prot · G30919 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:19 §1 Om en kommentar till tidningsuppgifter om ökat antal knivmord Justitieministern erhöll ordet föratl besvara i (m) anmälda fråga,1979/80:45, och anförde: i har- med hänvisning till uppgifter i pressen omatf ett anmärkningsvärt stort antal knivmord ägt rum i -frågat mig om vad som är känt om bakgrunden härtill och om förhållandetföranleder några kommentarer ur sociologisk eller kriminologisk synvinkel. Enligtstatistiska centralbyråns redovisning var antalet anmälda våldsbrott under åren1976-1978 22 000-23 000 . Äv dessa var mindre än 1 96 mord, dråp,barnadråp eller misshandel med dödlig utgång. Antalet sådana grova våldsbrotthar hållit sig på ungefär samma nivå. Under vart ochett av dessa år förekom sålunda 128, 131 resp. 122 fall. Någonstatistik för hela riket över antalet knivmord finns inte. Från den officiellastatistiken om dödsorsaker kan man emellertid få fram uppgifter fram t. o. m.år 1977 som tyder på en mindre ökning av antalet mord med -som del heter -"skärande och stickande redskap". Jag har från polisen i veta att antalet knivmord i har ökat med ettpar fall . Ävenom någon mera påtaglig ökning av antalet våldsbrott med dödlig utgång inte harförekommit, inger def samlade antalet sådana brott oro. När def gäller orsakentill brotten är sambandet mellan våldsbrottslighet och alkoholkonsumtion ochalkoholmissbruk väl känt och ingående behandlat i forskning och utredningar.Våra kunskaper om de faktorer som utlöser våld är emellertid i övrigtfortfarande begränsade. Inom brottsförebyggande rådet genomförs f n. en studieav domar i våldsbroltmål med sikte på att närmare belysa bakgrunden lillvåldsbrott. Vidare arbetar f n. en av tillkallad arbetsgruppunder ledning av polismästaren i på att belysa våldsbroftslighefen iStockholm. Arbetet bedrivs i samverkan mellan polismän, psykologer,socialarbetare och läkare. Det är min förhoppning atl resultaten av dessaundersökningar inte bara kommer att öka vår kunskap på området utan också skallge underiag för konkreta åtgärder. Låt mig lill sist erinra om att det iregeringsförklaringen har uttalats att rättsväsendet behöver tillföras ytteriigareresurser i syfte att stärka den allmänna laglydnaden och öka den enskildestrygghet till liv och egendom. Omen kommentar till tidningsuppgifter om ökat antal knivmord Omlokalisering av civil flygförarutbildning fill Kal-/nar i (m): Tillåt mig framföra ett tack till justitieministern och till dem somför hans räkning har tagit fram material, för de upplysningar som på så korttid har kunnat lämnas i denna fråga. Mordvar i min ungdom alltid en förstasidesnyhet i våra tidningar. är mordtill synes så vanliga att de oftast endast föranleder en kort notis på enundanskymd plats i tidningen. Detta till trots har Jag, som framgår av minfråga, tyckt mig finna att ett anmärkningsvärt stort antal av de mord som detunder senare tid har givits offentiighet åt har utförts med stick- ochskärvapen. Jag har funderat på om sådana mord i större utsträckning än andravarit impulshandlingar, kanske under påverkan av alkohol eller droger, eller omdet finns någon annan urskiljbar faktor bakom. Desiffror som justitieministern lämnat visar att det här i landet begås ett mordeller ett motsvarande brott vart tredje dygn. Man frågar sig osökt hursiffrorna ser ut litet längre tillbaka i tiden, kanske några decenniertillbaka. De uppgifter som justitieministern redovisar rörande mord medskärande och stickande redskap omfattar bara tiden fram t. o. m. Jag troratt det vore bra om man kunde fä fram uppgifter även för de två senaste åren.Det är särskilt som jag har tyckt mig se en oroande ökning avdet slags mord som Jag i min fråga fäste uppmärksamheten på. Somjustitieministern själv påpekade ges i regeringsförklaringen uttryck för envilja atl öka den enskildes trygghet lill liv och egendom, att förbättraordningen på allmänna platser och att ge det brottsförebyggande arbetet högprioritet. Vi vet också att justitieminisiern själv givit uttryck fören dessvärre inte så alldeles vanlig medkänsla med dem som blivit offer för brottsligagärningar. Jag är därför förvissad om att justitieministern kommer attkraftfullt bevaka och bearbeta delta område. Jag vill än en gång tacka försvaret. Överläggningenvar härmed avslutad. §2 Om lokalisering av civil flygförarutbildning tiil Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:24,och anförde: har frågat mig om Jag ärberedd atl medverka till att största hänsyn tas till tidigare givna löften attkompensera för F 12:s nedläggning och medverka lill att utbildning avflygförare till den civila luftfarten lokaliseras lill . k. pilolutbildningsutredningen, som tillsattes av den dåvaranderegeringen, har behandlat frågan om rekrytering och utbildning av flygförarelill den civila luftfarten. Utredningen föreslår i sitt betänkande, somavlämnades , att staten och SAS går samman i ett aktiebolag somskall driva en pilotutbildningsskola och att skolan skall lokaliseras till Utredningenhar också övervägt bl. a. som lokaliseringsort. Utredningensbetänkande är f. n. föremål för remissbehandling. SAS och Linjeflyg har ännuinte avgetl sina yttranden. Efter remissbehandlingen kommer frågan i vanligordning alt beredas i . Jagkan därför nu inte närmare kommentera frågan om civil flygförarutbildning. Omberedningen leder till atl en pilotutbildningsskola skall inrättas är givetvisKalmar ett bland flera lokaliseringsalternativ. Först vill Jagtacka kommunikationsminister för svaret på min fråga. Detär med noggrann beräkning somjag ställde den här frågan till vår nyekommunikationsminister .som han utsågs till kommunikationsminister.För oss som bor i län och har till uppgift att ta till vara länetsintressen är det nämligen väsentligt alt kommunikationsminister blirpåmind om alt det finns ett län som heter län. Vi har lärt oss altstatsmakterna för det mesta bara uppmärksammar oss om man kan dra in någon statligverksamhet i länet. Det kunde man 1974 - då beslöts här i att F 12skulle läggas ned. Flygtjänsten vid F 12 upphörde för en månad sedan. Mellan400 och 500 sysselsättningstillfällen har därmed gått förlorade för länet. Jaghar motiverat min fråga till kommunikationsministern om alt förlägga den civilafiygförarufbildningen lill med all tidigare regeringar lovat osskompensation för nedläggning av F 12. Den arbetsgrupp som regeringen tillsattemed expeditionschefen i försvarsdepartementet, , som ordförande harännu inte funnit någon lösning på problemen. överiämnade sill betänkande tillkommunikationsministern var vi i län övertygade om att vi äntligenskulle få någon kompensation för vad vi gått miste om. Men döm om vår förvåningnär vi trots alla positiva skrivningar i belänkandel ändå finner att utredarenförordar som lokaliseringsort! När det gäller lokalbehovet säger mani belänkandel, att "i kan lokalbehovet i allt väsentligttillgodoses inom befintligt bestånd efter F I2:s nedläggning". Vidarekonstaterar man: "För linjefartens behov planeras omfattande investeringarpå genom luftfartsverkets försorg. Resurserna för flygtrafiktjänstoch flygfalthållning kommer härefter att ha betydande överkapacitet." Underpunkten Luftrums- och flygtrafikledningssynpunkter konstaterar utredningen förKalmars vidkommande: "Oberoende av flygskolans lokalisering avses Kalmarflygplats utrustas med erforderliga navigerings- och inflygningshjälpmedel.Härigenom konmier möjligheter atl finnas för instru-mentinflygning enligtsamtliga nu allmänt förekommande procedurer." Man säger vidare:"Tillgängligt luftrum medger atl såväl hjälpmedelsbunden som övrig övningsverksamhetkan bedrivas inom kontrollerat luftmm. Det rmiis också utrymme tillgängligtutanför kontrollerat luftrum." Omlokalisering av civil ftygföiar-utbildning lill Omlokalisering av civil flygförarutbildning till talar för är viefter aU ha läst pilotutbildningsutredningens betänkande oroliga. Därför villJag ställa frågan om kommunikationsministern anser aU utredningen har hafttillräckligt kunnig expertis knuten till sig för ett så bestämtställningstagande för som lämplig lokaliseringsort. Jag vill säga till att jag utgår ifrån att alla destatliga utredningar som tillsätts har en tillräckligt kunnig expertis. När detgäller frågan om lokaliseringen av pilotutbildningen är det naturiigtvis mycketviktigt att först avvakta remissvaren från SAS och Linjeflyg, vilka beräknaskomma . är det naturiigtvis svårt att taställning till vad dessa remissinstanser anser vara av stor betydelse i dennafråga. Närdet gäller lokaliseringen har man från och bett att fåuppvakta mig i syfte atl få utbildningen lokaliserad till någon av dessa orter.Jag kan också säga att Jag i den sista av dessa stunder fått en lapp, enligtvilken man anser att inte heller är något dumtlokaliseringsalternativ. Självfalletmåste lokaliseringen ske till det ställe där investeringarna är de lägsta. Manmåste alltså i detta fall försöka lägga utbildningen på den ort där kostnadernablir de minsta för statsverket. Med utgångspunkt därifrån vill Jag säga fillherr Rejdnell att ingalunda är bortglömt utan att denna stad ligger välframme även vid en sådan Jämförelse. Jagär tacksam för kommunikationsministerns sista yttrande aU man skall försöka flplaceringen där investeringarna blir de lägsta. Eftersom svaret kanske inte varett fullständigt ja på denna fråga, hoppas jag aft kommunikationsministernsjälv är villig atl söka bilda sig en uppfattning om kontra Ljungbyhedsom lämplig lokaliseringsort. Trestarka skäl talar för utöver gjorda utfästelser från tidigare regering. Ur samhällsekonomisk synvinkel kan man bättreutnyttja de investeringar som görs i för civilflyget. Likaså kanlokalerna användas till 100 96. Av regionalpolitiska skäl kan vi inte acceptera denbefolkningsplanering som industridepartementet gjort för län, enligtvilken befolkningen där skulle minska med ca 5 000 personer . Från trafiksäkerhetssynpunkt är bästatänkbara lokaliseringsort. Därförhoppas jag att kommunikationsministern helhjärtat ställer upp i denna fråga.Helt säkert kommer han då att finna att är ett bra alternativ. Jag vill bara säga till att jag självklart kommer attbilda mig en uppfattning. Jag har redan börjat med det. pilotutbildningenslokalisering är en av de frågor som jag redan har haft Nr 19 Om tillsynen över sjösäkerheten tillfälle alt studera. Överiäggningen var härmedavslutad. §3 Om tillsynen över sjösäkerheten Kommunikationsministern erhöll ordetföratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:34, ochanförde: har frågat mig om vilka initiativ jag avseratt vidta föratl kraven på sjösäkerhet skall uppfyllas. Detär viktigt att sjöfarten bedrivs under säkra och effektiva former till skyddför våra kuster och hav och för de ombordanställda. Det är därför väsentligtatt de insatser som görs för säkerheten i farleder och ombord är samlade ochger uttryck för en bestämd strävan. Ett viktigt inslag är därvid samverkan ochsamordning mellan de olika delar som tillsammans skapar en god sjösäkerhet. Denförra trepartiregeringen tillsatte därför en särskild utredning med uppdrag attföreslå åtgärder för alt minska miljöriskerna vid sjötransporter. Utredningensförslag remissbehandlas f n. ,som är ansvarig myndighet för sjösäkerheten, har lämnat förslag lill nyorganisation främst för verkets lokala och regionala verksamhet. De senastepåståendena om av vissa frågor utreds f n. avjustitiekanslern. Jag har redan varit i kontakt med chef,justitiekanslern och vissa av verkets intressenter. Först när jag skaffat migen allsidig bild av verkels verksamhet och problem är Jag beredd att taställning till om några åtgärder behöver vidtas utöver vad som följer avjustiliekanslerns pågående utredning. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det har ju stormat åtskilligt kring ,och antalet grundstötningar för verket är åtskilliga. Detla är naturiigtvisväldigt allvariigt mot bakgrund av den uppgift som verket ålagts av ,nämligen alt garantera säkerheten till sjöss, garantera atl inte våra strändersmutsas ner av olja och andra miljögifter och garantera att inle människor,djur och natur utsätts för onödiga risker. Detär mol den här bakgrunden somjag har ställt min fråga. Min avsikt var alltsåinle alt ta upp enslingen på fyren i första hand eller den övriga kritik somframkommit i samband med . Den här kompakta kritiken måste istället ses som symtom på ett mer grundläggande problem, och det ärsjöfartsverkets ledning och organisation, dess inre styrsystem och demålkonflikter som finns inom och mellan verkets avdelningar. Jaghar här en rapport från som kom och där man -alltså - konstaterade atl man trots arbete medsjöfartsverket, med förslag lill lösningar vad gäller verksamhet, styrsystem ochorganisation, inte kunde spåra några mer avgörande tendenser lill förändring.Det konstaleras att mera genomgripande reformer av strukturdärför borde "fortfarande vara angelägna." Detla var alltså 1972.Trots denna rapport kvarstår problemen. Nusäger i sitt svar att JK gör en utredning. Jag tycker inte att detär tillräckligt, dels därför att jag efter JK:s förra utredning ifrågasätterhans kompetens i det här fallet - han borde redan då ha kunnat konstatera attdet fanns allvariiga inre problem hos -, dels därför att denkritik som har framkommit och det material som finns pekat ien riktning, nämligen att det bör göras en offentlig utredning av hela sjöfartsverketsorganisation, mål, styrsystem och inle minst personalpolitik. Ochjag vill frågaUlf Adelsohn om han är beredd atl snart tillsälta en sådan här offentligutredning. Jag tror att möjligen haren viss förståelse för att Jaginte i Jobbet har hunnit skaffa mig en helt allsidig bild avsjöfartsverket. Men jag vill säga så myckel som all redan innan jag började dethär arbetet har jag kunnat konstatera att det är ett verk kring vilket detstormar mycket. Nuhar jag en regel närdet gäller sådana här saker, och det är att man förstfaktiskt måste höra alla parter, skaffa sig en allsidig bild av verksamhetensådan den ser uf, och Jag håller på med det. Redan nu vill jag säga att det nogfinnsallaskälattavvakla vad justitiekanslern kommerfram fill i sin pågåendeutredningen, innan man går alltför drastiskt till väga. Menjag skall framhålla en sak för : Om utredningarna visar att dethär är ett verk som inte fungerar väl och min övertygelse blir sådan, så skalljag vara den förste att tillse att det görs förändringar så alt verksamhetenskall fungera väl. Ochjag troratt ,som haren viss erfarenhet avhur vi arbetat i , vet att Jag i sådana fallaldrigdrar mig föratt göra vad som absolut behövs för all ett verk skall bli effektivt och bralett. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackar för det svaret. Det är naturiigtvis förklarligtatl Uif Adelsohn i jobbet inte har haft möjlighet att skaffasig den allsidiga bild av styrelse och organisation som det ioch för sig kan vara nödvändigt alt ha. Men Jag tycker att redan den rapportRRV lade fram 1972 och all den kritik som har kommit fram senare ändå borde haföranlett snabba åtgärder. UlfAdelsohn nämnde all han skulle höra intressenter. En oerhört viktig grupp avintressenter i det här fallet är otvivelaktigt alla de människor som drabbas avalt ledning inte fungerar. Jag tänker då l. ex. på människornavid och på hur drabbades avoljeutsläpp. Men jag får väl nöja mig med det här beskedet och hoppasatt justitiekanslern verkligen arbetar snabbt och att en offentlig utredningsnart kommer till stånd. Jag vill för det första säga att justitiekanslern, som jag har detstörsta förtroende för även i det här avseendet, arbetar snabbt. För det andrakan vi inte beskylla för de olyckor som nu nämnt.Men jag upprepar vad jag har sagt: skall jag försökaskaffa mig en bild av förhållandena i verket. JK är en viktig länk i detarbetet. O/ntillsynen över sjösäkerheten EVAHJELMSTRÖM (vpk): Ja men, justitiekanslern skall ju i första hand inte titta över t. ex.målsättningsfrågor. Jag skulle vilja fråga : Vad är det JK skallutreda? Är del alla de problem jag har lagit upp? Och är verkligen JK rättinstans för en sådan utredning? Borde det inte här komma in ekonomiska experteroch ett pariamentariskt inflytande? Utvecklingen får visa det, . Det är helt riktigt attJustitiekanslern inte skall göra en total, allsidig översyn. Men han gör enöversyn med anledning av de anklagelser som senast riktats mot verket, och hanhar också tidigare gjort en översyn. Resultatet av hans arbete får sedan vägassamman med de övriga kommentarer och rapporter som jag får vid de kontakter jagf n. har. Jag tror att man skall vara litet försiktig innan man begär en totalöversyn av hela verket. Jag vill i varje fall något ytterligare sätta mig in idet hela. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Som jag framhöll redan i mitt första inlägg är del inte den senastekritiken som är det allvariigaste i det här sammanhanget. Den kritiken är barasymtom på någonting som förekommit mycket . Justiliekanslerns utredningblir därmed väldigt begränsad. Jag beklagar all inte är beredd atttillstyrka en total översyn. Jag tror för min del atl en sådan är heltnödvändig. Jag vill, , övertyga mig om att den är nödvändig innanJag går till del beslutet. Överläggningenvar härmed avslutad. §4 Om trafikljusens signalväxlingsföljd Kommunikationsministern erhöll ordetföratt besvara BertU () den 16 okfober anmälda fråga, 1979/80:46,och anförde: har frågat mig om regeringen är villig alt omprövafolkpartiregeringens beslut att ändra signalljusens växlingsföljd. Regeringenutfärdade en ny vägmärkesförordning. I den ingick bl. a.en övergång till s. k. engelsk signalväxlingsföljd. Del beslöts attbestämmelserna i den delen skulle träda i krafl . Olika meningarhar framförts om kostnaderna för den aktuella reformen. Enligtvägmärkesförordningen får traflksäkerhelsverket bestämma att signalanläggningarsom fungerar enligt äldre bestämmelser kan användas t. v. eller till dentidpunkt som trafiksäkerhetsverket bestämmer. Efteröveriäggningar med trafiksäkerhetsverket kan jag meddela atl man där är bereddatt avstå från att fastställa någon sista tidpunkt för ändring avsignalväxlingsföljden. Tvärtom är trafiksäkerhetsverket berett alt låta de nuvarandeanläggningarna användas t. v. Övergången till den nya ordningen kommer då attske i anslutning till nyanläggningar eller - vad gäller de äldre anläggningarna- när väghållaren i anslutning till andra åtgärder finner det lämpUgt. Pådetta sätt kommer inte de kostnader för omställningen som tidigare nämnts attaktualiseras, så både och Jag kan vara helt nöjda. Herrtalman!Jagberaff få tacka kommunikationsministern försvaret. Det är ett bra besked. Detär klart atl det hade varit bättre om man tänkt efter före i ,dvs. innan man fattade det här beslutet. Dethär kan synas vara en detaljfråga. Till åhörare och kammarledamöter kan jag sägaatl vad det handlar om är alt man ändrar trafikljusets signalväxlingsföljd såatt det gula ljuset inte lyser tillsammans med det gröna och att växlingen frångrönt lill rött ljus följaktligen sker snabbare. För räknar man med all del kan komma attkosta ända upp till 7 milj. kr. atl vidta denna förändring. Även om del är endetalj har den alltså väckt stor irritation i kommunerna. Inle minst , närregeringen tar sig ganska myndig ton gentemot kommunerna och säger att nu fårde se till att de håller ordning på sin ekonomi och inte tillåter några störreutsvävningar, är det klart att man blir irriterad om man får sådana harförelägganden som kostar miljonbelopp. Men det är bra att vi får en förändringav beslutet om signal växlingen. Det är bara två saker jag undrar över. Fördet första innebär svaret, om jag förslår det rätt, att kommunerna nu kanavbryta verkställigheten av regeringsbeslutet . För det andra vill Jagveta om det ändå inte krävs ett regeringsbeslut som sägerifrån att kravet på verkställighet till den inte längre gäller, fördet är ju faktiskt ett formellt beslut. Det är glädjande att jag i denna första debatt med trafikutskottelsordförande är så helt enig med honom i alla delar. Jag tyckerockså att del här beslutet rör något som man inte skall ålägga kommunerna utanatl först tänka efter vad det blir för kostnader. Huruvidatonen är myndig eller inte får vi väl konstatera , men det kanmöjligen tolkas så. Närdet gäller atl avbryta verkställigheten så är svaret på den frågan Ja.Kommunerna behöver alltså inte nu ha någon planering för att verkställa den härändringen lill . Såvittjag har förstått behövs del däremot inte något nytt beslut, ulantrafiksäkerhetsverket har att utfärda sina anvisningar att ändringen kan skesuccessivt och atl regeringen inte kräver någon omedelbar verkställighet. Detgör att vi får en successiv övergång lill det nya systemet. Det kommer att taett antal år. Jagvill tillägga att har visat sig mycket förstående för detta ochhar varit mycket samarbetsvillig. Han kommer atl utfärda de anvisningar somkrävs för atl kommunerna inle skall behöva verkställa ändringen redan till den1 . Nublir naturiigtvis kostnaderna mycket olika för olika kommuner. Ju störrekommunerna är, desto större blir kostnaden, eftersom det är i de störstakommunerna som det finns mänga trafikljus. Den kostnad som nämndes förStockholm, nämligen 7 milj. kr., bygger på att har 25 96 av landetssamtliga trafikljus. I små kommuner med bara elt enda eller eu par trafikljusblir det naturligtvis synnerligen begränsade kostnader. Men även de fårnaturiigtvis göra ändringen successivt. BERTILZACHRISSON (s): Också jag vill uttrycka tillfredsställelse över samstämmigheten. Jaghoppas det skall bli en god vana för den nya regeringen atl på del här visetändra beslut som de tidigare borgerliga regeringarna har fattat. Nuvill jag bara göra den klara markeringen att kommunikationsministerns svar är detsamma som en ändring av ikraftträdandet av del beslut som är fattat idecember 1978. Till vill jag säga att jag är beredd att verka för aualla dumma beslut som regeringar har fattal blir omprövade, även om de skulleha fattats av en socialdemokratisk regering. Vidareskall jag tillskriva och tillse au anvisningar utgår så aukommunerna inte skall behöva sväva i något tvivelsmål. Omen fast förbindelse över BERTILZACHRISSON (s): Del är klart att dumma beslut skall omprövas, men t. v. har vi intenågot tecken på något socialdemokratiskt sådant. Däremot har vi fått ettflagrant exempel på ett borgerligt. Tiden medger inte att Jag ånyo drar upp valdebatien - annars skulle detha varit mig en glädje, ! Överiäggningen varhärmed avslutad. § 5 Om en fastförbindelse över Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:47,och anförde: har frågat mig om när jag tänker aktualisera frågan om enfast förbindelse över . Jagavser - efter del danska nyvalet - alt ta kontakt med den dansketrafikministern och diskutera utformningen av ett mandat för enämbets-mannakommitlé, vilken bör få till uppgift att förberedaregeringsöverläggningar i frågan. Syftet är att få ett antal lämpligaalternativ lill förbindelser klarlagda. MÅRTENWERNER (m): Jag ber alt få tacka kommunikationsminisfern för svaret på min fråga. Detger klart vid handen, , att brofrågan har uppstått från dedöda. Jag syftar på vissa meddelanden som kom i samband medkommunikationsministerns utnämning. Det är verkligen gott och väl; del händernämligen ibland att inte tillräckligt uppmärksammas från Stockholmshorisont. Delär allom bekant att det finns en stark opinion för en broförbindelse mellanMalmö och . Vi menar att får vi dessa goda kommunikationer medkontinenten, så får vi också ett bättre läge för vårt näringsliv, och därmedkan vi också lösa de besvärande sysselsättningsproblem som vi där nere drasmed. Nuär ju denna fråga utredd åtskilliga gånger. Bortsett från några djärva tänkarepå begynte man med den . Vi vet alt regeringarna en gånghar kommit överens om denna broförbindelse och alt här fattade detbeslutet med stark majoritet-215 röster mot 97. Sedan har vi haftÖresundsdelegationen, vars utlåtande också varit på remiss och över vilketMalmö kommun naturligtvis har yttrat sig mycket positivt.