prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:147 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen, §1 Upplästes och lades till handlingarna följande fränvalprövniiigsnänin-den inkomna Berättelse om granskning av bevisför ersättare för riksdagsledamöter valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att , , och , utsetts tillersättare för riksdiigsledamöter, Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit, att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap, 1 S § 2 Om den statliga rekryteringspolitiken Budgetministern ordet för aft besvara () anmälda fråga.1979/80:466, och anförde: har frågat mig hur jag villmedverka till en rekryteringspolitik inom den statliga förvaltningen somöverensstämmer med regeringens strävan att begränsa den offentliga sektornsexpansion, samt om jag är beredd att omgående rekommendera eller på annat sättmedverka till anställningsstopp inom den statliga förvaltningen. Bakgrundentill fråga är att ledigförklarat två tjänster. De senaste årens budgetarbete har inneburit en mycketrestriktiv prövning av de statliga myndigheternas administrationskostnader, Iårets budgetproposition har med få undantag det s, k, huvudförslaget utgjortgrundvalen för prövningen. Det innebär att myndigheternasadministrationskostnader för /81 kommer att reduceras med 2 %efter pris- och löneomräkning, I kompletteringspropositionen som nyligenförelagts anförs att regeringen även i nästa budgetarbete börtillämpa det s, k, huvudförslaget vad gäller statliga konsumtionsutgifter.Anvisningar med denna innebörd har lämnats till de statligamyndigheterna. Det ankommer efter budgetprövningen på myndigheterna attinom ramen för de medel som riksdag och regering anvisar, samt de övriga bestämmelser som utfärdas, göra de prioriteringar som myndigheterna finner ändamålsen- 175 Nr 147 Ijga för att kunna utföra deuppgifter som åligger dem. Det är särskilt i ett Tisdiieenden stramt budgetläge viktigt att myndigheterna inom angivna ramar har 20 nm i 1980 möjlighet till omprioriteringar föratt uppnå ett bättre resursutnyttjande. anser att den målsättning som tar uppi sin fråga bättre Om denstatU uppnås genom en restriktivbudgetprövning än genom åtgärder som generellt rekrvterinsspoli- anställningsstopp inom den statliga förvaltningen.Jag är inte beredd att lllf,n medverka till ett sådantanställningsstopp. Jag behöver inte säga särskilt mycket bestäht med svensk ekonomi - vi vet alla hur allvarligt läget är. Enbartden siffra som belyser hur stort budgetunderskottet är - 50-60 miljarder -säger oss hur bekymmersamt vi har det och att vi måste vidta alla de åtgärdersom kan vidtas för att komma till rätta med de ekonomiska bekymren. När jagsäger att budgetunderskottet är 50-60 miljarder skall vi också ha i minnet vadsom anges i kompletteringspropositionen, nämligen att vi haratt räkna med ökande budgetunderskott. Vi måste alltså öka intäkterna, dvs. vimåste tjäna mera pengar genom att sälja till andra länder. Men vi måste framförallt granska varenda utgift. Vi måste hushålla bättre med våra pengar. Jag blev väldigt förvånad när jag i fick seannonsen om två nya tjänster på . Det är alltså två nyatjänster utöver de nära 900 personer som arbetar inom detta statliga verk. Detmåste finnas personer inom verket som kap omplaceras för att utföra denna typav uppgifter. Det måste också finnas möjligheter att utbilda personer som redanfinns där för de eventuella nödvändiga uppgifter som man anser skall utförasenligt vad som anges i annonsen. Även om det finns en positiv underton i svaret till mig,tycker jag att budgetministern kunde instämma med mig i uppfattningen att maninte bara borde tänka på omprioriteringar - som budgetministern ser det - utanockså borde uttala att det inom olika statliga verk görs omplaceringar, dvs.att man utnyttiar folk så mycket rnan någonsin kan när läget är såbekymmersamt. Det borde dessutom satsas på utbildning och utveckling av demänniskor som finns tillgängliga. Jag tror att det finns mänga unga och gamlamänniskor, inte minst inom , som skulle kunna ta sig an de uppgifterdet här är fråga öm. Jag iill också påminna om att när frågan om hur mångaytterligare tjänster skulle få behandlades , alltsåvåren 1979, så avstyrkte föredraganden den begäran om nio tjänster som förelågoch tillstyrkte två tjänster. sade också ja till dessa två tjänster.Men de två tjänster som då fick är det inte fråga om i dethär sammanhanget, utan det är andra tjänster det gäller. Då undrar jag: Harbyggnadsstyrelsen över huvud taget rätt att utlysa dessa två tjänster? Kan ettstatligt företag verkligen agera på det här sättet? BudgetministernINGEMAR MUNDEBO: Nr 147 och jag är ense i fråga om dengrundläggande den utgångspunkten, att det är nödvändigt med enmycket restriktiv prövning av de statliga myndigheternas administrationskostnader. kanskeolika meningarom vilka vägar man bör gå. Jag menar att ett generellt Qm denstadiga anställningsstoppnär det gäller all stadig administrafion skulle slå fel. kanockså i ett stramt budgetläge finnas motiv för att inom ett verk förstärka tiken och utökaadministrationen på vissa områden, men detta måste då betalas genom gör besparingar på andra områden, inom samma verk eller Man bör kunna göra omplaceringar, och man bör inom vissa verkockså kunna göra begränsningar och personalminskningar, om man genomen rationalisering kan uppnå samma effektivitet som tidigare eller omverkets arbetsområde skulle ha minskat. Men man bör alltså kunna utökaadministrationen i de fall då ett verk får vidgade uppgifter och höjda När det gäller det nu aktuella fallet är det faktiskt såatt de båda tjänsterna redan finns inrättade på . Den ena harnyligen blivit vakant, och den andra har varit vakant . Det äralltså inte fråga om något nytillskott av två tjänster, utan dessa tjänsterligger inom den fastlagda ramen. Just i det här fallet tycker jag faktiskt har en god användning av de båda tjänsterna. Befattningshavarna skall jobbamed ekonomisk planering och redovisning bl. a. i fråga om kostnadsstyrning ochkostnadsuppföljning av olika byggprojekt, och det tycker jag är en braverksamhet. Det har varit väldigt svårt att få veta hurdet verkligen ligger till med de här två tjänsterna. Om det nu är på det sättsom budgetministern säger, kan jag hålla med om att det i det här fallet i ochför sig kan vara riktigt att man har rätt att utlysa tjänsterna. Men med tankepå att vi befinner oss i en så allvarlig ekonomisk kris undrar jag ändå om detskall vara nödvändigt att som i det här fallet utnyttja en vakant tjänst. Medtanke på hur man runt om i hela detta land ser på dessa frågor tycker jag attett statligt verk borde gå före och inte utnyttja en ledig tjänst. Vad sedan gäller frågan huruvida det i det här fallet ärklokt att tillsätta tjänsterna, med tanke på att befattningshavarna skallsyssla med den typ av uppgifter som budgetministern nämnde, så vet vi litet varatt man har sysslat med myndighetens ekonomiska planeringoch redovisning och med frågan om hur man skall behandla denna verksamhet medhjälp av data, dock utan att ha kommit till rätta med det på etttillfredsställande sätt. Man kan undra hur detta över huvud taget har skötts.Om det finns underlag för kritik i det avseendet, ställer man sig ännu meraundrande över varför skall behöva utannonsera två tjänsteroch få ytterligare två människor till det här verket, vilket sammanlagt kostar300 . I detprivata näringslivet har många företag fått uppleva kriser under 177 12 protokoll 1979/80:145-147 Nr 147 senare år. Det naturliga för dem äratt då ta till anställningsstoppet. Tisdagenden statliga förvaltningsapparatenbefinner sig i kris och om befinner sig i 20 mai1980 ~ "t trodde åtminstone jagvar fallet, med tanke på att vi har ett budgetunderskottpå 50-60 miljarder och med tanke på att detta tyvärr Om denstatlisa förmodligen kommer att öka - då måste vi enligt min rekryteringspoli- mening ta till extraordinära åtgärder, t. ex.anställningsstopp. Jag är tiken förvånad över att jag inte får ettinstämmande från budgetministern på den punkten.Just nu är det verkligen dags för ett anställningsstopp inom hela den Man behöver inte nödvändigtvis utnyttja allavakanta tjänster, utan vissa kan förbli obesatta. Så är också fallet inom endel verk. Men i vissa fall kan det också finnas gcda skäl för att nybesättatjänsterna, eftersom det för den samlade statsverksamheten och församhällsekonomin kan vara till nytta att ha tjänsterna i fråga besatta. Det ärju ingalunda alltid så, att tjänster kostar. I det här fallet gäller det , men man kan kanske göra inbesparingar som är mycket större än densumman. I detta fall tycker jag att det är bra att ett verk satsar mera påkostnadsstyrning och kostnadsuppföljning. Vi är alltså överens om den allmänna utgångspunkten attdet är nödvändigt att pröva mycket restriktivt, att hålla igen och begränsa,liksom också att man på vissa områden kan behöva skära ned. Men det är också enständigt fortgående utveckling som kan motivera förstärkningar på vissaområden. Därför är jag emot ett generellt anställningsstopp. Kostnadsstyrning avdetta och andra verk har man sysslat med ganska länge på uppdrag av depolitiska instanserna, men vad har det givit? - Inte särskilt mycket, i varjefall inte när det gäller detta verk. Jag är alltså skeptisk. Sedan sade budgetministern att det ibland kan vara vettigtatt tillsätta tjänster, eftersom det kan innebära en kostnadsbesparing. o. m. sägas att det kan kosta att inte tillsätta tjänster. Det finns exempelpå detta, men i det här fallet tror jag inte att detta resonemang gäller. I dethär statliga verket med över 900 tjänster måste det finnas möjligheter attutveckla och utbilda redan anställda personer. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om regeringens syn på viss amerikansk militärmanöver i Utrikesministern erhöllordet för att besvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:450,och anförde: har frågat mig hur regeringenbedömer den "allvarliga kränkning av suveränitet" som denamerikanska militärmanöver som genomförts utanför sydöstra harmedfört. Den militärmanöver som åsyftas i frågan är den årligenåterkommande s. k. Solid Shield-manövern som ägt rum i sydöstraUSA. Enligt pressmeddelande från det amerikanska försvarsdepartementet den 9april skulle årets övning även omfatta landstigningsövningar på Guantanamobasen.Sådana övningar har förekommit vid tidigare tillfällen. ställde sin fråga . Redan den 1 majhade emellertid det amerikanska försvarsdepartementet i ett nyttpressmeddelande tillkännagivit att landstigningsövningen i skulleinställas. Den manöver som har genomförts har ägt rum utanför Floridas kustoch den amerikanska östkusten. Om regeringens syn på viss amerikansk militärmanöver iKaribiska havet EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret på fråga. Bakgrunden är känd. Även måste ha tagit del avdet telegram som erhöll från . I telegrammetstod det: "Vi vänder oss till Er med anledning av den farliga situationsom ånyo hotar framkalla en allvarlig kris i . harmeddelat att nya militära operationer av betydande omfattning skallinledas vid Guantanamobasen, ett territorium som ockuperats olagligt och somUSA tillvällat sig av det kubanska folket." I telegrammet stod det vidare:"Vi ber Er om förståelse och solidaritet i syfte att säkra fred ochinternationell avspänning och det absoluta oberoende som besjälar det kubanskafolket." Telegrammet var undertecknat av vice presidenten , ochjag har inte kunnat märka någon som helst reaktion från regeringenpå det här telegrammet eller på USA-manövern över huvud taget. Inte heller gerOla i sitt svar någon som helst bedömning, som vi från vpk efteriyser iden fråga som ställde. Tvärtom försöker förringamanövern och säga att det är den återkommande s. k. SolidShield-manövern. Men det är de facto den största militärmanövern i området påmycket . Och det är de facto en ren provokation riktad inte bara motdet socialistiska utan också mot all progressiv utveckling i området, bl.a. efter vad som hänt i , Avsikten är att skrämma folken i , genomförde, såsom framgår av telegrammet och av OlaUllstens svar, en stor militärmanöver i . Det ingick fidigare idenna planer pä landstigningsövningar på Guantanamobasen på , som USAalltså illegalt ockuperar. har landstigningsövningarna visserligen upp- Om regeringens syn på viss amerikansk militärmanöver iKaribiska havet skjutits,men de kommer enligt amerikanska armén att genomföras vid en senare tidpunkt.Vi uppfattar detta som en mycket allvariig kränkning av suveränitet.Ockupationen strider mot det kubanska folkets vilja, den strider motinternationell rätt, den har fördömts av det kubanska folket och denalliansfria rörelsen. Eftersom inte svarade på frågan, dvs, integjorde någon som helst bedömning, vill jag upprepa den fråga som samt dessutom till utrikesministern rikta frågan om han är beredd attmedverka till att den illegala ockupationen av basen upphör. har ställt en fråga som gällde enamerikansk marinmanöver, som skulle innefatta en landstigningsövning påGuantanamobasen. Han menade att detta skulle innebära en allvarlig kränkningav suveränitet. Redan innan han hade framställt frågan var det klart attmanövern inte skulle få den tidigare avsedda utformningen. Däremot är detriktigt att manövern har ägt rum flera hundra miles från kubanskt farvatten,såvitt jag känner till. Därmed har saken kommit i ett helt annat läge. Den har inte den åsikten att vi böropponera mot alla amerikanska militärmanövrar. Sedan må både ochjag tycka att det är trist att det skall behöva förekomma militärmanövrar överhuvud taget, men det är en annan historia. (vpk): Som jag framhöll tidigare företog USAvisserligen inte några landstigningsövningar på Guantanamobasen den här gången,men planerna på sådana övningar finns kvar, och ockupationen av Guantanamobasenkvarstår likaså. Det anser vi vara en provokation. Sedan säger att den intevill opponera mot militärmanövrar över huvud taget. Men man måste se tillbakgrunden till att manövern kommit till stånd, och den bakgrunden är väl känd.Såsom den kubanska regeringen gav uttryck för i sitt telegram till den svenskaregeringen är manövern en provokation riktad mot men också mot denprogressiva utveckling som har inlett i området. Vi tycker att detvore på sin plats att den visade litet solidaritet medbefolkningen i . Sedan noterar jag att över huvud taget intetog upp min följdfråga, om den är beredd att medverka tillatt illegala occupation av Guantanamobasen upphör, i likhet med vad denalliansfria rörelsen bl. a. har gett uttryck för. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Om rätten till medlemskap i sameby Jordbruksministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:458, och anförde: har frågat mig om jag avseratt vidta någon åtgärd med anledning av ett aktuellt fall om rätten tillmedlemskap i sameby samt om jag vill redogöra för de erfarenheter man hittillsfått av tillämpningen av rennäringslagen, speciellt vad avser rätten tillmedlemskap i sameby. Låt mig först ange bakgrunden till det aktuella fallet. Ensame som önskar vara medlem i en sameby har överklagat byns beslut attuppskjuta behandlingen av hans ansökan om medlemskap. Han intog därvid ståndpunktenatt han redan var medlem på grund av bestämmelserna i rennäringslagen omautomatiskt medlemskap. Regeringsrätten konstaterade att hans besvär inte kundeprövas. Som skäl för sitt beslut anförde regeringsrätten att mannen genom attta anställning vid SJ lämnat samebyn samt att medlemskap inteuppstår automafiskt genom aft man på eget initiafiv återupptar arbete medrenskötsel. Eftersom han således inte var medlem av samebyn var han heller intebehörig att föra talan mot bystämmans beslut att inte ta upp honom i bynsröstlängd. Det återstår dock andra möjligheter för honom att blimedlem. Vid sidan av automatiskt medlemskap kan medlemskap förvärvas genomsärskilt beslut. Enligt 12 § rennäringslagen kan sameby anta enrenskötselberättigad same som medlem om han avser att med egna renar driva renskötselinom byns betesområde. Vägras sökanden inträde som medlem kan länsstyrelsenändå medge honom inträde, om särskilda skäl föreligger. Samebyn har ännu inte fattat något slutligt beslut ifrågan om medlemskapet. Enligt vad jag erfarit kommer ansökan att tas upp påbystämman . Något ärende i frågan finns inte i jordbruksdepartementet.Frågan om medlemskap kan över huvud inte prövas av regeringen. Jag har hellerinte för avsikt att vidta någon åtgärd i det aktuella fallet. Reglerna ommedlemskap följer principen att samerna själva skall få bestämma om sina egnaangelägenheter. har endast ett fåtal fall om medlemskap prövatsrättsligt, och detta ger inte underlag för en bedömning av de erfarenheter manfått vird avser rätten till medlemskap i sameby. Om rätten till medlemskap i sameby KARL-ERIKHÄLL (s); Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret. Jag konstaterar att det innehåller en ganska ingående redogörelse fördet aktuella fallet, och jag är tacksam för det. Det är klart att det harblivit en ganska stor fråga, inte minst i massmedia i , eftersomläget varit tolkat på det sättet att det handlar om någon somrätteligen borde vara med i samebyn men som har förvägrats medlemskap. Jagtänker inte uppehålla mig vid det. Jag delar uppfattningen i svaret att det ären fråga som Om rätten till medlemskap i sameby i förstahand samebyn får ta ställning till. Det verkar som om ett sådantställningstagande är nära förestående. Jag tror i alla fall att det finns anledning att säga ettpar ord om den andra delen, nämligen den fråga som jag följde upp med och somjag ville ha litet mer uppgifter om, nämligen erfarenheten av rennäringslagen.Nu framgår det av svaret att det knappast finns någon erfarenhet av den,åtminstone inte särskilt mycket i det här speciella avseendet. Det råderemellertid stor förbistring i fråga om vilka kriterier som skall vara uppfylldaför rätt till medlemskap i sameby. Jag har under det här ärendets gång fått uppgifter somgett mig besked om att kriterierna tolkas på olika sätt i de skilda samebyarna.Om den här personen har man, med hänvisning till regeringsrättens utslag, sagtatt han lämnat renskötseln och börjat arbeta på SJ och att han fortsatt och följaktligen kan vara medlem i samebyn. finns det emellertid enligt uppgift många medlemmar isamebyar som inte ägnar sig helt åt renskötseln, utan som är helårsanställdamed andra arbetsuppgifter. Det gör mig oroad för att det kanske inte finnsnågon enhetlig bedömning i de skilda samebyarna om vilka bestämmelser somegentligen skall gälla för medlemskap. Det bör vara intressant att undersökadet. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet, om det inte vore av intresse attse över hur kraven på medlemskapet verkligen ser ut i de olika samebyarna, såatt man kunde få klarhet i om det finns några enhetliga bedömningsgrunder. är det också så att definitionen på renskötare äroklar. Jag blev av två skäl överraskad av uttalanden i SSR. Förstsäger han i ett uttalande att samebyn inte är någon ekonomisk förening.Följaktligen är en berättigad fråga: Varför skall vi då ha ett röstförfarandedär som stämmer överens med den ekonomiska föreningens? - Från början var jubestämmelserna för samebyn grundade på de principerna. - Det andra uttalandetär att man kan anses vara renskötare även om man bara ägnar sig åt renskötselnpå semester. Jag skulle också vilja fråga statsrådet; Stämmer de synpunkternaöverens med statsrådets uppfattning i de här frågorna? Jag vill erinra om att rennäringslagen ärtill för de renskötande. Det är omsorgen om dem som är anledningen tillrennäringslagen. Det är också riktigt att vissa samebyar i sina renlängdersom renskötande medlemmar har tagit upp även personer som har övergått tillannat yrke. En sådan klassificering saknar dock stöd i rennäringslagensbestämmelser om renlängd och har därför inte vitsord om renägares eventuellamedlemskap i sameby. För medlemskapet - och detta är ett direkt svar tillKarl-Erik Häll -gäller bestämmelserna i 11 och 13 §§ i rennäringslagen. KARL-ERIKHÄLL (s): Av det senast sagda drar jag den slutsatsenatt statsrådet är medveten om att det kan sättas i fråga på vilka grunder manhar fått sitt medlemskap i samebyarna. Då vill jag vara litet envis och en gångtill fråga, om inte det är ett skäl nog för att göra en översyn av frågan ochverkligen granska hur det ser ut i de skilda samebyarna. Dessutom skulle jag vilja upprepa min tidigare fråga: Hurmycket behöver man ägna sig åt renskötsel för att över huvud taget anses varaberättigad att vara medlem i samebyn? Är det riktigt - såsom det tolkas avSSR:s jurist - att det räcker med att en same ägnar sig åtrenskötsel exempelvis under semester? I ett brev har nämligen detta påståtts,och det sägs där att man kan räknas som aktiv renskötare även om man under helaåret arbetar, exempelvis i Kirunagruvan som gruvarbetare, men ägnar sig åtrenskötsel . Är det så lösliga förutsättningar som gäller, dåförstår jag att vi kommer att få stora bekymmer med att behålla enrennäringslag med de syften som rennäringslagen från början hade. Det är ettallvarligt hot mot rösträttsordningen i samebyn att man menar att den inteskall betraktas som en ekonomisk förening, och det är också ett direkt hot motrennäringen, om en person på så lösa grunder kan anses ha rätt att vara medlemi den ekonomiska förening som jag anser att samebyn utgör. Om rätten till medlemskap i sameby Jag vill inte ge mig in i någon analys av detsom har sagts i den här frågan, utan jag vill bara erinra om attrennäringslagen är till för de renskötande. Om jag har fattat det här rättfinns det inget som helst önskemål från om attändra bestämmelserna, exempelvis om röstning efter renantal. Man skall integöra större sak av denna fråga än vad den för tillfället är värd. Jag erinrar om att samebyn kommeratt behandla frågan om medlemskap nu . Och jag uppreparatt , om inträde skulle vägras, kan bevilja inträde, om särskildaskäl föreligger. Om det från samerna skulle finnas entydiga önskningar omklarare preciseringar i eller förändringar av rennäringslagen, är jagnaturiigtvis villig att ta ställning till dessa. Men jag har inte uppfattat attnågra,sådana önskemål föreligger . KARL-ERIKHÄLL (s): Jag vill bara göra ett par korta kommentarertill det sista som jordbruksministern sade. Statsrådet och jag är helt ense omatt rennärings-lagen är till för de renskötande människorna. Men vi tycks intevara på det klara med på vilket sätt vi skall kunna definiera vem som ärrenskötare. Det borde vara ganska värdefullt att ha den grunden att stå på, dåvi är överens om att lagen är fill för denna speciella grupp människor. Statsrådet sade att det f. n. inte finns något önskemålfrån samernas riksorganisation om en översyn av rennäringslagen. Nej, det ärriktigt, men nog hade jag den uppfattningen att det för regering och ansvarigtstatsråd är Om NCB:s såganläggning i en angelägenhetatt efter hand bilda sig en uppfattning om lagars efterlevnad. Även av detskälet kunde det från statsrådets sida vara intressant att villfara den begäransom jag har, nämligen att låta se över hur det ute i de skilda samebyarnaförhåller sig med medlemskapet och dess relation till rennäringslagens häråberopade paragraf. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 OmNCB:s såganläggning i Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:455, och anförde: harfrågat mig om NCB:s hantering av sågfrågan och bostäderna (i Hissmofors) kommeratt föranleda någon åtgärd från min sida. Regeringen beviljade lokaliseringsstödtill NCB för investering i en om- och tillbyggnad av företagets sågverk iHissmofors, . beslöt regeringen att ge tillståndtill NCB enligt 136 a § byggnadslagen att utvidga detta sågverk. Investeringen,som sammanlagt uppgår till ca 25 milj. kr., avses trygga fortsattsysselsättning i sågverket samt möjliggöra att företagets hyvleriverksamhet påorten kan utökas.