prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi anser att borde instämmai kravet på en begränsning av användningen av handelsgödsel inom de områdendär nitralföroreningarna uppenbarligen har ett samband med jordbruketsodlingsåtgärder. Till dessa särskilda problem återkommer isitt inlägg. Jagvill, herr talman, för min del avsluta med alt yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen. Användningenav kemiska medel I Jord- och skogsbruket Användningenav kemiska medel i .jord- och skogsbruket (vpk): Vid engenomläsning av betänkande med anledning av motioneromanvändningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket finner man mängavälvilliga yttranden, många positiva ullalanden. Ja, det hela avslutas med altalla motioner utom eu yrkande överiämnas till den tillsatta utredningen omanvändandet av kemiska medel i Jord-och skogsbruket. Ioch med detta skulle man kanske tycka atl allt vore frid och fröjd, altmotionären eller motionärerna skulle vara nöjda. Atl så icke är fallet skalljag helt kort beröra och motivera. Degrundläggande bestämmelserna rörande hanteringen av de medel som det här ärfråga om finns i lagen om hälso- och miljöfariiga varoroch den lill lagen hörande kungörelsen. Huvudprincipeni lagstiftningen är atl skada pä människor eller i miljön genom kemiskaprodukter skall förebyggas så långt som möjligt. En grundprincip är alt redanmisstanke om att en kemisk produkt kan vara skadlig medför att myndighet kaningripa mot produkten. Enannan viktig grundprincip är alt lagen föreskriver s. k. omvänd bevisbörda. Dessaprinciper har icke i praktiken fungerat. Jag behöver bara hänvisa lill delfaktum atl regeringen på jordbruksutskottets begäran körde överproduktkonlrollnämnden , när man stoppade fenoxisyran 2,4,5-T. Ett parår tidigare hade majoritet beslutat om en uppmjukning avrestriktionerna, sä att flygbesprutning blev möjlig även med nämnda medel. Mankan alltså konstatera atl trots att del åvilar produktkonlrollnämnden alt göraingripanden bl. a. med stöd av lagens grundprinciper tvingades regeringeningripa. Undersenare lid har bl. a. två larmrapporter framlagls som pekar på sambandet mellancancer och fenoxisyror. Dessa två rapporter gäller dels norrländskaskogsarbetare, dels skånska Jordbruksarbetare. Grundadmisstanke om fenoxisyrornas skadlighel har funnits under en rad år och harframförts av såväl forskare som en mycket stark opinion. I och med Hardellsundersökningar föreligger nu också en vetenskaplig bekräftelse på alt dessapreparat är tumörframkallande. Som jag inledningsvis nämnde flnns i belänkandet och i de direktiv somden tillsatta utredningen fäll många vackra ullalanden. I budgetpropositionen1978 betonade jordbruksministern särskilt frågor som gällde användningen avgödselmedel och andra kemiska medel i jord- och skogsbruket. En minskadanvändning av dessa medel var enligt föredraganden önskvärd. Istort sett tycks alla vara eniga-åtminstone i ord-om att an vändningen av dessamedel måste minskas och avvecklas. Undanlaget är väl jordbruksutskottetsordförande, vars uttalande i just de här frågorna jag av flera orsaker icke kanunderiäta att återge. Päen direkt fråga från storskogsbrukets företrädare säger ,ordförande i jordbruksutskottet, centerpartist, lantbrukare: Vikan ej vara ulan kemikalier. Beträffande gödslingen vill jag säga alt det kanaldrig vara fel att tillföra växterna mal. Jag är förvånad över de dimensionerdebatten om fenoxisyror har fått. DDT-förbudei var en politisk eftergift för enopinion som ej var sakligt underbyggd. Detta beklagar Jag, men undrar samtidigtom politikerna är beredda atl riskera sin trovärdighet genom all nu ta ell stegtillbaka och tillåta DDT igen. har möjlighet att registreraDDT-preparat om man tycker det är sakligt rikligt. Ärdetta miljöpolitik när man vänder sig lill storskogsbruket? Del är dåinte i linje med de enligt min mening förståndiga påpekanden som ThorbjörnFälldin gjorde i slutskedet av valrörelsen när del gällde giflan-vändningen.Jag bortser dä ifrån all han hade blivit pressad av socialdemokraterna, somhär utanför på torget lovade stoppa giflerna om man vann valet. Folkpartietlöste sina vändor i den situationen genom att tillsätta en utredning. Nuställer jag frågan till kammarens socialdemokrater och centerpartister: infria era vallöften om åtgärder mot giftanvändningen? Eller skall ocksådetta bli ett bidrag lill svekdebatlen och ännu mera öka poliiikerför-aktel? Enligtdirektiven är huvuduppgiften för den lillsälla utredningen atl studerakonsekvenserna i olika avseenden av en minskad användning av kemiska preparat ijord- och skogsbruket m. m. Är man nu överens om all användningen av dessamedel skall minskas och avvecklas - då finns det enligt min meningingen motsättning mellan ett beslut och den utredning som är tillsatt. Med stöd av de forskningsresultat som framlagts omkemiska produkters skadeverkningar och med stöd av de löften som gavs undervalrörelsen om åtgärder mol giflspridningen yrkar Jag atl tar delpolitiska ansvar som ett bifall till motion 1978/79:1999 innebär. Jag yrkarbifall lill motionen. Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket ()replik: Eftersom ställde en fråga lill mig omsocialdemokraternas inställning i detta sammanhang, skall jag naturiigtvissvara honom. Visocialdemokrater står för utfästelser som vi har gjort både i riksdagsmotioneroch i valrörelsen på denna punkt. Att vi däremot inte kan tillstyrka den motionsom vpk har väckt och som diskuteras beror på alt vi liksom vpk - detframförs i motionen - är på det klara med all man när del gäller jordbruket,som diskuteras i denna motion, inte kan få ett stopp på allagifter. Det står i vpk:s motion att det krävs en övergångstid. Vi kan inte bådeha den uppfattningen att del krävs en övergångstid med forskning ochutredningar och i samma andetag kräva ett absolut förbud. Man får ta saker ochting i rätl ordning. Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket Del sades här att det fanns många vackra ord i jordbruksutskottetsbetänkande nr 6. Vi i utskottsmajorileten är naturligtvis glada över alt höradetta. Jag vill lill de vackra orden då räkna bl. a. del bestämda påståendetatt alla dessa motionsyrkanden bör föras över till den nylillsalta utredningsom har alt fungera såsom någon form av konsekvensutredning vad gälleranvändningen av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel i jord- ochskogsbruket. Jag tycker nog alt jag har anledning säga atl della måsle vara denfinaste lösning som exempelvis kan tänka sig, eftersom han självhar möjlighet att framföra sina åsikter i den utredningen. Delär ändå en väldigt fin praxis i svenskt samhällsliv att man samlar ihop faktatill ett beslutsunderlag, granskar detta och därefter fattar sina beslul. I detläget vore det mycket oklokt atl redan nu innan utredningsarbetet har börjatveta så bestämt hur allting skall ordnas. Jag skulle själv aldrig vågaacceptera den beslutsordningen alt man först fattar beslul och sedan bedriverutredningsarbete. Liletgrand av denna kritik vill jag rikta också mot den till utskoltsbetänkandetfogade reservationen, eftersom man på socialdemokratiskt håll nu har fått sinaönskemål tillgodosedda genom att denna utredning kommer till stånd. Förragången delta ärende behandlades tyckte vi inom utskottsmajorileten alt dennasak kunde inrymmas i naturresurs- och miljökommitténs arbete, eftersom landetsförnämsta experter och få toxikologer finns placerade där. Dessutom ärsocialdemokraterna väl representerade. Det tyckte man emellertid inte räckte,utan man ville ha en alldeles särskild utredning. Vi har sagt: Å la bonneheure. har under sin regeringstid tillsatt en utredning. Den kunde ha utgjort en underavdelning lill den storautredningen. Vi måsle ändå anlita samma experter, och vi får i vissa sammanhangha gemensam sekreleraravdelning. Men det kan vi bortse från. Nuhar vi denna utredning, och då lyckerjag inte atl del finns några skäl för atti anledning av motionerna vara alltför snabb med generaliserande åsikter ochställningstaganden. För att klara alla de fina ambitioner i miljösammanhang,om vilka vi är ense i vårt land, är det helt lill fyllest, att förslagen imotionerna penetreras av utredningen, som dessutom har kravet på sig all arbelamyckel snabbt och redan i vår komma fram med något delbetänkande. Dethar talats här om omvändelse under galgen. Eftersom det inte är första gångenvi stöter på detta ärende, vill jag erinra om atl jag hade nöjet -jag villgärna säga också det smärtsamma arbetet - all i den gamla giftnämnden kämpaigenom ett totalförbud mot spridning av kemikalier från luften. Del var 1972.För atl inte genera skall jag inte tala om vilka som röstadevad, men vi vann med sex röster mol fem och fick ett totalförbud. 1975upphävde den socialdemokratiska regeringen förbudet mot fiygbe-sprutning överskogen. har man återigen ändrai sig och besläml sig för all förbjuda denna hantering,och då vill Jag inte kritisera gamla ställningstaganden utan välkomnar den nyainställningen - även om det är en omvändelse under galgen eller kanske snarareen omvändelse på . Självlyckerjag nog att vi i längden vinner rikliga och balanserade beslul, om vi ilugn och ro kan skaffa oss ett gediget beslutsunderlag och exakt velakonsekvenserna av de ställningstaganden vi stannar för. Förenästa sekelskifte behöver världens livsmedelsproduktion fördubblas.Alternativet, om vi inte lyckas med delta, är sväll och lidande runt om ivärlden. Jag har fält uppgifterna från , som harräknat mycket noga på detta och vars uppgifter till väsentlig del ulgör grundenför svenska växlförädlares arbete. Detär alltså helt nödvändigi att öka livsmedelsproduktionen. Det kan ske genom altöka arealerna eller genom alt öka produktionen på redan ianspråktagen areal. Möjligheternaatt öka arealerna är ganska begränsade. Det finns för all del exempel pä storaområden, främst i - det här är något som jag rekommenderarmiljöinlresserade svenskar att titta på - som skulle kunna odlas upp. På denmarken växer nästan bara tistlar. I finns det områden meds. k.lössjord-ett lager av svart jord-där man har regn,fördelat jämnt över , och där temperaturen varierar mellan -1-8 och-(-28''C. Där råder de gynnsammaste odlingsbeiing-elserna i världen, men dessautnyttjas inte. Jagnämner delta därför all jag alllid, även om jag vel atl det kostar migkortsiktiga politiska vinster, måste tala för en balanserad inställning i dehär svära frågorna. Pendeln får aldrig svänga för långt ål ena eller andrahållet. Lätmig säga alt i vissa delar av världen är det möjligl alt öka ulJordbruksarealerna med utnyttjande av en handelsgödselinsats som kanske -jagsäger kanske, för vi har inte detta styrkt - är alltför stor i andra delar avvärlden. De nya arealerna är dock relativt begränsade. Situationen för helavärlden är således all vi måste intensifiera produktionen på befintlig areal,om inte mänskligheten skall drabbas av katastrof Vadhar dä med detta all göra? Jag är mycket snabb all säga att vi spelaren mycket marginell roll i den stora jämförelsen. Men alla ansvariga nationermåste räkna sin lilla bil som väsentlig i sammanhanget. Det är bara en ellerannan miljon ton brödsäd som vi kan undvara och hjälpa till med. Jag tror attdet kan och bör ökas, men det är fullt klart all aldrig kan försältasig i den situationen att vi plötsligt skulle välja en odlingsteknik sominnebär alt vi inte läcker del egna livsmedelsbehovei, au vi plötsligt skullebehöva importera vår mat - mat som andra behöver bättre och över vars innehållvi inte har någon kontroll. Jag vill i detta sammanhang säga atl liggerelt par tre hästlängder före världen i övrigt när det gäller lagstiftning påmiljökonlrollområdet, livsmedelslagstiftning och över huvud laget omsorg ommänniskors hälsa och miljö - därmed inte sagt att inte mycket kan göras ännubättre. Men vi skall komma ihåg detta som en Användningenav kemiska medel i .jord- och skogsbruket Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket bakgrund i denna debatt,när den då och då hotar att få slagsida. SvanteLundkvist sade friskt och frejdigt att den snabbi växande användningen avhandelsgödsel i bekymrar oss djupt. Jag väljer atl i stället läsajordbruksnämndens statistik. Hur är det med användningen av handelsgödsel?1975, 1976 och 1977 har totalanvändningen minskat i , speciellt inomjordbruket. Användningen har ökat något i skogen, men lotalanvändningen hartrots allt minskat. Jag har inte rätt atl nonchalera sä väsentliga fakta förställningstagandet. Sedan må man försöka atl kritisera mig ur olika vinklar -det får del kosta. Kommunaltveto har nämnts som något slags universalmedel. Om vi har någorlunda enigavetenskapsmän som säger att det finns inslag i godkända bekämpningsmedel som ärfarliga för människan och hennes miljö, skall dessa medel utmönstras urarsenalen - dä skall vi inte ha dem kvar. Dä skall inte enskilda kommuner haansvaret alt bestämma om bekämpningsmedel får användas eller inie. Jag villinte försätta kommuner i en situation där de kanske känner sig beroende avindustrier och domänverket eller kanske tvingas ta hänsyn till annan sysselsättningi kommunen. Jag tror inte på kommunalt veto som en lösning när det gällerbekämpningsmedelsanvändningen. Visardel sig att kadmium i livsmedel går atl spåra och det härleds lill exempelvisfosfor i handelsgödsel, skall åtgärder snabbt vidtas. Dess bättre har vi enganska acceptabel lösning i vårt land, när del nu i ny teknik vid svenskstälframslällning plötsligt har visat sig atl man som biprodukt får en fosforav mycket hög kvalitet som är fri frän kadmium. Det kanske är lösningen pädetta problem. För mig kan del aldrig bli någon lösning alt man låter bli atltillföra fosfor. Jag har sagt - vilket också här har citerats - atl växternabehöver mal. Men växterna reagerar för den svagaste länken inäringskedjan. Om det finns tillräckligt med kväve, kalium, en massamikroprodukter och spårämnen men det fattas fosfor, då är det fosforfakiorn somavgör den slutliga skörden. Det är fosforfaktorn som avgör om fotosyntesenskall fungera och vi skall få nytta av solen. Man kan inte blunda för sådanafakta, och därför måste man som sagt se till all få fram elt fosfor utankadmium. Närvi talar om den totala produktionen och vad som händer skall man kanskeerinra om detta: om vi efter hand tvingas att mer och mer ersätta oljan medförnyelsebara energikällor och resurser, om vi börjar göra sprit av betor föralt köra bil på, om vi efter hand får mer användning av majs för liknandeändmål sä är det klart all detta tillsammans med andra faktorer talar för atlvi måste sikta till en ökad produktion. Det gäller då all finna vägar för denökade produktionen där man tar hänsyn till människan och miljön. Dessbättre är det sä atl vi i våra livsmedel har icke mätbara eller inte alls någrarestsubstanser av bekämpningsmedel. Problemet gäller närmast de människorsom skall hantera bekämpningsmedlen i fabriker där de tillverkas eller ijordbruket. Del problemet är allvarligl nog, och hanteringen måste omgärdas medsådana säkerhetsföreskrifter och sådan teknik atl man kan garantera att dessamänniskor inte utsätts för hälsorisker. Detär också mycket glädjande all nu kunna välkomna ett alltmer ökande ansvar hosden unga jordbrukargenerationen, som mycket noggrant räknar ut växtnäringsbehovoch mycket noggrant doserar växtnäringen sä alt den passar växternas behov. Meddelta ökande ansvar försöker de också undvika bekämpning när detta är möjligtutan atl de drabbas av de stora skördeförluster som svenska folkel inte är berettall betala och inte har råd alt belala. Därförär det också mycket välkommet alt de som sysslar med svensk växtförädling nuhela liden håller sig ä jour med deballen och ligger långt framme i siltförädlingsarbete, där man efterhand kan finna växtslag som har andra egenskapervad gäller näringsbehov och resistens mot växisjukdomar. Kvar finns dock ettmycket svårt problem, och det är hur man skall klara ogräset. Det går inte attresisiensförädla bort, men man kan forska fram teknik, andra växtslag ochväxtsätt föratt i någon mån eliminera det. Men låt oss aldrig vårdslöst ipolitiskt nit inbilla svenska folkel att man plötsligt kan införa totalförbudmot bekämpningsmedel och ändå försöka leva vidare- det blir nå bekostnad avnågol som man inte kan definiera. Eltdirekt svar på fråga redan nu kunde vara attjag tror atl det ärmöjligt att får fatta ett politiskt beslul, där vi återförbestämmelserna till dem som jag talade om och som vi hade i giftnämnden ,nämligen alt man inte mer skall sprida gifterna från luften över skogen. Detkan vara ell politiskt beslul, och jag hoppas alt vi i vår utredning kan fåbeslutsunderlag. Får vi inte del kan vi knappast fatta elt sådant beslul. Med delta anförande harjag velat säga atl, även om jag vet atl det inteärsärskill politiskt opportunt, varken åt det ena ellerdet andra hållet,riktmärket pä sikt måste vara en sansad, balanserad och förnuftig attityd lilldessa mycket svåra problem, som man inte löser bara genom alt tycka till, somman löser bäst med insikter och sämst med bara åsikter. Meddetta, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lill ulskottels hemställan. Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket (vpk)replik: Han säger nu att den unga generationen visarelt ökat ansvar del gäller användningen av gödningsmedel och gifter.Del skulle med andra ord innebära atl denna generation inte delar EinarLarssons syn på gifter och gödningsmedel enligt vad Jag citerade. Sedansade att del är myckel möjligt att vi får ett förbud motflygbesprutning. Efter att ha arbetat som skogsarbetare hosstorskogsbruket vill jag säga att vi på inga villkor vill få tillbaka de s. k.ryggsprutorna, med vilka vi skall gå omkring och spruta. Här måste det varafråga om att helt ta bort gifterna från skogsbruket, inte fråga om hur manskall sprida giflerna. Sedanvill jag säga en sak både lill och till . Om vinu är överens om atl användningen av dessa medel skall minskas och Användningenav kemiska medel i .jord- och skogsbruket avvecklas, då väl inte vara något fel atl hemställer hos regeringenom elt sådant förslag. Jag kan inte se någon motsättning i detta. Utredningenskall Ju utreda konsekvenserna och enligt vad jag förstår föreslå lämpligaåtgärder sä alt dessa medel skall minskas och till slut avvecklas. vill väl inte påstå att användningen skall fortsätta eller kanske t. o.m. öka om konsekvenserna inte är godtagbara, eller att sä skulle bli falletäven om skadeverkningarna är stora och påvisbara? Så fattar inte jagsammanhanget. SVANTELUNDKVIST (s) replik: harjag redan replikerat i mitt tidigare inlägg, varförjag nu skall ägna delta inlägg åt och de synpunkter han fördefram. Jaghade faktiskt inte vänlat alt skulle komma dragande medflygbesprutningsbeslutel frän 1975, eftersom han måste vara väl medvelen ommotiven och atl beslutet av varett provisoriskt beslul i avvaktan påall vi skulle fä en lagstiftning som skulle hanlera både registreringen avgiflerna och metoderna för dessas spridning. Vi kan ju inte ha tvä motsattalagstiftningar verksamma på en gång. Vadsaken nu gäller är att vi socialdemokrater är emot skogsbesprutning både frånluften och från marken. Därvidlag ärjag liksom förvånad över atlman från sida uppenbarligen bara talar om flygbesprutning. Det skulleinnebära att man åter är beredd att låta skogsarbetarna gå ut medsprutaggregalen pä ryggen, vilket vi vill vända oss emot. Jag är förvånad överatt ambitionerna nu blivit så dämpade från sida. I valrörelsen gickändå ut och fastslog atl flygbesprutningen enligt centernsuppfattning bör ersättas med röjning. sade till JohnAndersson: Vi får väl se hur det blir när denna utredning blir färdig. Pådenpunkten iroddejag all vi var klara med varandra, på den punkten har också dennuvarande Jordbruksministern i valrörelsen givit myckel klara besked. Men vifår väl höra om det föreligger någon ny uppfattning i sammanhanget fråncenterns sida. Sedanär det naturligtvis riktigt att livsmedelsproduktionen måste öka i världen föratt motverka svälten. Men detta befriar oss inte från att pröva våramöjlighelerhärhemma,attgöra vårt yttersta för att använda metoder, genom vilkavi icke riskerar skador för människor och miljö. Del är just denfråga vi försöker driva och där uppenbarligen nu tycker all vi ärför ambitiösa. Vi har under ett par års tid begärt dessa utredningar, vi haräntligen fått dem och vi hoppas nu att man skall gå med en positiv inställningtill delta jobb för att vi skall kunna få fram metoder som kan vara bättre ochlämpligare. Inte heller vi är intresserade av att driva fram beslut som skulleinnebära alt vi tvingades importera livsmedel. På den punkten är vi heltöverens. Det är ju det här som gör all vi måste få en övergångslid när delgäller jordbruket, så att vi får fram säkra och nya metoder, innan andraåtgärder kan vidtas. Lål mig till slut fåframhålla atl anledningen till alt vi har reser\'erat oss är att vi vill markera att vihåller fast vid vår inställning till skogsbesprulningen. Dessutom anser vifaktiskt, att om människor inte har ell användbart dricksvatten, är detangelägel med konkreta åtgärder . EINARLARSSON (c) replik: Jag får säga som läraren: I somliga klasser kan man aldrig uttrycka signog tydligt. Är man ute för all misstänkliggöra varandra, och har det somhuvudambilion, kan man ju alllid hitta svära vinklar. Lålmig försl fä variera med tanke på det uttryck som försöktepressa. Jag sade atl jag är glad över att jordbrukarkåren visat elt alltmerväxande ansvar, och Jag är glad över atl flnna alt detta särskilt gäller ungajordbrukare. Del är helt onödigt atl använda detta ullalande som elt slaglräoch försöka misstänkliggöra mig personligen. Jag är ganska ointressant i sammanhanget.Själva sakfrågan är, enligt min mening, det vikliga. Sedantill frågan hur vi skall ha del med fenoxisyrorna i skogen. Jag vet inte om detbiter på någon av dem som försöker misstänkliggöra mig, men lät mig än en gångsäga-del är kanske ändå bäst alt få med det i protokollet-alt jag tror att detkan vara möjligt atl i utredningen komma fram till ett beslut, ,all ta bort fenoxisyrorna i skogen, frän marken och från luften. Den endaskillnaden mellan å ena sidan och och å andrasidan mig är attjag säger: Låt oss ha utredningen om konsekvenserna framme, låtoss gä ul tillsammans och säga atl vi kanske gör detta, trots atl det kostar päoch svider här och där. Men vi hjälps ål alt genomdriva saken. Jag tycker atldelta skulle vara riktigare än att litet värdslöst och väl tidigt gä ul ochsäga: vill Jag förbjuda del och det. tog inte sin chans1975 alt bibehålla förbudet. Det kommer han aldrig ifrån med olika tolkningarom dubbellagstiftning. Men det bortser vi ifrån. Om vi nu efter den omvändelsenkommer fram till atl man inte skall ha fenoxisyra i skogen, skall vi pä sammagång som vi klämmertill med beslulet redovisa de exakta kostnaderna och tala omvem det drabbar och vem som skall betala. Då kan vi uppnå vettiga resultat. Sedanvill jag, herr lalman, kommentera vad som sades om atl vara förvånad eller inteförvånad. Jag kan inte hjälpa om tycker om all uppträda somförvånad. Själv kan jag göra honom förvånad genom att säga all jag inte orkardriva de politiska ärendena på det här sättet, med alla dessa sidoinpass ochhugg i ryggen på politiska meningsmotståndare. Jag tycker del är sä onödigt isammanhanget. är, enligt min mening, på väg mot myckel förnuftiga beslut,och de är inte extrema, varken åt det ena eller det andra hållet. Vi kan lyckasklara de besluten. Förhoppningsvis har svenska folket råd alt bärautgiftsbördan. Då kan vi avstå från all använda en massa tid till altmisstänkliggöra varandra. An vändningen a v kemiska medel i Jord- och skogsbruket ()replik: Utskottets ordförande framhärdar fortfarande med att försöka ge enannan tolkning av beslulet 1975 än den som del egentligen är fråga om. Detgällde ändå om vi skulle ge den nämnd, produktkontrollnämn- 5Riksdagens protokoll 1979/80:33-34 Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket