prot · G309157 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är en myckel underlig återhållsamhetalt medvetet låta bli att förse skokrn rned utbildade lärare. INGA (vpk) replik: Jag tycker att de siffror som jag redovisadei mitt inledningsanförande borde säga någonting om behovet av att bygga utbarnomsorgen. Jag nämnde de siffror som redovisats av socialdeparlemenlet iplaneringsgruppens utredning och som visar att det behövs 850 000 platser år1990, Även om utskottet låter sig företrädas av en moderat ledamot borde detstå klart att vi också måste öka utbildningen, om vi skall kunna khira någonsom helst utbyggnad av barnomsorgen. Det finns 180 000 daghemsplatser i dagoch 850 000 kommer att behöviis . Men det är klart att man har all anledning att misströstanär det giiller barnomsorgen, både i fråga om utbyggnaden och i fråga omkvaliteten. Av kompletteringspropositionen framgår att del inle kommer att blinågon vidare utbyggnad av barnomsorgen. Personaltätheten kominer heller inteatl bli bättre. Detta trots alt man vet om, fördel har ju också kartlagts, hurdålig situationen är när det gäller personaltätheten och tillgången på utbildadpersonal. När personaltätheten skall vara en på fem barn är den i vissii fallen på 9,4 barn. Jag förstår inte att man från ansvarigt håll kan tillålii en sådålig kvalitet och att man inte är beredd att förbättra den. Tvärtom säger manatt personaltätheten inte skall ökas. Förhållandena skall alltså få fortsättaatt vara så dåliga som de är. 1 gårdagens debatt tog jag också upp frågan om kvaliteteninom barnomsorgen. var mtrn från och i socialutskottetöverens med vpk om en reservation, i vilken man krävde bindande normer förpersonaltätheten i barnstugorna. Då förutsattes naturligtvis också en ökadutbyggnad. Men jiig skall inte ankkiga i det sammanhanget, för devar tillsammans rned socialdemokraterna motståndare till höjd kvalitet inombarnomsorgen. har ju aldrig varit intresserade av vare sigutbyggnad eller kvalitet utan har alltid när det gällt barnomsorgen satt käppari hjulen både här i och på det kommunala planet. Vad som behövs är tillräckligt rned personal inombarnomsorgen. Tillräckligt många måste utbildas, så att man får ökadpersonaltäthet och personal med bra utbildning. Kvaliteten inom barnomsorgen ärju väldigt starkt bunden till personalens kvalifikationer och till tillgångenpå personal. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. () replik: sade att man skulle ökautbildningsvo-lymen ytterligare. Det kom mig att tänka på alt man i detsocialdemokratiska särskilda ytli-andet skriver att man vill öka volymen så får en viss överkapiicitet. Är det så, , attsocialdemokraterna vill utbilda så många lärare att det blir en relativt storarbetslöshet bland dessa lärare? Kominer antalet lärarutbildare, alltså de somskall utbilda lärarkandidaterna, att räcka till för den ökning avdimensioneringen på utbildningen som socialdemokraterna har föreslagit? Det måste vara kvalitet ilärarutbildningen, och den är jag orolig för att man inte kan behålla, orn vifattar beslut om så stora ökningar som föreslagits i de socialdemokratiskareservalionerniv. Från borgerligt håll är vi naturligtvis inte motståndaretill att öka lärarutbildningen. Vi vet att behovet finns, men, som jag sade imitt inledningsanförande: Vi måste ta hänsyn till det statsfinansiella lägetoch till aft man inte kan öka utbildningsvolymen hur snabbt som helst, om manskall undvika flaskhalseffekter. () replik: Jag tror att skall vara väldigtförsiktig i sitt tal om överkapacitet. Att man skall utbilda något fler än vadsom f. n. direkt behövs är något som utskottet har sagt och somstatsmakterna har stått för - och det är ganska självklart. Jag tror inte att har sina partivänner med sigi det resonemanget. Jag tycker att det faktiskt är litet löjligt att nu föra endiskussion om att vi plötsligt skulle få ett överskott av hemspråkslärare,industri- och hantverkslärare, syo-funktionärer osv., när det i stället finnsett skriande behov av dessa. Försök därför att komma med litet bättre argument! Sedan tycker jag också att det skulle vara något genantatt som moderat talesman så direkt tala emot kvalitetsförstärkningar på skolansområde, för det är ju vad ni gör när ni inte vill förse skolan med tillräckligpersonal. Eller är det så att ni menar att skolan inte behöver den härpersonalen? Nr 157 () replik: Torsdilgen den ''' talman! Socialdemokraterna tiilar om ett behov av tut öka 90 j,,,. Vi anser frånborgerligt håll atl man skall försöka görir det så långt det slatsfinansiella läget så medger. Utbildningför förslaget innebären ökning avdimensioneringen när det gäller den irllrnänna Det betyderatt man på längre siktkommer trtt få det överskott ken m m "" ''8 'antydde, , men man löser inte de akuta problemen. Flera motioner gäller lärarutbildningen iÖrebro. Orsaken år naturligtvis oron över att det råder brist på behörigalärare av olika slag i hela - det giiller bl. a. vårdläriire.speciallärare och ämneslärare. Jag delar denna oro och vill hell kort säga attdet, eftersom det finns en klar tendens till att lärare stannar nära utbildningsortenoch att lärarstuderande är ortsbundna, är viktigt med en mer fullständigämneslärarutbildning vid högskolan i , en perrnanentning avvårdlärarutbildningen och ett etiiblerande av speciallärarutbildning. En merfullständig och utökad läriirutbildning vid högskolan i skulle ocksåinnebära en behövlig förstärkning av högskolan. I vissa ämnen råder därnämligen brist på studerande. Speciallärarutbildning i är mycket angelägen.Bristen på specialutbildade lärare i länet är mycket besvärande, oeh i Örebrofinns en omfattande specialskoleundervisning för döva, hörselskadade oeh synskadade.Inom kommun har man diskuterat möjligheterna alt få en riktadspeciallärarutbildning för de obehöriga lärare som tjänstgör som speciallärare,och det vore värdefullt att få en sådan till stånd. Ämneslärarutbildningen i bör utökas och vidgas såatt den omfattar alla kombinationer. Antalet platser inom varje kombination ärf. n. nämligen väl litet. Ett ökat antal platser skulle innebära etteffektivare utnyttjande av resurser och en bättre samordning när del gäller delpedagogiska innehållet. Fjärde årskursen av den praktisk-pedagogiska utbildningenbör äga rum i . Fler ämneslärarstuderande skulle lockas att påbörja sinastudier i , om de visste att de kunde genomföra hela sin utbildning där. Jag har dock förståelse för att det kan vara lämpligt altavvakta den beredning av lärarutbildningsutrednings förslag som pågår,likaså för att det statsfinansiella läget inte tillåter någon ökning avregeringens dimensioneringsförslag. Jag vill emellertid framhålla vikten av atl länkommer i fråga när det gäller särskilda utbildningsinsatser för obehörigalärare - både ämneslärare och speciallärare - för det är mycket angeläget. Jagvill här särskilt ta upp frågan omvårdlärarutbildningen i , som jag tagit upp i min motion 1705. Extra vårdlärarutbildning om tre terminer har bedrivits i . Två kurser omfattande 24 platser har 196 genomförts och en tredje kurs harpåbörjats. Ibudgetpropositionen föreslås ingen nyantagning till vårdlärarutbildning- Nr 157 I stället föreslås att vårdlärarutbildning omfattande 24 platser den under nästa budgetår etableras i , som då blir centralort för distansundervisning.Utskottet tillstyrker propositionens förskig. Utskottet tillstyrker också förslaget i proposition 1979/80:116 om en Utbildning för ytterligare ökning av planeringsramen med 48 platser, varav som undervisningsyr- centralort för distansundervisning får ytterligare 12 platser. jfj j ,j, Utskottet säger vidare att hör till de orter iregionen som bör kunna komma i fråga för en decentraliserad vårdlärarutbildningav tillfällig karaktär, och avstyrker min hemställan om en permanentlokalisering av vårdlärarulbildning till . Jag beklagar att utskottet inte velat tillstyrka minhemställan. Bristen på vårdlärare är stor i län - den 10 januari 1980var bristen på behöriga vårdlärare . Efterfrågan på vårdlärarutbildning i är stor. ochflertalet av de sökande är unga kvinnor som oftast är mycket ortsbundna. Örebrohar ett så centralt läge i länet och i regionen att en vårdlärarutbildning därär lätt tillgänglig för många. En väl fungerande vårdlärarutbildning har byggts upp iÖrebro, och utskottet säger också att den bedrivits med myckettillfredsställande resultat. Etl omfattande arbete har lagts ned på utformningoch uppbyggnad av vårdlärarutbildningen, och man har vunnit värdefullaerfarenheter. Man har byggt upp en väl fungerande organisation och ett brasamarbete med högskolan och med praktikplatserna. Tillgången på lärare påpraktikplatser är god. Enligt min mening innebär det ett slöseri att man inte tartill vara allt del arbete som lagts ned och alla de erfarenheter som vunnits iÖrebro. Den temporära utbildningen i bör göras permanent. Även om kan få del av den distansundervisning somutgår från , så innebär det en klar försämring för län oeh fördem som önskar utbilda sig i . En väl fungerande utbildningsorganisationanvänds ej. och det blir färre utbildningsplatser. Distansundervisning av vårdlärare kan givetvis vara avstort värde för regionen. Men den kan mycket väl bedrivas parallellt med attvårdlärarutbildningen bibehålls och görs reguljär i , särskilt nu närantalet platser i regionen kommer att ökas ut. Jag anser också att distansundervisningen borde prövas ochutvärderas i regionen, innan en väl behövlig och väl fungerande utbildningläggs ned. Jag har dock klart förmigatt det inte är storidé att yrka bifall till min motion mot ett enigt utskott, och jag ställerdärför inte något yrkande utan får nöja mig med det jag här har framfört. Det är inte speciellt lätt som ny ledamot attförsöka bevaka motioner. Det är kanske inte så lätt för gamla erfarna ledamöter heller - inte vet jag. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. Min motion 661. som har tre yrkanden, kommer att behandlasi tre olika betänkanden. betänkande 1979/80:33 behandlarproposition 116, som gäller fastställande av planeringsramar förvårdlärarutbildningen m. m. Enligt budgetpropositionen skall vårdlärarlinjen utökasmed 24 utbildningsplatser, vilket är en framgång, fast alldeles för litet medtanke på det stora behovet. Vårdlärarutbildningen debatterades i kammarenden . Vi som då hade motionerat med anledning av proposition 197erinrade kammaren om att vi tänkte återkomma i förhoppning om att utskottetskulle ha studerat problemen bättre. Vad vi krävde var en försöksvis upplagdutbildning som riktar sig till skötare oeh undersköterskor. Utskottet hänvisar till den planerade översynen av denbefintliga vårdlärarutbildningen. Frågan om en eventuell utbildning av tvåsorters vårdlärare är av sådan betydelse att utskottet utgår från att berördamyndigheter i sin översyn skall behandla frågan med förtur. Förtur, översyn -verkligheten är den att detråder stor brist på vårdlärare, stora regionala skillnader, vilket vi hörtatt redovisat då det gäller . Många myndigheter har tillstyrkt AMS hemställan att fåanordna vårdlärarutbildning för undersköterskor och mentalskötare. skrev till utbildningsdepartementetden . Jag citerar ur den skrivelsen, nr 324: "De regionala skillnaderna är mycket stora. För atttäcka behovet av vårdlärare är en utbyggnad av vårdlärarutbildningen nödvändig.Lärarutbildningen måste också lokaliseras till fler orter. Men även andra åtgärder bör prövas. För att nå en jämnareregional fördelning bör otraditionella distributionsformer användas, t. ex.lärarutbildning på halvfart och distansundervisning. Det är också hög tid attdiskutera lärarutbildning för undersköterskor oeh skötare." De tankegångar som ligger bakom de senaste årensutbildningspolitiska reformer måste enligt min mening även gälla påvårdområdet. Det gäller att ta till vara och att tillföra utbildningar dekunskaper och erfarenheter som en lång yrkeserfarenhet innebär. Detta gällerockså vårdlärarutbildningen. Jag har inget yrkande, men jag kommeratt noga följa frågan. ING-MARIEHANSSON (s); Jag vill bara helt kort beröra den särskildautbildningen av lågstadielärare med finska som modersmål. Den bör enligt motion520 utökas med 24 platser, förlagda till högskolan i . Utskottsmajoriteten vill att motionen skall avslås medhänvisning till att en ökning av antalet platser vid hemspråkslärarlinjen hartillstyrkts i enlighet med budgetpropositionens förslag. Att det finns ettbehov av att utöka hemspråksutbildningenär alla överens om. Hur stort behovet är finns det Nr 157 däremot olikameningar om. Socialdemokraterna vill öka den med 24 platser den utöverförslaget i budgetpropositionen, men majoriteten i utskottet följer Föredragande statsrådet säger i budgetpropositionen skall pröva Utbildning för atl anordna hemspråksundervisning i den assyriska, makedoniska och undervisningsyr-eventuellt den slovenskaspråkgruppen utöver de språkgrupper som tidigare ken, m. m. ingått ihemspråkslärarlinjens utbildningar. Detta visar onekligeri på ett mycket stortbehov av en utökning av hernspråkslärarlinjens kapacitet. Men den särskilda utbildningen av lågstadielärare medfinska som modersmål ersätts inte av hemspråkslärarutbildning. Den särskildautbildningen ger dels behörighet sorn lågstadielärare - lärare 1 - delsbehörighet som lärare i hemspråk- lärare 22 - samt kompetens att undervisa i deämnen som ingår i tjänst som lärare 1 utom i ämnet engelska. Någon risk för enalltför snäv utbildning finns alltså inte; snarare ger denna utbildningmöjligheter till en mycket stor valfrihet för dem som har genomgåttutbildningen. De finska invandrarna och de i uppvuxna ungdomarnamed finska som modersmål utgör en resurs av människor med erfarenheter som delskan ge de finska invandrarbarnen en trygg och bra skolgång, dels kan tillföraden svenska skolan berikande erfarenheter. Vid högskolan i har undervisningenbedrivits från t. o. m. . och den har givitmycket positiva erfarenheter. Den finska gruppen vid skolan har också tillförtövriga pedagogutbildningar impulser och erfarenheter. Såväl klasslärar- somfritidspedagog- och förskollärarutbildnihgarna vid högskolan anses ha fåttkvalitetsförbättringar genom att den finska gruppen finns vid skolan. Behovet av tvåspråkiga lärare i har ökat, ochdet är väl ändå helt oomtvistat att såväl sociala, psykologiska somallmänspråkliga skäl talar för undervisning pä invandrarbarnens eget språk. -Vådorna av halvspråklighet är ju väl dokumenterade. 1 många svenska kommuner finns det så många barn medfinska som modersmål att det finns underlag för en helt finskspråkigklassundervisning, framför allt på lågstadiet. .Av studieredovisningen framgår att utbildningen har givitmånga tillfällen till studier oeh iakttagelser av det som skiljer finska ochsvenska språken samt till diskussion om de åtgärder som kan vidtas. Man harbelyst minoritets- och identitetsproblematiken från olika utgångspunkter. Under hela utbildningen har språkundervisningen såväl isvenska som i finska inriktats på tvåspråkighetsfrågor och på de problem sominvandrarna möter i form av identitetsklyvning och språksvårigheter. Dessutomhar en orientering om skillnaderna mellan riksspråk och dialekter samt detfinska språkets släktskapsförhållanden ingått. Jag vill nämna några exempel på undervisningen. Inomorienteringsäm nena har man t. ex. i biologin gått igenom terminologin med växter oeh djurs namn på såväl finska som svenska. Detsamma gäller terminologin i human 1"" Utbildning för undervisningsyrken, m. m. I historieundervisningen har man tagit upp finskaoch svenska seder och bruk samt betydelsen av att kunna föra traditionenvidare. I gymnastik har man försökt åskådliggöra olika finska lekar ochbollspel. I musikundervisningen har finska sånger och sånglekar samt finskmusik ingått. Undervisningen har också givit inblickar i den finskaskolans undervisningsmetoder och kunskaper om de finskspråkiga elevernaskulturbakgrund, för att man bättre skall kunna förstå de blivande elevernas ochderas föräldrars attityder. Med de här korta bilderna av den särskilda utbildningen avlågstadielärare med finska som modersmål vill jag understryka vikten av att manutnyttjar de erfarenheter som viihnits vid av dennautbildning. Vid den här utbildningen utnyttjar man en grundkapacitel somdelvis redan finns vid skolan. Detta gör att man med relativt små medel kanlägga till denna utbildning, och den blir därför relativt billig för samhället.Det innebär ett effektivt resursutnyttjande, både ekonomiskt och mänskligt. betonade vikten av kvalitet i utbildningen, ochhan ifrågasatte om kvaliteten kunde garanteras. Denna tvåspråkiga undervisningför lågstadielärare med finska som modersmål ger inte bara en kvalitativt godutbildning för dem som genomgår den, utan den ger också erfarenheter, idéer ochinfallsvinklar för övrig pedagogutbildning vid undervisningsenheten och ute påskolorna. Den gör att vi kan förstå varandra bättre och pä ett smidigare sätttacklit de problem som invandrarbarnen och deras föräldrar upplever. Det ärdärför oerhört viktigt att sådan här utbildning får fortsätta och tillföras detsvenska samhället. Med detta anförande, i vilket () instämde,var överläggningen avslutad. Utskoltets hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1318 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hernstälkm i betänkande33 mom. 2 och 3 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1318 av rn. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 157 ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning den verkställdesvotering med omröstningsapparat. Ja - 293 Utbildning för 4 ken, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar karnrnaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kiirnmarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då ;r begiirde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 156 Nej - 155 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottels hemställan i betänkande33 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLena begärde rösträkning verkstiilldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 156 Nej - 155 Utskottets hemställan bifölls, 201 Utbildning för undervisningsyrken, in. Propositioner gavs på bifiill till dels ulskotlelshemställan, dels reservir-lion 3 av m, fl,, och förklarades denförra proposifionen viira med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottelshemställan i betänkande33 mom, 8 och 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkamumrens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja - 156 Nej - 155 Propositioner gavs på bifall till l;o) utskottetshemställan, 2:o) reservation 4 av m, fl, samt 3:o) motion 1318 avLars m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklariides haflerlalels niening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeutbildningsutskottets hemställan i betänkande 33 rnorn, 10 antar reservation4 av rn, fl, rösttrr ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren lill kontraproposition i nämnda votering antagit motion1318 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande33 rnorn, 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av rn, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLena begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 155 Utbildning för undervisningsyrken, in. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels motion J318 av m, fl, i motsvarande del, ochförkkirades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 5 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkande33 mom, 13 röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLena begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 ' Nej - 155 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskoltetshemställan, dels reservation 6 av m. fl., och förklarades denförra propositionen viirti med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Nr 157 Qgn som vill att kirrnrniiren bifaller utbildningsutskottets hernstälkrn i Torsdagenden betänkande 33 mom, 17 och 18 röstarja. 29 maj1980 en det ej vill rösiar nej. _ Vinner nej har kammaren bifallit reservation 6 avStig Alemyr rn. in ifj Vid omröstning genom uppresningförklarades flertiilet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följiinderesultat: Ja - 156 Nej - 155 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstiillan, dels motion 1318 av rn. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betiinkande33 mom.,31 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1318 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat,Dennir omröstning giiv följande resultat: Ja - 296 Nej - 15 Mom. 32 och 33 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 4 Avfallshantering m. m.