påbörjats inommyndigheterna borde enligt utskottet fortsätta. Detta betyder enligt min meningau de angivna siffrorna för de olika moUagarorterna inte får tolkas som engaranti om ett minimiantal som alltid skall finnas vid de omlokaliserademyndigheterna. I en motion begärdes att det angivna antalet arbetsplatser tilllokaliseringsorterna skulle vara bindande för staten, även om detta skulleförutsätta omlokalisering av ytterligare statlig verksamhet. Utskottet, somavstyrkte motionen, ansåg att detta skulle ha inneburit åtaganden frånriksdagens sida, vilkas innebörd inte kunde överblickas. Del skulle också ha lettlill alt elt önskvärt rationaliseringsarbete hos myndigheterna hölls tillbaka. Förförsvarets del har omfattande rationaliseringar måst genomföras under1970-talet. Syfiet har varit att skapa ekonomiskt utrymme för bl. a. anskaffningav materiel. Antalet anställda i försvarsmakten har minskat frånca 49 000 till ca 45 000 . En ytteriigare minskning lill 41 000anställda är planerad fram . Reduceringarna har skett och sker bl.a. genom rationaliseringar av fredsorganisationen. har beslutat omnedläggning, sammanslagning och flyttning av ett fiertal förband och enheter.Jag kan också peka på den av beslutade minskningen av de centralastabernas och myndigheternas fredsorganisation, däribland försvaretssjukvårdsstyrelses. Moldenna bakgrund ser jag ingen möjlighet att undanta försvarets myndigheter iKaristad från framtida rationaliseringar. Att kompensera förden personalminskning som kan bli följden ser Jag inte som ett primärt ansvarför försvaret. Självfallet tar dock staten som arbetsgivare sitt ansvar för deanställdas trygghet. Jag för först lacka försvarsministern för svaret på min fråga. Denfråga jag har aktualiserat, nämligen på vilkel sätt beslut atfomlokalisera de 1 100 tjänsterna till förvaltningsbyggnaden iKarlstad skulle kunna genomföras, är självfallet för oss karistadsbor en storfråga. Beslutet togs under socialdemokratiskt regeringsinnehav, ochfiytt-ningar har genomförts . Tyvärrkan vi konstatera all antalet nya tjänster är långt ifrån del antal som nämndesi beslutet om utlokahsering - det är drygt 200 tjänster färre. Vad som är värreär att det nu börjar komma allvarliga signaler om att så och så många tjänsterskall bort. Som exempel kan nämnas att inom försvarets sjukvårdsstyrelse skallen nedbantning ske med 30 tjänster. I samband med remissbehandlingen av enutredning som har gjorts sade vissa av remissinstanserna, bl. a.statskontoret, att den egentligen borde läggas ned. Man sade inte det somstatsrådet nu anför i sitt svar: "Självfallet tar dock staten somarbetsgivare sitt ansvar för de anställdas trygghet." Jag hoppas att vi kan lita på de orden. Karolinen harju byggts, och detär en stor investering som gjorts i Karislad. Skulle del nu ske en utarmning påsikt, harju de investeringarna varit till ingen nytta. Karolinen finns där, ochdet finns möjligheter atl föriägga ytteriigare arbetsplatser dit. Jagskulle, herr talman, på denna punkt vilja ställa en fråga till försvarsministern.Det pågår inom försvarets civilförvaltning en försöksverksamhet med meravancerad fackutbildning inom . Det är en form av högreutbildning inom civilförvaltningens ram. Min fråga till försvarsministern blirdå: Kan man tänka sig atf permanenta eller i varje fall utöka och förläggadenna utbildning till Karolinen i Karistad? Denmålgrupp det rör sig om omfattar 700-800 personer. En åriig utbildning förexempelvis 75-100 personer skulle ge eft visst antal tjänster förlärarpersonal, inom administration m. m. Lokaler finns, och civilförsvarsstyrelsentorde vara beredd att administrera denna fackutbildning. Jag skulle vilja atlförsvarsministern tittade litet närmare på detta och att regeringen självfalletlägger regionalpolitiska aspekter på denna för oss karistadsbor så viktigasysselsättningsfråga. Men Jag hoppas, herr talman, atl få ett litet merauttömmande svar på den fråga som jag här har aktualiserat. Omlokaliseringen av statlig verksamhet till Problemet i Karistad har uppstått på grund av det besväriiga ekonomiskaläge vi har inom försvarsmakten, de långsiktiga försvarsramarna ochpriskompensationssysiemen. Del innebär alt man måste välja mellan personal ochmateriel. När det gäller , som dock - det vill jag poängtera -är en av landels mera gynnade kommuner från denna synpunkt, så står man ävendär i en valsituation. Skulle man nämligen göra en större satsning påpersonalsidan innebär det att man måste minska sina inköp på materielsidan.Även i finns det Ju industri som arbetar Omlokaliseringen av statlig verksamhet till medstora leveranser till försvaret, och då skulle man kanske tvingas notera sysselsättningsminskningardär. Detär helt riktigt, som säger, atf en del av de lokaler som finns iKarolinen inte blir utnylljade. Det är i och för sig beklagligt, men det kanäven tas som en positiv faktor för del. I det fall det finnsanledning alt börja någon verksamhet som har anknytning till de myndighetersom finns i kan del Ju befinnas lämpligt att förlägga den tillKaristad. Idet sammanhanget vill Jag anknyta till det som tog upp i frågaom den fackutbildning som pågår inom civilförsvarsslyrelsens ram. Det rör sighär om en försöksverksamhet, och därför kanjag inte nu ge några som helslutfästelser ulan bara hänvisa till vad Jag sade tidigare, nämligen au om det ärså atl man beslutar sig för att verksamheten skall permanentas, så har givetvisKarlstad ett utomordentligt försteg. Ävenjag beklagar att man tvingas gå fram på det här viset, men det som ligger bakomär ju det beslut som fattades av för ett och ett halvtår sedan pågrundval av del förslag som utarbetades av den dåvarande trepartiregeringen,varvid Jag var föredragande. Jag vill bara påpeka att det var politisk enigheti om detta, och vi torde alltså alla ha varit medvetna om de följdersom beslutet kunde fö även för . MAGNUSPERSSON (s); I regeringsdeklarationen aviserade den borgerliga trepartiregeringenalt det skulle tillsättas en s. k. decentraliseringsdelegation i någon form.Som medlem av regeringen borde försvarsministern enligt min mening beakta altKaristad är en av de orter som har tillgång till lokaler. Det kan inte varanågon rim och reson i alt den byggnad som finns i Karistad skallutarmas och stå där halvtom. Investeringarna är ju redan gjorda -och del rör sig om betydande investeringar som statsmakterna här har gjort -och därför bör prioriteras. Statsrådetsäger i svaret: "Självfallet tar dock staten som arbetsgivare sill ansvarför de anställdas trygghet." Detkan man tolka på vilket säll man vill. Man kan exempelvis tolka det så atlförsvaret skall lägga ner något verk och därefter förflytta den där befintligapersonalen till andra orter. Men, herr talman, den sorlens personalpolitik kanenligt min uppfaUning inte på något säu stämma överens med statsmakternasintentioner i övrigt. Jag hoppas att statsrådet studerar den här fråganlitet närmare. Tillsammans med övriga berörda inom regeringen kan han kanskesedan komma fram till att'det finns en hel del olika verksamheter som skullekunna förläggas till . Vi kan som sagt ta emot många verk där.Lokalerna finns, och det bör man beakta. Jag vill bara påpeka för kammarens ledamöter att del icke är aktuelltmed någon förfiyUning av personal i Karistad till andra orter. fullt medveten om all maninte kan hantera människor hur som helst, men jag vill framhålla att detta är enallmängiltig fråga. Vadsedan gäller frågan om prioritering sade Jag atl det faktum all del i Karlstadfinns lediga lokaler givetvis äraU betrakta som en plusfaktor. Men jag villkanske ändå inte gå med på att är den kommun som bör prioriterasi första hand. Vi har nämligen eft antal kommuner som just nu står inför densituationen att de mister ett stort antal arbetsplatser på den militära sidan,och statsmakterna har i fråga om dessa kommuner gjort utfästelser om atl deskall få kompensation för detla. Jag behöver inte nämna dessa kommuner vidnamn, för känner säkert till detta. Mensom jag påpekat är det faktum att man i Karistad har lokaler en plusfaktor somnär det gäller verksamhet med anknytning till de myndigheter som redan ärlokaliserade i Karistad givetvis skall beaktas. Omlokalisering av civil flygförarutbildning till MAGNUSPERSSON (s): Jag vill bara understryka hurallvariigt läget är i . Vi har irunt tal 11 000-12 000 människor som står till arbetsmarknadensförfogande och vill ha ett Jobb. Vi har ungefär 6 000 som är direkt arbetslösa,och vi har bortåt 2 500 arbetslösa bara i . Så nog har vi det besväriigti , inte minst i . Jag hoppas därför all regeringenmyckel noga överväger hur man skall kunna vidta konkreta åtgärder föratt ge osssysselsättning så att vi kan utnyttja Karolinen. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 13 Omlokalisering av civil flygförarutbildning till KommunikationsministernULF ADELSOHN erhöll ordet föratt besvara () den 23 oktoberanmälda fråga, 1979/80:63, och anförde: har frågat mig om Jag är beredd att medverka till atlstörsta hänsyn tas till tidigare givna löften aff kompensera för F 1l;s nedläggning och medverka till att utbildning av flygförare fill den civilaluftfarten lokaliseras till . k. pilolutbildningsutredningen, som tillsatles av den dåvaranderegeringen, harbehandlat frågan om rekrytering och utbildning av flygförarelill den civila luftfarten. Utredningen föreslår i sitt betänkande, somavlämnades , atl staten och SAS går samman i ett aktiebolag somskall driva en pilotutbildningsskola och atl skolan skall lokaliseras lillLjungbyhed. Utredningen har också övervägt bl. a. som lokaliseringsort. Utredningensbelänkande remissbehandlas f n. SAS och Linjeflyg har ännu inte svarat. Efterremissbehandlingen kommer frågan alt som vanligt beredas i . Somjag sade i miU svar påen liknande fråga av torsdagen den protokoU 1979/80:21-22 Omlokalisering av civil flygförarutbildning till kan jag nu intenärmare kommentera frågan om civil flygförarutbildning. Om beredningen ledertill att en pilotutbildningsskola skall inrättas, är ett bland fleratänkbara lokaliseringsalternativ. LARZJOHANSSON (c): Jag ber att fö tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga,även om det av naturiiga skäl inte är särskilt uttömmande. Dethär betänkandet om lokaliseringen av den framlida civila pilotutbildningen harvållat oro i och f ö. i hela länet. Alltsedanbeslutet om nedläggningen av flygflottiljen vid F 11 fattades har man ikommunen väntat på all staten skulle infria sina löften om en kompensation förde ca 500 arbetstillfällen som faller bort. Härfinns nu ett utmärkt tillfälle och därför är del anmärkningsvärt attutredningen på, som vi ser del, mycket svaga grunder föreslår en lokaliseringfill . Vistärks i vår uppfattning när vi kan konstatera att nästan samtliga tungaremissinstanser dömer uf som klart olämpligt. Såledessäger planverket nej från buller- och miljösynpunkt, och ärsynnerligen tveksamt. ,luflfartsinspektionen, och planverket har konstaterat atfdet i saknas lämpligt luftrum för utbildningen, ochluftfartsinspeklionen och luftfartsverket säger också attutvecklingsmöjligheter saknas där. Dessa och en rad andra instanser konstateraratl totalkostnaderna är ofullständigt redovisade och inte ens nämnda när detgäller alternativet F 11 . Motden här bakgrunden hoppas Jag sannerligen att kommunikationsministern i denkommande propositionen noga övervägar alla de fördelar som talar för enlokalisering till . Dessa fördelar är klart redovisade av kommunendirekt fill utredningen och även i remissvaren både från kommunen och frånlänsstyrelsen i . 1går svarade arbetsmarknadsministern på en fråga om den totalasysselsättningssituationen i och sade då bl. a. atf frågan ompilofutbildningen måste vägas in i en helhetssyn, där man även tar hänsyn tillde regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska aspekterna. Det skulle kännasbetydligt lugnare om även kommunikationsministern vore beredd att göramotsvarande deklaration. Eftersomjag vel atf är en man med sinne för ekonomiska realiteter, villjag understryka att varje färdigutbildad pilot blir ca 30 96billigare enligt Nyköpingsalternativet än enligt det alternativ som harredovisats för . Jag förstår att man känner oro i , men en liknande oro känns påfiera håll. Jag kan tala om att man agerar på många håll just . I Ljungbyhedhar man enligt uppgift inbjudit samtliga riksdagsmän i för all påvisaLjungbyheds fördelar i det här avseendet. Om det är sant vet Jag inte, men jag har i allafall hört detla. Själv har Jag redan svarat på frågor både i vad gäller Kalmaroch och kan meddela attjag kommeratt ta emot uppvaktningar beträffandelokalisering i såväl och som . Mycket talar förattvi behöver ordna en sådan här utbildning. Det är f n. mycket dyrt, eftersom SASoch Linjeflyg tar färdigutbildadestridsflygare från flygvapnet. Men tyvärrkommer inte alla alt kunna fö den här utbildningen, eflersom den måsteförläggas till ett ställe. Men jag säger som jag sade förra gången: För mig ärdet viktigt att man för lägsta möjliga investeringskostnader, och det för mannaturiigtvis där det finns färdiga anläggningar och annat som gör att det blirbilligt. Jaghar hört atl SAS och Linjeflyg skall lämna remissvar, ochjaghoppas atl vi relativt snart skall kunna komma fram lill ett beslut i den härfrågan. Omplanerad nedläggning av järnvägsstationen i LARZJOHANSSON (c): Till detla är möjligen bara atl tillägga atf det redan finns vissflygutbildning i . Artilleriflygskolan har sin utbildning lokaliseraddit, och det finns uppenbara risker för att artilleriflygskolans utbildningkommer att försvinna om pilolutbildningen inte hamnar i . Det är alltsåytterligare ett skäl som talar för . Somkommunikationsministern nämnde kommer en uppvaktning snart atf äga rum -Jag troratt det blir kommande måndag. Överläggningenvar härmed avslutad. §14 Om planerad nedläggning av järnvägsstationen i Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:66,och anförde: har frågat mig om nedläggningen av järnvägsstationen iSlagnäs är förenlig med regeringsdeklarationens löfte om en upprustning avinlandsbanan. Järnvägsstationeni kommer inte att läggas ned. Den kommer även i fortsättningen atf varaupplåten för persontrafik, styckegodstrafik och vagnslastlrafik. I samband medplanerad överflyttning av sligomlastningen fill avser SJ emellertidatt genomföra viss omläggning, som innebär atl stationen avbemannas, atlbiljetter för köpas på tågen och alt styckegodsfrafiken sköts av ett godsombud. Detta är en lokalt betingad rationaliseringsåtgärdutan samband med frågan om upprustning. Jag berått fö tacka försvaret. Jag vill på en gång poängtera ettpåstående i svaret, nämligen att stationen inte skall läggas ned - men den Omplanerad nedläggning av Järnvägsstationen i skall avbemannas, manskall köpa biljeu på tåget och godstrafiken skall ombesörjas av godsombud. Jagvill hävda atl det är en omskrivning av det jag påstår, dvs. alt stationen isjälva verket kommer atf läggas ned. Mendet är egentligen inte det som är huvudsaken för mig. Min huvudsakligainvändning mot det hela är att man kommer att lägga över de tungamalmtransporterna från till landsväg. Det handlar till huvuddelen ommalmtransporter från den här stationen. Ungefär Bolidenmalm per dygntransporteras till denna station för omlastning till järnväg. sägerkommunikationsministern i svaret atl sligomlastningen skall flyttas tillArvidsjaur. Det betyder att man för köra en väsentligt längre sträcka medsligen och malmen från till än man behövde göra tillSlagnäs. Detrör sig alltså om . Det är väl så vitt Jag förstår inte någonsärskilt stor skvätt när det gäller järnvägstransporter - allra minslrationella järnvägstransporter. Men åtskilliga bilar, herr statsråd, måste nuut på vägen och köra den här sligen! Och jag föreställer mig-att det ur allamöjliga synpunkter inte kan anses vara klokt. Det är över huvud laget inleklokt all transportera malm på lastbilar och landsväg. Allra minst när detfinns en parallellt med landsvägen, och t. o. m. en järnväg somstatsmakterna lovat atl upprusta och hålla i stånd. Tilldelta kommeratt i det aktuella området bedriver en intressantprospekteringsverksamhet, som lovar ganska gott, enligt tidningsuppgifter ochandra uppgifter som kommer oss lill del. Det betyder att man i kommunen går ochväntar på att det eventuellt skall bli nya gruvor, nya Jobb och kanske, herrstatsråd, ännu mer malm att transportera från det här området. Det förefalleralltså som om planerna beträffande station borde på något sätt kommatill omprövning. Kommunenhar, vilket jag försfår, reagerat mycket starkt på SJ;s propåer. Man hardessutom begärt au fö göra en uppvaktning hos statsrådet. Så sent som i fredagsi hade man inle fått något svar, men har jag hört ryktesvägenatt det bara är någon dag kvar lill dess kommunen för göra sin uppvaktning. Omdet är statsrådets mening all fortsättningsvis vidhålla den uppfattning som kommertill stånd i svaret tyckerjag nästan atf def är onödigt att kommunen lägger nedpengar på atf åka ned och hälsa på statsrådet. Måhända kunde del vara bra, herrstatsråd - om jag för ge det rådet - au i stället låta några kloka människorfrån departementet åka upp till och och lifta på det hela.Det kanske vore bra för orienteringen. Jaghade väntat mig ett annat svar, och jag vill gärna fråga statsrådet om han medanledning av de uppgifter Jag har lämnat och vid närmare eftertanke beträffandefrågans innebörd är beredd att åtminstone försöka bromsa upp SJ:s planer iavvaktan på alt uppvaktningen kommer lill slånd. Jag tror nämligen atfkommunens företrädare kommer att ange sådana sakskäl att statsrådet flranledning att ändra uppfattning. I varje fall hoppas jag det. Jag hoppas att uppvaktningen skall komma lill slånd . I såfall finns det självfallet inga skäl atl göra något . Över huvudtaget tycker jag atl det är värdefullt atl få resonera med de lokalaföreträdarna. Jaghåller med om att det vore värdefullt om man kunde åka upp och titta påplatsen. Som gatuborgarråd i svarade Jag aldrig på en enkel frågautan atl först ha varit på platsen i fråga. Det är tyvärr en aning svårare idet här jobbet, för det rör sig om litet längre avstånd och betydligt flerfrågor. Men jag håller alltså med om att man i princip alltid bör ha varit påplatsen. Tyvärr är det inte riktigt göriigt. Sedanvill Jag bara säga ett par andra saker. Det är inte fråga om en övergång tilllastbil totalt sett, ulan transporterna skall även fortsättningsvis ske viajärnväg efter sligomlaslning från lill . Det blir alltså tremil längre på landsväg, men sedan blir det på . Jag är i ochför sig inte positiv till detta.