prot · G30988 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:88 § 1 Anmälan om kompletteringsvaltill utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i social- och utbildningsutskotten under UllaTillanders ledighet anmält hennes ersättare . § 2 Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. § 3 Ändring i den preliminära tidsplanen Då inga interpellationssvar,anmälts till fredagen den 22februari börjar bordläggningsplenum nämnda dag i stället för . §4 Om förslaget att inrätta nya systembutiker Budgetministern erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels tredje vice talmannen () den 11februari anmälda fråga, 1979/80:317, dels () den 14februari anmälda fråga, 1979/80:330, och anförde: har frågat mig vilketbeslut regeringen kommer att fatta med anledning av Systembolagetsframställning att få inrätta 36 nya systembutiker. harfrågat mig hur jag ser på möjligheterna att låta Systembolaget tillgodose demindre kommunernas krav på en egen systembutik snabbare än som föreslagits ibolagets skrivelse till regeringen. Systembolagets skrivelse har remitterats tillsocialstyrelsens . Nämndens yttrande bör inväntas innanställning tas till frågan om inrättandet av nya systembutiker. Nr 88 Tredje vice talmannen (): Tisdnpen den '''' talman! Som vi alla vet var den övergripande målsättningen i 19februari 1980 alkoholpolitiska beslutatt pressa ner den totala, alltför höga, Då jag för min del anser atten utbyggnad av Om förslaset att systembutiksnätetinte verkar i den riktningen, vill jag deklarera att jag kände oro när jag fick kännedom omSystembolagets skrivelse. Om jag inrätta nya ' y b j & , ' ,, tolkar den riktigt, är skrivelsenett initiativ från Systembolagets ledning, svstei?ibutiker r j t, & När jagnoga läste skrivelsen, fann jag att den kanske var något mer tveksam iformuleringarna än vad jag vid den första genomläsningen tyckte. skrivelsensägs att Systembolaget av flera skäl, bl. a. praktiska, vill att utbyggnadstakteninte blir för snabb. Systembolaget pekar också på att utbyggnadstaktenmåste vara förenlig med de alkoholpolitiska målen. på ettannat ställe i samma skrivelse föreslås att bestämmelser skall utfärdas omutbyggnad av butiksnätet i de 36 kommuner som ligger minst 20 men mindre än40 km från närmaste ort med systembolag. Jag tackar för det korta svaret. Jag tycker att det ärriktigt att skrivelsen har remitterats till nämnd föralkoholfrågor och delar budgetministerns uppfattning att regeringen bör väntapå nämndens besked innan regeringen tar ställning. Det har gjorts en rad uttalanden där oro har redovisatsöver det förslag som har presenterats av Systembolaget. Jag har framför mig ettav dessa uttalanden. Det är från Blåbandsrörelsens ledare , somsäger följande: "Att bygga ut butiksnätet med 36 nya butiker betyder attalkoholkonsumtionen kommer att öka genom att impulsköpen blir fler." Jag delar oro. Det är också intressant atten ledamot av - jag tror att det var socialstyrelseasrepresentant -framförde betänkligheter mot förslaget just därför atttillräckliga erfarenheter av den hittillsvarande nyetableringen saknas. Jagvill fråga budgetminister : Finns det någon erfarenhet av eller någonstatistik över vad inrättande av en systembutik i ett samhälle innebär frånnykterhetssynpunkt? Jag ber att fåtacka budgetministern för svaret. Det finns mycket att säga om Systembolagets snedaetableringspolitik. Jag skall här ge några exempel. I , där jag är bosatt, har vi tre systembutiker inomen radie av 300 m. Inom en radie av 200 m från detta hus finns det två butiker.Totalt inom finns det vidare inte mindre än 36 systembutiker. Så ser det alltså ut på den ena delen av skalan. Mot dettaskall då ställas att inte mindre än 84 av landets kommuner fortfarande saknar systembutik. Det är fråga om närmare en tredjedel av landets samtliga kommuner, med ett sammanlagt invånarantal av 850 000, 51 av dessa kommuner har mellan centralorten och den närmaste systembutiken i en annan kom mun, 14 Detta är självfallet inte någontillfredsställande situation. Det bör i stället slås fast - oavsett vilken alkoholpolitisk inriktning vihar - att de mindre kommunernas invånare har samma rätt som man har i de störretätorterna att få en rimlig service på detta område. Självfallet är det ocksåså att ett monopolföretag som Systembolaget här har ett särskilt ansvar. Dessutom vill jag hävda att de mindre kommunernaegentligen har ett större behov av systembutik i sin centralort, eftersomförekomsten av en sådan butik också leder till ökade inköp i andra butiker inomden egna kommunen. Därmed får förekomsten av en systembutik en direkt positivlokaliseringspolitisk effekt. Systembolaget har börjat inse att man inte kandiskriminera de mindre kommunerna hur som helst. Brevet till regeringen, därSystembolaget kräver att få besluta om systembutiker i 36 kommuner ,visar på denna nya insikt. Detta har kritiserats från visst håll såsomstridande mot samhällets alkoholpolitik. Jag vill därför ställa några frågortill budgetministern. För det första: Vilka är de reella alkoholpolitiska skälsom skulle tala för att man skall diskriminera de mindre kommunernas invånarenär det gäller etableringen av systembutiker? För det andra: Är det inteegentligen en ganska rimlig princip när det gäller etableringen avsystembutiker att varje kommun som så önskar skall kunna få en sådan butik? Fördet tredje: Om man vill ha en åtstramning av alkoholpolitiken, bör den då inteutformas på så sätt att den blir likformig i alla delar av värt land? Det gårkanske att svara på dessa frågor även om de inte remitterats. Om förslaget att inrätta nya systembutiker Jag skall inte gå in pa någon närmare ochmera ingående bedömning av principerna för Systembolagets etableringspolitik.Vi får tillfälle fill en sådan mera ingående bedömning när vi förutom bolagetsskrivelse också har tillgång till yttrande från nämnd föralkoholfrågor. Mitt allmänna intryck är dock att Systembolaget väl harföljt de uttalanden som gjorde 1977 i samband med detalkoholpolitiska beslutet, dä sade att bolagets prövning skallgrundas på en avvägning mellan alkoholpolitiska intressen och allmänhetens kravpå service. Jag vill nämna att mellan 1974 och 1979har några nämnvärda förändringar av bolagets butiksnät inte skett. Det finnsdrygt 300 butiker i landet. Det har tillkommit sammanlagt 16 bufiker, och dethar nedlagts sammanlagt 12 . Flertalet nedläggningar har f.ö. skett i tätorter, i storstäder. Jag har inte nu tillgäng till några undersökningar aveffekterna av vare sig etableringar eller nedläggningar av butiker, men jagförsäkrar att vi vill ha ett så gott underlag som möjligt för det beslut somregeringen skall fatta. Jag vill tillägga bara en ytterligare synpunkt. Minallmänna utgångspunkt är den att man bör ha en rätt stark återhållsamhet närdet gäller etablering av nya butiker. Om förslaget att inrätta nya systembutiker Tredjevice talmannen (): Jag är tacksam för det senaste som IngemarMundebo sade. Det sammanfaller helt med min uppfattning. Jag tror det är värt att göra en utredning av vad detbetyder från nykterhetspolitisk synpunkt när en bygd får ett systembolag. Detskulle kunna ge oss underlag och enligt min mening också i någon mån varavägledande för ett ställningstagande. Sedan vill jag göra en reflexion i anslutning till att deti den tidigare debatten och även har talats om en neddragning av antaletbiitiker i tätorter. Jag har i och för sig ingenting emot det, men jag tänkerpå den dagsaktuella debatten om i , där man skall lägga nertvå nedslitna butiker och i stället inrätta en ny, centralt placerad och ganskarymlig butik. Detta har medfört att det blivit en folkstorm, och det visar hursvårt det är att skära ner antalet systembutiker i tätorter. Jag vill inte uttala någon tvärsäker bedömning av den härfrågan - också budgetministern aktade sig för att göra det - för vi har ettotillräckligt underlag. Men jag vill ändå göra en personlig deklaration, ochdet är att det vore riktigt om regeringen klart sade ifrån attsystembutiksnätet inte skall byggas ut ytterligare. Vi får inte ökaalkoholproblemen. Jag noterar att budgetministern inte svaradepå min fråga om vilka alkoholpolitiska skäl som fanns för att diskriminera demindre kommunerna när det gäller etablering av systembutiker. Det är tydligenså att man har svårt att göra nedskärningar i tätorterna för att åstadkomma enåtstramning i alkoholpolitiken, och då går man till attack mot de mindrekommunerna som inte kan göra sina röster hörda på samma sätt. Jag tycker i och för sig att man mycket väl kan diskuteraen skärpning av samhällets alkoholpolitik, men i så fall skall man följa enkonsekvent linje och behandla alla delar av vårt land likvärdigt och utanmannamån i fråga om större och mindre kommuner. Det är som jag ser det ettabsolut rättvisekrav. Vi vet att kritiken är allvarlig ute i de små kommunerna,och vi vet att detta också får lokaliseringspolitiska effekter. Vad de mindrekommunerna begär är alltså att de skall bli behandlade på samma sätt som destörre - varken mer eller mindre. Om det nu är så att det här brevetfrån Systembolaget har skapat oro, då tycker jag att man skall stänga någrabutiker i tätorterna. Det är en rimlig linje, för med en sådan åtgärd markerarsamhället att man ser allvarligt på alkoholpolitiken. Men gå inte vägen över enfortsatt diskriminering av de små kommunerna! Det är 84 kommuner som intehar en enda systembutik, alltså nästan en tredjedel av landets samtligakommuner. Så kan man inte bedriva en vettig alkoholpolitik i ett land. Jag vill inte uppfatta riksdagsbeslut såsom diskriminerande mot vissa kommuner. beslutetatt bolagets prövning av etableringsfrågor skulle ske genom en avvägning mellanalkoholpolitiska intressen och allmänhetens krav på service. Den avvägningenhar ju resulterat i att ett antal nya butiker har etablerats. Jag anser nog attSystembolaget rätt väl har följt intentionerna bakom riksdagsbeslut. Som en kommentar till en annan fråga som LennartPettersson tog upp vill jag tillägga att den åtstramning som är önskvärd närdet gäller alkoholtillverkning och alkoholförsäljning naturligtvishuvudsakligen måste ske på andra vägar än genom att skära ner antalet systembutikeri tätorter. Det tror jag också är den uppfattning som i varje fall flertalet avde politiska partierna har, och jag tycker att den är riktig. Men jag villupprepa min allmänna utgångspunkt, att med beaktande av servicekravet bör maniaktta en rätt stark återhållsamhet vid nyetableringar. Om förslaget att inrätta nya systembutiker LENNARTPETTERSSON (s): Första delen av budgetministerns inlägg var alldelesutmärkt. Han sade att skall vi ha en åtstramning skall det gälla hela fältetoch med hänsynstagande till servicekraven. Jag tycker också att Systembolagetsprogram för öppnandet av nya butiker i små kommuner är ganska väl avvägt. Menmed hänsyn till de stora servicebehoven i de små kommunerna är det ändå ettminimiprogram. Vad jag i mina inlägg framför allt har velat vända migemot är attackerna från vissa håll mot att ens gå så långt som Systembolagetutifrån sina företagsekonomiska utgångspunkter vill. Därför hoppas jag attbudgetministern nu kommer att ställa sig bakom Systembolagets förslag och intege vika för attackerna, vilka jag anser innebär en diskriminering av de småkommunerna. Det är alltså riktigt som budgetministern säger: Skall viha en åtstramning av alkoholpolitiken - och det kan finnas skäl som talarhärför - skall åtgärderna gälla hela fältet och inte diskriminera vissakommuner och vissa delar av vårt land. En budgetminister är van vid att upplevaattacker från olika håll. Jag kan nog också stå ut de månader som återstårinnan alkoholpolitiska nämnd avger sitt yttrande. Jag villemellertid tillägga att även detta kommer att vara betydelsefullt för detslutliga ställningstagandet i frågan som sker . Precis som riksdagenuttalade måste besluten fattas efter en avvägning mellan olika synpunkteroch intressen. Därvidlag måste självfallet de alkoholpolitiska synpunkternaväga tungt. Överläggningen var härmed avslutad. protokoll 1979/80:87-93 Om skärpt kontroll av miljöfarlig produktion § 5 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:124 om behandlingen av miljöfarligt avfall1979/80:127 om omhändertagandet av miljöfarligt avfall Jag vill meddela att jag hade för avsikt attbesvara interpellationerna nr 124 och 127 av och behandling av miljöfarligt avfall . En avinterpellanterna var emellertid förhindrad att ta emot svaret . Efteröverenskommelse kommer interpellationerna nu att besvaras . § 6 Omskärpt kontroll av miljöfarlig produktion Jordbruksministern ordet för att besvara Per (vpk) anmälda fråga,1979/80:300, och anförde: Per har frågat mig om regeringenkommer att skärpa kontrollen över industri med miljöfarlig produktion och omåtgärder kommer att vidtas för att se till att miljöskyddslagstiftningenefterlevs bättre än . Översyn pågår f. n. av miljöskyddslagstiftningen.Miljöskyddsutredningen har överlämnat ett delbetänkande, som bl. a. innehållerförslag till en effektivisering av tillsynen av miljöfarlig verksamhet.Utredningen har också föreslagit skärpta påföljder för brott motmiljöskyddslagstiftningen. Utredningens förslag har remissbehandlats, och avsikten äratt en proposition om ändringar i miljöskyddslagstiftningen skall framläggasför . En av utgångspunkterna för propositionsarbetet är attjust tillsynen och påföljderna skall bli effektivare. PER (vpk): Jag tror att vi kan vara överens om att detvid all tung kemisk industri, där utsläpp i luft och vatten i icke avseddomfattning kan ske. måste vidtas förebyggande åtgärder. Dessa kan vara dels avteknisk art, dels i form av beredskapsplaner för ingripanden frän främstbrandförsvarets sida. Vad först gäller åtgärder av teknisk natur anser jag detnödvändigt att sådana vidtas där så är möjligt och lämpligt. I det aktuellafallet, som gäller utsläpp av svavelsyra, torde det ha varit helt möjligt attfånga upp utsläppet med hjälp av tekniska anordningar. Jag arbetar själv vid enkemisk industri, när jag inte är i . Vi hanterar bl, a, svavelsyra ochandra syror. släpptes betydande mängder syror ut i avloppen ochfortsatte ut i en närbelägen sjö utan någon särskild åtgärd. Sedan rätt mångaår finns nu en neutraliseringsanläggning för sura utsläpp, där det suraavloppsvattnet behandlas innan det får fortsätta ut i recipienten. Detförefaller som om det inte funnits någon sådan anordning i det aktuella falleti . f. ö. varalättare där, då det rör sig om enbart svavelsyra, som lätt bildar svårlösliggips vid reaktion med kalk, varefter gipsen kan avskiljas. Vad sedan gäller beredskapsplaner för oförutsedda utsläppkan ju en sådan plan fungera bara om de av planen berörda verkligen fårkännedom om utsläppet i omedelbar anslutning till den inträffade händelsen. Sähar det tydligen inte varit i det i min fråga aktualiserade fallet i Falun.Skall en beredskapsplan verkligen kunna fungera, måste alla berörda ha sådanainstruktioner att de verkligen vet när de skall rapportera och till vem deskall rapportera. Jag tolkar svaret som positivt -jag kanske inte tackadeför det, men det bör jag göra. I svaret hänvisas till att en proposition skallskrivas redan i vår. Jag förutsätter att ni i den propositionen också kommeratt ta upp sådana frågor bOm jag här nämnt - förebyggande tekniska anordningar,som mycket lätt skulle kunna hindra den typ av utsläpp som det här var frågaom. Om det höga räntelägets återverkningar på jordbruket Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om det höga räntelägets återverkningar på jordbruket Jordbruksministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels () anmälda fråga.1979/80:309, dels () anmälda fråga,1979/80:316, och anförde: har frågat mig om regeringenöverväger några åtgärder för att motverka de svåra återverkningarna av det högaränteläget som drabbar de jordbrukare som gjort nyinvesteringar i sin rörelse. har frågat mig om regeringen ärberedd att ta initiativ för att mildra effekterna för nyetablerade. hårtskuldsatta lantbrukare till följd av det höga ränteläget. Räntehöjningarna har medfört attlikviditetsproblem har uppkommit vid sådana jordbruksföretag som startats underde eller där större investeringar gjorts. Det är angeläget attutvecklingen inte leder till att företagare med välskötta företag kommer påobestånd. Regeringen har därför uppdragit åtlantbruksstyrelsen att, efter samråd med statens jordbruksnämnd, kartläggasituationen för högt skuldsatta lantbrukare och trädgårdsföretagare. Styrelsenskall vidare redovisa alternativa förslag till åtgärder, som kan behövas föiatt klara de likviditetsproblem som skuldsättningen kan medföra, Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Såsom framgår av frågan har många lantbrukare fått ekonorhiska svårigheter pä grundav att räntan stigit mycket kraftigt. Det gäller både de nyetableradejordbrukarna, som startat eget, och alla de jordbrukare Om det höga räntelägets återverkningar på jordbruket som gjorten nyinvestering i sitt jordbruk och som endast haft tillgång till kortfristigalän. Dessa följer ju de olika räntehöjningarna. Jag har gjort en förfrågan hos många av LRF-förbunden ilandet, och omdömet om läget är enstämmigt - det är många jordbrukare som nubefinner sig i ekonomiska svårigheter på rund av att räntorna stigit säkraftigt som de har gjort. En hel del av dem lever faktiskt under konkurshot. Jag vill också peka på att frågan om nyetableringar inomjordbruket är mycket betydelsefull inom stödområdet, speciellt uppe i Norrland.På senare tid har också samhället genom sina olika organ stimulerat tillnyetableringar i jordbruket. Det har ju funnits en hämsko, nämligen att det harvarit svårt för dem som varit villiga att etablera sig att få tag påjordbruksenheter att köpa upp. Men de som har lyckats har varit tvungna attsätta sig i stora skulder för den nyetableringen. Tyvärr har man i de kalkylersom gjorts upp inte räknat med det ränteläge som vi har f. n. Dessa ungajordbrukare är i verkliga svårigheter. Jag vill också påpeka att det är mycket viktigt att vi fårbehålla satsningen på jordbruket i och i det inre stödområdet, eftersomdet har stor betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Jordbruksministern har i sitt svar till mig redovisat deutredningar som görs beträffande verkan av det höjda ränteläget. Men jag ärlitet bekymrad över att jordbruksministern inte hade en åsikt att framföra tillmig om detta. Det kanske går att reparera. Jag ber att få tacka jordbruksministern förett positivt svar. Att åtgärder skulle sättas in har ju framskymtat i pressende , och det vill verkligen till snabba och kraftiga åtgärder,eftersom det svenska lantbruket befinner sig i en akut ekonomisk kris, denallvarligaste pä . De direkta produktionskostnaderna har under de sistatvå månaderna ökat med närmare 250 milj. kr., varav räntehöjningarna står för60 miljoner. Om ingenting görs åt den negativa lönsamhetsutvecklingen,är det risk att mänga lantbruk helt enkelt slås ut. konstateras det från olikadriftsbyråkon-tor landet runt. Och från enskilda lantbrukare, från , från hushållningssällskap och ekonomiska föreningar liksom frånbanker och hypoteksföreningar kommer liknande rapporter. Konkurs är en överhängande fara för de månganyetablerade lantbrukare som i sina investeringskalkyler inte var garderade motden senaste tidens räntehöjningar på sammanlagt . Eftersom tillräckligtmed långsiktigt kapital inte har stått till förfogande, har lantbrukarna i storutsträckning tvingats finansiera sina investeringar med korta lån och ökandelevérantörskrediter. Till detta kommer skärpta'kreditrestriktioner som gjortlikviditeten hårt ansträngd för stora grupper lantbrukare. Enmöjlighet att komma ur denna onda cirkel är att förbättra lantbrukar- nasmöjligheter till långa krediter med. En uppräkning avhypoteksföreningarnas utlåningsmöjlighet skulle kunna mildra räntebördan för delantbrukare som då kan lägga över dyra tillfälliga krediter till meralångfristiga sådana. Det skulle i sin tur också ge lantbrukets kreditgivarebättre möjligheter att åstadkomma lösningar av likviditetsproblemen. Låt oss hoppas att den utredning som enligtjordbruksministerns svar nu tillsatts kommer att arbeta mycket skyndsamt, såatt de förslag till åtgärder som kan komma fram också kan genomföras snabbt.Bönderna behöver hjälp, och snar hjälp, för att klara den mycket stora ochsnabba ökningen av kapitalkostnaderna. Om det höga räntelägets återverkningar på jordbruket var bekymrad över att jag intehade något konkret förslag att lägga fram. Om jag hade vetat vilka lösningarsom behövde vidtas, hade jag inte gett det här uppdraget till lantbruksstyrelsen. Det här problemet är inte så enkelt. Problemet är atträntekostnaderna varierar så mycket mellan olika jordbrukare. Ett annat problemär att det finns regionala skillnader. Det är bl. a, mot den bakgrunden som manskall se regeringens uppdrag till lantbruksstyrelsen att göra en kartläggningav situationen, så att vi får en konkret bild av läget och ett underlag för attvidta åtgärder för att komma till rätta med problemet. En väg har naturligtvis pekat på -man kan se till attdet blir bättre tillgång på långfristigt kapital. Men detaren av kanske flera lösningar som måste tillgripas, Jordbruksministern har gettlantbfuksstyrelsen i uppdrag att kartlägga situationen, och det är naturligtvisbra. Men jag tror att den kartläggningen kan gå mycket snabbt, för det ärutomordentligt klart dokumenterat hur läget är f. n. Vad jag tycker är synnerligen viktigt är att man i ställetså snabbt som möjligt utreder vilka möjligheter det finns till meralångfristiga lån som inte är så hårt bundna till diskontot som de kortfristigalånen är. Det är där som problemet ligger. Jag hoppas att jordbruksministernkoncentrerar arbetet just på den delen. Av mitt svar framgår alldeles tydligt attlantbruksstyrelsen inte bara skall försöka kartlägga situafionen utan attstyrelsen också har ett konkret uppdrag att redovisa alternativa förslag tillåtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. Om rullstolar på järn vägsstationerna § 8 Omrullstolar på järnvägsstationerna Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () den 8 februarianmälda fråga. 1979/80:313. och anförde: har frågat mig vilka åtgärderjagar beredd att vidta som leder till att järnvägsstationerna förses med skäligrullstolsberedskap för rörelsehindrade resenärer. SJ har rullstolar på 75 större stationer. Dessafinns angivna i Kommunikationer. En förutsättning för denna service äratt en station är bemannad och att det finns personal i tjänst vid tåget. Omman vill försäkra sig om en rullstol bör man förbeställa den. Lagen om handikappanpassad kollektivtrafik säger atthandikappades särskilda behov skall beaktas så långt det är möjligt närkollektivtrafik planeras och genomförs. står detockså i statens järnvägars instruktion att SJ inom sitt verksamhetsområde skallse till att handikappanpassning sker enligt lagen. SJ överväger nu en översyn av servicen med rullstolar medhänsyn till resandeökningen och de ökande möjligheterna förrörelsehindrade att åka tåg. BIRGITTARYDLE (m): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Det återstår tydligen mycket att göra för SJ innanservicen för handikappade är utbyggd på ett tillfredsställande sätt. Det ärväl i och för sig ett litet steg på vägen att det finns rullstolar att tillgåvid 75 stationer. Men hur många är det som känner till det,, om det nu baraupplyses om det i Kommunikationer? Borde inte den informationenspridas bättre? Det framgår av svaret att SJ överväger en översyn avservicen med rullstolar. Tydligen kommer den översynen att kopplas till ökandemöjligheter för rörelsehindrade att utnyttja tåg. Men det är ju redan i dagmånga rörelsehindrade som gör det. Jag tänker i första hand på personer sominte är beroende av rullstol men som har gångsvårigheter, framför allt äldremänniskor, som har problem när de skall gå långa sträckor. Sådana personer haråkt tåg , och de har blivit fler och fler sedan pensionärsrabatteninfördes.