prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet har inte en tillstymmelse till motivering tillatt dessa två kommuner inte skall få del av något transportstöd. Densocialdemokratiska representanten i trafikutskottet från harinte heller förmått sig fill någon som helst markering. Det är desto meranmärkningsvärt som han har motionerat om att nämnda kommuner skallingå i transportstödsområdet. Hans huvudanförande här innehöll heller intenågot som helst klarläggande till varför han tigit och accepterat avstyrkandetinte bara av min motion utan även av hans egen motion. Jag vill fråga utskottet om anledningen till att Hoforsoch ställs utanför transportstödsområdet. Samtliga kommuner iHälsingland - utom , som placerats i trean - ingår i stödområde 1. Dettaär naturligtvis helt i sin ordning. Men problemen för de båda kommunerna iGästrikland är desamma och kanske svårare än för vissa kommuner i Hälsingland.Falun ingår helt riktigt i stödområde 1. Men vad är skillnaden mellan ochHofors som gör att ställs utanför? I finns ett stort exportföretag och en del småföretag. Vad som krävs där är ett mera differentierat näringsliv och en meraavancerad förädling av SKF;s produkter på platsen. har under 1970-taletförlorat av sin befolkning. I finns mest mindre företag, mengemensamt för de båda kommunerna är svårigheterna att behålla jobben och de fåföretag som finns. Problemen blir ju inte mindre av att statsmakternaständigt förbigår de båda kommunerna när det gäller olika stödformer. Problemenatt få nya företag till kommunerna blir ju heller inte mindre om man nu ställsutanför transportstödsområdet. Var och en begriper ju att de företag som tänkeretablera sig i något Norrlandslän då också tittar på om det finns möjligheter Transportstöd till m. m. Transportstöd till in. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall til 2067. () replik: Jag vill upplysa om att mittnamn inte står på den motion som åsyftade. Men det betyder inteatt jag skulle känna mindre starkt för den än vad mina partivänner påGävleborgsbänken gör. Också jag känner varmt för och . Det är två skäl till att vi från socialdemokratiskt hållinte har tillstyrkt motionen, och jag skall något utveckla dem. Det ena skäletär att vi i detta läge i första hand ville rikta in oss på att säga nej till deförsämringar som förslaget innebär. Det andra är, som jag sagt, att viinte tyckerom det invecklade förslag till transportstöd som vi nu har attbehandla. Med en sådan utformning uppstår det alltid gränsproblem. Det finnskommuner utanför stödområdet som anser att de nu bör inlemmas i stödzon 1. Detgäller inte bara och i utan också ochSmedjebacken i . även om det inte har väckts någon motion omdessa två kommuner. Det finns också kommuner i stödzon 1 som anser att de skallligga i stödzon 2. osv. Detta visar vilka gränsdragningsproblem som uppstår medden nuvarande utformningen av förslaget. Det bästa som kunde hända beträffandeHofors och skulle vara att anslöt sig till densocialdemokratiska reservationen 1. Då skulle vi få ett mer generellt utformattransportstöd, och då slipper vi de gränsdragningsproblem som uppstår frångång till annan. Det vore också det bästa som kunde hända för såväl ochOckelbo som och i det här avseendet. (vpk) replik: Det gör inte saken bättre för attdet råkar vara så att han inte har skrivit på motionen i fråga - jag gjorde migpå den punkten skyldig till en felsägning. Vpk-gruppen kommer att stödjareservation 1. men det är en annan sak. Försök inte använda reservation 1 somen förklaring till att inte har gjort någon som helst markeringnär det gäller och ! och ligger i det s. k.allmänna stödområdet, i stödområde 3. Därmed skulle de nu placeras in itransportstödszon 1. Det är det som det är viktigt att markera här iriksdagen. Det hade naturligtvis varit synnerligen angeläget att OlleÖstrand i anslutning till trafikutskottets betänkande hade gjort en markeringhärom. är ju inte okunnig om de enorma problem som exempelvisHofors har eller om på vilket sätt som harmisshandlats av statsmakterna. tänker man än en gång åsidosätta . AttOlle Östrand hänvisar till andra kommuner och landsdelar som inte ärinplacerade må så vara. men klart är att och ligger i stödområde3 när det gäller den regionalpolitiska indelningen. Därmed skulle man inte haåsidosatt dem. som utskottet och regeringen nu gör. () replik: Än en gång vill jag betona att jag kännerprecis lika varmt för och som ni övriga på Gävleborgsbänken. Meneftersom vi socialdemokrater inte tycker om transportstödet ansåg vi att detinte var lämpligt att peta i zonindelningen. Om däremot reservation 1 vinner bifall i kammaren innebärdet att vi tvingar regeringen att omgående komma tillbaka med förslag efter deriktlinjer som dragits upp i den socialdemokratiska reservationen 1. Det blirdå en fördel inte bara för och utan även för övriga kommuner somanser att det förslag till transportstöd vi nu debatterar inte behandlar demrättvist. Jag tror att det bästa som kan hända är att bifallerreservation 1, Transportstöd till in. (vpk) replik: Det är bra att känner så varmtför och . Det är en sak. men det hade varit ännu bättre om OlleÖstrand hade gjort en kraftig markering i utskottet till det här betänkandet.Det hade nog uppskattats mer av de berörda kommunerna och deras befolkning. tog upp vad jag sade om och Hofors.Det är för mig obegripligt hur man kunnat lämna och utanförtransportstödszon 1. Jag skall inte upprepa argumenten, trots att kunnat svara riktigt på frågan. Sedan säger attsocialdemokraterna inte tycker om förslaget. Men är förslaget tillbaka förandra gången, och skall vi ta ställning till det. Det gäller vad jag förståratt till varje pris slåss för att få med dessa kommuner som av någonoförklarlig anledning ställts utanför. Det gör alltså inte . OLLEWESTBERG i (s): I motion 2067 har vi ställt yrkande om attHofors och kommuner skall inordnas i transportstödsområdet. Som grundför den geografiska avgränsningen och zonindelningen i föreliggande förslagligger indelningen av landet i stödområden enligt det som sägs i propositionen. Som kommentar till detta vill jag säga att så är välfallet i stora drag. men det fullföljs ej i den utsträckning som vi motionäreranser vore befogat. Om man ser till de fem Norrlandslänen samt ochVärmlands län. vilka alla omfattas av transportstödet, finner man att 27kommuner tillhör stödområde 3. Fyra av dessa kommuner har ej inplacerats itransportstödsområde. Bland de fyra är och . Eftersom det varken i propositionen eller itrafikutskottets betänkande finns några sakliga motiv för att dessa kommunerlämnats utanför systemet vill jag fråga utskottets talesman - om han finns kvari kammaren - vilka motiv som varit vägledande för utskottets ställningstagandetill vår motion. Förhållandet att och tidigare ej omfattatsav transportstödet kan, enligt vår mening, inte få ligga till grund för att deäven Transportstöd till m. m. fortsättningsvis skall ligga utanförtransportstödssystemet. Något annat motiv har vi socialdemokrater ej kunnatfinna i det förslag som behandlas. Transportstödet är ett av de regionalpolitiska medel somfinns att sätta in som stöd för utsatta kommuner. Såväl som Ockelbokommuner är i stort behov av alla regionalpolitiska medel för att värna ochnaturligtvis helst stärka sysselsättningen inom resp. kommuner. Behovet av ett mer differentierat näringsliv är stort ibåda kommunerna. Näringslivet i kommun är i hög grad koncentrerat fillSKF Steel, och är den kommun i riket som är mest beroende avstålindustrin. är i hög grad beroende av skogs- och jordbruksnäringen.Båda kommunerna har en mycket låg andel förvärvsarbetande kvinnor, vilketnaturligtvis beror på det ensidiga näringslivet. Befolkningsmässigt är den kommun i riket somminskat mest - eller 2 100 personer. Jag skulle kunna säga mycket mer om de problem somföreligger i de båda kommunerna som stöd för vårt krav i motionen. Jag skalldock sluta med att framhålla att jag finner såväl propositionens som utskottetsställningstaganden helt obegripliga. Transportstödet skall vara ett regionalpolifiskt medel föratt stödja företag i sysselsättningssvaga kommuner, men detta skall tydligen ejgälla i de två kommuner som jag nu har nämnt. Jag vill med detta yrka bifall till motionerna2067 och 2069. har med hänvisning till vadsom sägs dels i proposition 1978/79:152, dels i den proposition som vibehandlar yrkat avslag på min motion om utredning av förutsättningarnaför att införa ett sjötransportstöd. 1 proposition 1978/79:152 är föredraganden väldigtförsiktig när det gäller att dra slutsatser av det redovisade materialetrörande sjötransportstöd. Jag anser därför att det finns alla skäl till attgöra en ordentlig utredning av möjligheterna att införa sådant stöd. Det ärrimligt att vi får förutsättningarna belysta. Därför kommer jag att rösta förbifall för den socialdemokratiska reservationen nr 4. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkande Nr 168 29 mom. 1 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Transportstöd till Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens m m ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Ja - 163 Nej - 161 Propositioner gavs på bifall till T.o) utskottetshemställan, 2:o) reservation 2 av m. fl. samt 3;o) motion2070 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående trafikutskottets hemställan i betänkande 29 mom. 2 antar reservation2 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion2070 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSven begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 29 mom. 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Transportstöd till m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle Östrand begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 29 mom. 3röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle Östrand begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 162 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 2067 av i m. fl. och 2069 avBertil Mäbrink, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 29 mom. 4b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 2067 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 d och e samt 5 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels mofion 2070 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanSven begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 29 mom. 4d och e samt 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2070 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSven begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 305 Nej - 20 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkande 29 mom. 6röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av m. fl. Transportstöd till m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 162 Nej - 163 10 protokoll 1979/80:168 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 5 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkande 29 mom. 8röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle Östrand begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 163 "Nej - 162 Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:65 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avserDatasaab AB och propositionen 1979/80:156 om medelstillskott till Datasaab ABjämte motioner. Under angivna punkter i proposition1979/80:100 bil. 17 (industridepartementet) hade föreslagits följande: F 17.Utvecklingsbidrag till (s. 311) att till utvecklingsbidrag till /81 anvisade ett reservationsanslag av 32 .500 000 kr. Medelstillskott till (s. 312) att till Medelstillskott till /81 anvisade ett reservationsanslag av . I proposition 1979/80:156 hadeföreslagits att till Medelstillskott fill påtilläggsbudget III fill statsbudgeten för /80 under fjortondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionerna 1979/80:1787 av (), 1979/80:1844 av GötheKnutson (m), 1979/80:1856 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle 1. hos regeringenbegära förslag till förstatligande av befintlig inhemsk datorindustri, 2. hos regeringenanhålla om att utredningen om datateknikens och elektronikens effekter pånäringslivets utveckling gavs i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag, somfrämjade en utveckling av produktion på elektronikområdet inom och attdärvid utgå från förutsättningen att produktionen skulle vara samhällsägd. dels demed anledning av proposifion 1979/80:156 väckta motionerna 1979/80:2005 avIngvar m. fl. (s), vari hemställts att skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om regeringens ansvar för att åtgärder vidtogs för att effekfivisera verksamheten vid och att sanera företagets finanser, 2. som sin mening uttala vad som i motionen anförts omberäkningen av medelstillskott till , 1979/80:2006 av (),vari hemställts att vid behandlingen av proposition 1979/80:156 ommedelstillskött till beaktade vad i motionen anförts, och 1979/80:2007 av m. (vpk), vari hemställts att skulle 1. hos regeringenanhålla om en plan för Datasaabs utveckling, 2. hos regeringenanhålla om förslag rörande förstatligande av Datasaab. 1. beträffandeanslag att skulle a) med bifall tillproposifion 1979/80:156 till Medelstillskott till på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , b) med bifall fillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten F 17 till Utvecklingsbidrag tillDatasaab AB för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , c) med bifall fillproposition 1979/80:100 bil. 17 punkten F 18 och med avslag på mofion1979/80:1787 fill Medelstillskott till för /81 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. beträffande beräkning av medelstillskott till Datasaabm. m. att med anledning av motion 1979/80:2005 yrkandet 1 i ifrågavarande del och yrkandet 2 samt motion 1979/80:2006 som sin meninggav regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeverksamheten vid Datasaab att med anledning av motion 1979/80:2005yrkandet 1 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1979/80; 1844 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeplan för Datasaabs utveckling m. m. att skulle avslå mofion1979/80:2007 och motion 1979/80:1856 yrkandet 1, 5. beträffandeproduktutveckling på elektronikområdet att skulle avslå mofion1979/80:1856 yrkandet 2. NILSBERNDTSON (vpk): Syftet med samgåendet i Datasaab var attåstadkomma en konkurrenskraftig svensk dataindustri, framhållernäringsutskottet i sitt betänkande om bl. a. medelstillskott till Datasaab AB.Kärnfrågan i kritiken mot Datasaabs utveckling har varit och är att detta syfteinte präglat verksamheten på ett övertygande sätt. Det samarbete som etablerades mellan staten ochSaab-Scania på dataområdet har framför allt haft två brister. Den ena är attdet saknats en målmedveten polifik för statens medverkan på detta område. Denandra är att privata kapitalintressen fått påverka och styra utvecklingen. Deledningsproblem som skymtat i företaget har bidragit fill osäkerhet ochbristande förmåga att hävda sig på marknaden. Det torde också vara så, attledningsproblemen återspeglar avsaknaden av en målmedveten politik liksom deprivata intressenas inflytande. Redan när samarbetet mellan staten och pådataområdet behandlades krävde vi från vänsterpartietkommunisterna förslag om den svenska dataindustrins organisering. Vi anfördeatt förutsättningarna för ett förstatligande borde beaktas. Vi krävde attpersonalens anställningstrygghet skulle garanteras. Vi -kritiserade ocksåbristerna i underlaget för beslut. Genom att undersökningsmaterialhemligstämplats försvårades möjligheter att företa en bedömning avförslagen. Det börjar bli betecknande för behandlingen av dettaproblemkomplex att viktiga bitar saknas i underlaget. Det gäller nämligen ocksåden proposition vi nu behandlar. När regeringen värjer sig mot kritiken i dettaavseende genom att säga att vad som inte redovisats i propositionen kanredovisas inför utskottet, måste ledamöter reagera. Så får det integå till. För att skall kunna bedöma regeringens förslag måste allaviktiga fakta redovisas. Det är heller inte tillfredsställande att förDatasaabs utveckling så vikfiga problem som USA-embargot mot exporten avflygtrafikledningssystem fill döljes av hemligstämpel hos företaget.Vad regeringen eventuellt gjort för att hävda vårt lands rätt att bedrivahandel och för att avvisa otillbörliga påtryckningar, är uppgifter som hör tillunderlaget för behandlingen av denna fråga. Tyvärr redovisas inget härom ipropositionen. Datatekniken expanderar snabbt inommånga branscher och funktioner, noterar näringsutskottet och fastslär att detdärför är av vitalt nationellt intresse att Datasaab blir framgångsrikt. Menför att detta skall bli fallet måste man grundligt se över situationen inomDatasaab. Det är uppenbart att inte har något större intresse fördenna verksamhet utan helst vill bli av med den. Det kan heller inte bidra tillatt göra företaget framgångsrikt om man avvecklar viktiga delar. Det kan inte vara ägnat att stärka och utveckla företagetnär styrelseordföranden agerar för att sälja företaget, ochmultinationella datajättar utpekas som tänkbara spekulanter. Tydligen har dessaplaner också haft regeringens stöd. I tidningen nr 4 kunde viläsa följande rubrik: "vill sälja Datasaab och regeringensamtycker." Detta kan verkligen inte ge intryck av att det är ett företagsom söker bli framgångsrikt och konkurrenskraftigt på ett område som expanderarsnabbt. Det är inte sannolikt att näsa för affärer är en fillgångnär det gäller att bygga upp ett företag med statlig medverkan för att ta uppkampen mot multijättar. Snarare torde hans intressen ha en annan inriktning. Liksom vi mofionärer från vpk noterar utskottet attdatabranschen domineras av multinationella företag. Utskottet säger sig varamedvetet om att en positiv utveckling av Datasaab förutsätter både enlångsiktig ekonomisk satsning och klara riktlinjer för verksamheten, och attstaten som ägare här har ett stort ansvar. Detta är ett betydelsefulltuttalande som utskottet gör. Det är ett erkännande av att verksamheten inte fårbedrivas som , utan måste få en klarare inriktning. Utskottet anser attdetta uttalande i väsentlig utsträckning tillgodoser önskemålet i vpk-motionen2007 om en plan för Datasaabs utveckling. Vi noterar att utskottet med sittuttalande ger stöd för vår uppfattning. Vårt konkreta yrkande om att riksdagenhos regeringen hemställer om en plan för Datasaabs utveckling kan dock inteanses helt tillgodosett. Den av utskottet föreslagna opinionsyttringen frånriksdagen är som sagt betydelsefull, men det behövs nog en direkt beställningav en utvecklingsplan. Vårt andra motionskrav om förstatligande av Datasaabavstyrker utskottet bl. a. med motiveringen att det inte nu finns skäl attförorda ett starkare statligt ägarengagemang. Jag tycker faktiskt attutskottets eget uttalande om behovet av en konkurrenskraftig svenskdataindustri, av finansiella resurser, av en långsiktig ekonomisk satsning ochom behovet av klara riktlinjer liksom statens ägaransvar för utvecklingen talarför ökat statligt ägarengagemang. Helt riktigt har utskottet noterat att vårt motionsyrkandeligger i linje med våra allmänna motionskrav rörande datorindustrin. Om dessakommer att tala. Jag skall därför endast påpeka, att om mansträvar efter ökat samhällsinflytande i denna bransch så är Datasaabsöverförande i statlig ägo ett naturligt grepp. Det som propositionen formellt handlar om, nämligen ettmedelstillskott på 37 milj. kr. till Datasaab, har vi ansett oss kunna biträda.Utan detta tillskott skulle situationen ytterligare förvärras förföretaget. 1 vår motion vill vi dock framhäva betydelsen av att sombegärda medel beviljas bör kräva åtgärder som tryggar den framtidautvecklingen. Den målmedvetna satsning som saknats måste nu komma tillstånd. Självfallet måste också alla ekonomiska fakta redovisas. Det finns skäl att i denna debatt ge uttryck åt den orosom finns på personalhåll för ovissheten om framtiden. Denna oro har sin grundi det sätt varpå Datasaab skötts från såväl regeringens som företagsledningenssida. Rykten om försäljning och bristen på uttalad målsättning har ökat oron.Om företaget skall kunna utvecklas till vad utskottet i sin skrivning ändåanser vara önskvärt måste också personalen veta att det finns klara planer förföretagets utveckling och att staten tar ansvar härför.