prot · G30936 · 1979-12-31 00:00:00 — Men är det inte oerhört blåögt atl tro atl desperataländer, kanske fattiga länder som med stor rätt anser alt rika länder är orsaktill deras misär, skall lyda våra konventioner? Mot de oerhört utsattaanläggningarna vid kärnkraftverken är det naturligtvis myckel verksamt allrikta ett hol. Att tro alt en konvention skall ge anläggningarna någon sortsskydd är väl ändå överoptimisiiskl. Menjag vill ändå se posiiivt på det svar som lämnats här . Jag tycker all vikärnkraftsmolslåndare har all anledning atl räkna med alt försvaret ochförsvarsministern kommer all bli vår bästa vän i vårl motstånd mol Det finnsrimligtvis ingen som helst fördel ur försvarssynpunkt all göra eu landsåsärbarl ur försörjningssynpunkt som del blir genom alt lita lill att få denutomordentligt viktiga elströmmen från några få utsatta anläggningar. Vi fårjuhöra i svarel här alt man räknar med att kunna få Slänga av kärnkraftverken ochatl del är ett problem. Visserligen räknar man med all kunna upprätthålladriften vid kärnkraftverken under fredskriser men att man vidkrigshot måste räkna med atl få stänga av verken. Atl då göra landet beroendeav väldigt mycket elström - vilket blir fallet om man fortsätter att bygga utkärnkraften - innebär naturligtvis en direkt belastning för försvaret. Det bliroerhört svårt atl upprätthålla livsviktiga funktioner. Om all den elström somman räknar med skall produceras av kärnkraftverk skall säljas blir del - dethar alla prognoser visat - elvärmen man räknar med all salsa pä. Det innebäratt en stor del av våra hus då kommer alt försörjas med elvärme frånkärnkraftverken. Vi blir självfallet myckel sårbarare pä del sättet. Det äringenting som vi kan dra in på. Är man då beroende av värmen från strömmenmåste produktionen hell enkelt upprätthållas. Jagvill sluta med all citera försvarsministerns sisla ord i svarel:"Självfallet avser jag atl som lidigare följa samhällsutvecklingen i frägaom sårbarhet m. m. Inte minst gäller detta utvecklingen inomenergiområdet." Närman då tar reda på- vilket Jag förutsäller att försvarsdepartementet gör - huroerhört mycket bättre ur alla synpunkter en energiförsörjning utan kärnkraftblir, en decentraliserad energiförsörjning som inte pä något säll är beroendeav några fä stora anläggningar, harjag allt hopp om atl det material som måstefram också frän myndigheterna i folkomröslningskampanjen kommer alt bli ettunderlag som visar för svenska folkel alt vi utan kärnkraft skapar ett mindresårbart samhälle och ett tryggare samhälle. När jag nu har lyssnat lill de två inläggen har jag kunnat konstaleraen märkbar skillnad i anslaget när det gäller atl diskutera problemen, även omde två ledamöterna i och för sig företräder samma grunduppfaltning i självaenergifrågan. Jag hälsar med lillfredsställelse atl diskuterar påeu sakligt sätt. menade all jag kom med "samma gamlavanliga fraser" som förut. Men jag kunde registrera alt det var OswaldSöderqvisi som kom med jusl samma gamla vanliga fraser som vi är vana vid allfå höra från vpk när del gäller den samhällsutveckling vi har över huvud tageti det marknadsekonomiska demokratiska Viskall inte diskutera frågan om kärnkraft eller inte kärnkraft. Det har vitidigare gjort i kammaren, och vi kommer säkerligen att göra delåtskilliga gånger också. Vi har ju folkomröstningen i kärnkraftsfräganframför oss, och det är då vi skall göra vårl principiella ställningstagandelill vilken energiförsörjning vi skall salsa på i . Vadvi skall diskuiera är kärnkraftens beiydelse från försvarssyn-punki, dvs.samhällets sårbarhet. Det är hell klart all ju mer uivecklat eu samhälle ärdesio mer sårbart blir del i fredslid, vid s. k. fredskriser och givelvis också i händelseav krig. En konklusion av vad sade när han uppmanade mig altvara ännu oroligare än Jag årskulle väl vara attjag borde försöka stoppa allsamhällsutveckling, eftersom - enligt resonemang - ju mindreutvecklat samhället är, desto mindre sårbart är det. Det är fråga omen balansgång, där vi har att försöka tillgodose människors berättigade krav påökad standard och jämnare slandardfördelning, dvs. bällre förhållanden ifredstid, och dessutom styra utvecklingen sä atl samhället även skall kunnaöverieva i krissituationer, såväl i fredskriser som i det värsta alternativet,nämligen i krig. Lätmig för atl försöka ansa debatten här ytterligare kommentera fredsaspekten. Detär inte helt osannolikt atl vi kan råka ut fören avspärrning. 1 det fallet ärkärnkraften bra alt ha. Det finns inget direkt hot mol kärnkraftverken iSverige, och de innebär då en energitillgång. Vi kan säga all vi har upp tilltvä års energireserv inom den delen av energiförsörjningen, vilket ursäkerhets- och särbarhetssynpunkt alltså är posiiivt. Då bortser jag frän allaandra principiella uppfattningar som man kan ha i frågan -detta är ett rentobjektivt konstaterande. 1 det fallet är del alltså bara posiiivt medkärnkraft. OswaldSöderqvisi menar att man i en krigssituation måste slänga av kärnkraftverken.Fru var inne på liknande tankegångar. De menar alt vi då inte klararenergiförsörjningen. Numåste vi till utgångspunkt ta de fakta vi känner lill . Prognoser kan manvisseriigen göra, men de är alltid behäftade med stor osäkerhet. Driftåret1979/80 räknar vi med att utnyttja ca elektrisk energi. Av den mängdenenergi skulle kärnkraften svara för . Vi räknar med alt i händelse avkrig kunna minska energiförsörjningen ner lill hälften därför alt slora delarav industrin då skulle tas ur drift. Jag vill påpeka alt i detfallet också all export blir stoppad, vilket skulle innebära atl myckelenergikrävande processindustrier givelvis skulle komma all inställa driften. Debedömningar man gjort visar atl vi däremot genom de andra energikällorna hartillräckligt med energi för atl kunna klara de absolut nödvändiga behoven. Närdel gäller sårbarheten är det givetvis ur försvarssynpunkt en fördel omkraftverken är så spridda som möjligt. Men vi måsle även la hänsyn lill vad somgäller under fredsförhållanden, eftersom vi med de ekonomiska resurser vi harmåsle ordna energiförsörjningen pä billigaste och rationellast möjliga sätt.Jag vill då bara påpeka atl del alternativ som vi har är atl gå över lillkoleldning, om vi tar kärnkraftverken ur drift. Jag vet inte att någon förordatatt vi skall ha en mängd mindre kolkraftverk utspridda i lokalsamhällen här ilandet, utan vad man planerar är anläggningar av motsvarande storlek somkärnkraftverken. Det innebär all sårbarheten blir exakl densamma - en angriparehar precis lika lätt att slå ul ett sädanl kraftverk som ett kärnkraftverk. Sedantill frågan om vad som kan inträffa i händelse av krig. sägerall jag är naiv som tror att andra länder skulle respektera en konvention omall inte anfalla kärnkraftverk. Jag beklagar all en representant Omkärnkraftens betydelse for försvaret Omkärnkraftens betydelse för försvaret för vänsterpartietkommunisterna kan slå i elt parlaments talarstol och säga atl det är naivt atltro att en konvention kommer atl respekteras och att det finns en väldig massaexempel pä att internalionella konventioner inte respekteras. Jag delar inteden bedömning som gör. Tvärtom har det visat sig all ävennationer i mycket trängda lägen respekterat konventioner. Ta exempelviskonventionen om förbud mol användningen av stridsgaser i krig. Vi vet att manunder på båda sidor hade tillgång till stridsgaser vidfronterna. I varje fall en av de stridande sidorna kom i en heltdesperat situation, men trots det respekterade man det ingångna avtalet ochanvände inte förbjudna stridsmedel. Jag har alliså en helt annan uppfattningän i delta avseende. När vi i ratificerarinternationella konventioner innebär det all vi kommer att hålla ingångnaavtal. Vi utgår ifrån att även andra nationer kommer att göra det. Skulledel vara så att man vill komma åt ett kärnkraftverk, så ärdet inte för altförstöra själva reaktorn och sprida radioaktivitet, utan det är för atl störavår energiförsörjning. Somjag nämnt i interpellationssvaret finns det vid eltkärnkraftverk en hel del kringulruslning som är sårbar, t. ex. ställverk ochkraftledningar. Man kan därför omöjliggöra produktionen med en myckel enkelvapeninsais. För att slå ul ell kärnkraftverk genom att komma åt självareaktorhärden krävs del däremot en stor insats med precisionsvapen om mananvänder konventionella stridsmedel. Även om kärnkraftverken är avstängdaföreligger det ändå en viss risk. Men jag anser att den risken icke är så storalt vi för den skull har anledning alt säga nej lill kärnkraften. Jagvill påpeka att del inte bara är kärnkraftverk som är skyddade enligt den häröverenskommelsen, ulan den gäller även valienkrafiverk. Även dekraftverksdammar som vi har exempelvis i är skyddade genomkonventionen. Omen fiende, som tror, inte respekterar ensådan här konvention utan spränger en av de stora kraftverksdammarna iexempelvis - det ärju i sä fall minsl lika sannolikt - blir det enofantlig kalastrof i det området. En hel älvdal kommer då atl raseras, och demänniskor som finns där riskerar atl omkomma. Vi lever tyvärr i en farligvärld. Men attjag ändå är någorlunda optimistisk beror hell enkell på attjagräknar med att olika stater respekterar ingångna avtal. Försvarsministern sade att ju mer utvecklat elt samhälle är, destosårbarare blir det. Det är inte sant. Del har varit så, men en sammankopplingav dessa företeelser är inte på någol sätt nödvändig. Vi har haft i västvärldenen teknik som har leit mot ett allt mer sårbart samhälle. Men det visar sig nuatt det är fullt möjligt att utveckla en elegant och avancerad teknik, som görelt samhälle mindre sårbart. Det måste självfallet vara i försvarsministernsintresse att den tekniken blir känd och får möjligheter att inte bara teknisktutvecklas utan också komma lill användning och få en marknad. Jag vill nämna bara någraexempel. Ommänniskor skulle kunna försörja sig själva på de naturtillgångar som finns ideras närhet med en mindre dyrbar, småskalig men modern och elegant teknik,skulle det skapa ett mindre behov av atl transportera livsförnödenheter långasträckor. Det skulle ge tillfredsställande och inlressanla arbeten förmänniskor över hela landet och skapa ell mindre sårbart samhälle. Demikrodatorer som utvecklas, med i hög grad modern teknik, behöver inte allssältas in i slora centraliserade och sårbara system ulan skulle kunna användasför alt bygga upp elt mindre sårbart och tryggare samhälle. Enligt vad jagförstår måsleden intressantaste och mest positiva uppgift somförsvarsdepartementet kan ha vara atl se på möjligheterna alt göra samhälletmindre sårbart och att i stor utslräckning använda sina resurser också lilldetta ändamål. Sekretariatetför framtidsstudier har, som man inom departementet säkerligen känner lill,tagit fram material som kan ge underiag för hur det skulle kunna byggas upp ellsamhälle som klarar sig med mindre centraliserad energiproduktion och mindresårbara system. Försvarsministernsade också att det billigaste sätlel all ersätta kärnkraft är att framställaenergi ur kol. Jag är litet bekymrad över hur man nu utnyttjar det räkneexempelsom konsekvensutredningen tog fram och som gäller vad som skulle hända om manersatte kärnkraften med kolkondenskraft. Del har klart uttalats all dettaendast var elt räkneexempel och ingenting annal. Men detta exempel uppfattas nuinte bara av massmedia utan också av en departementschef på allvar så alt denmetoden representerar det billigaste sättet att ersätta kärnkraften, men sä harkonsekvensutredningen inte uttryckt sig, utan den har endast sett delta som etträkneexempel. Självfalletkommer inte kärnkraften all ersättas med kolkondenskraft. Det är alldeles fördyrt, och det är också ett myckel opraktiskt sätt alt gå till väga. Det finnsandra möjligheter, och försvarsministern har i sitt inledande svar nämntkraftvärme, som skulle kunna byggas ut i kommunerna, och industriellmotlryckskraft, som ännu inte är på något sätt färdigutbyggd. Jag kan somexempel nämna atl man i låter gas motsvarande en effekt av tiotalsmegawall gå förlorad utan all på något sätt utnyttja den. Det finns oerhörtmycket alt göra, men det kommer inte till förverkligande, i varje fall inte påsamma kraftfulla sätt, så länge vi satsar på kärnkraften. Närdel sedan gäller tillförselsidan är flis från skräpskog ettkonkurrenskraftigt alternativ till olja. En sådan lösning blir betydligtbilligare än de som redovisas i de räkneexempel som konsekvensutredningen hartagit fram. ser vi också möjligheter att odla förenergiproduktion. Det har gjorts ulredningar om detta, och det har givits utböcker i ämnet, bl. a. en av . Det finns all anledning förförsvarsdepartementet att gä djupare in i dessa frågor, och jag är övertygad omau ni också gör det där. Vibehandlar just nu i näringsutskottel motioner som gällernaturresurs-hushållningen. Vi har i samband därmed fått uppgift om auöverstyrelsen för ekonomiskt försvar gör perspeklivstudier som visar, alt delfinns möjligheter att bygga upp ett myckel robustare, tryggare och mindresårbart . Omkärnkraftens betydelse för försvaret Omkärnkraftens betydelse för försvaret utgår från atl det såsmåningom i budgetpropositionen kommer att läggas fram förslag som visar altförsvarsdepartementet tar dessa frågor pä allvar och även att det kommer attges underlag för au rent sakligt visa att vi klarar oss utan kärnkraft ochskapar ell mindre sårbart samhälle ju snabbare vi avvecklar kärnkraften. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Försvarsministern säger attjag inte är saklig, men själ v går han upp italarstolen och framför de mest osakliga påståenden, fulla av motsägelser ochinte alls sakligt underbyggda. Det finns ju protokoll, så var och en kan ta delav de tuvhoppen. Låtoss tala litet om sårbarheten och utvecklingen av samhällena. Försvarsministernbehagade säga alt jag var mol ulveckling och ville ha samhället på något slagsmedellida nivå. Del harjag aldrig sagl, men jag har sagt atl man kan styra utvecklingenoch göra klart försig vilken ulveckling man vill ha. Det är ju huvudfrågan. Omman låter samhällsutvecklingen fortgå utan att man försöker styra den fär mande negativa effekter som försvarsministern nu har så förtvivlat svårt alt kunnaförsvara. Man kan inte plädera för en kraftig utbyggnad av en energikälla somkärnkraften och påstå all man försöker minska samhällets sårbarhet.Del hänger inte ihop helt enkelt. Det är inte en ulveckling som är bra förlandet vare sig i fredslid eller med tanke på sårbarheten vid eventuellafredskriser eller krigshandlingar. Jagvel inte varifrån försvarsministern har fått sina sifferuppgifter i fråga omterawattimmar-dem känner jag inte alls igen. Vår elförbrukning 1978 var enligtstatistiska centralbyrån , varav ungefär frän kärnkraftverk.Siffrorna 62 och 30 känner jag som sagt inte alls igen. Men Jag tycker inte altdetta med terawattimmar är så viktigt i och för sig. Del vikliga är, som Jagpåpekade tidigare och som har nämnts här också av , atl om vibygger ul mer kärnkraft kommer vi atl bli mer och mer beroende av produktion avel från kärnkraftverk. Det är det som är den springande punkten. Såkommer vi in på spridningseffekter och sådana saker. Del blir ju ingen spridningav kraftkällorna om man bygger kärnkraftverk på del här sättet, dvs. Samma sak gäller kolkondens. Där har försvarsministern som sagthelt och hållet anammat konsekvensutredningens betänkande, som officielltpresenteras . 1 Folkkampanjens nej-alternativ, som är ett räkneexempelprecis som alla andra, har man visat att det går alldeles utmärkt atl klara sigmed ett stort kolkraftverk . Det finns siffror på det.Allt beror på hur man vill la itu med problemen och vilken ulveckling man villha. Detbästa är naturligtvis alt sprida elproduktionen över landet till våra kommunalakraftvärmeverk, som borde ha byggts ut för länge sedan - helst -till moilrycksanläggningar i industrin och till anläggningar som ärkonstruerade för fasta bränslen, t. ex. flis. Del är Ju intressant närförsvarsministern säger atl det i ett krigs- eller kristillsiånd blir stopp på exportmarknaden, så alt viinte kan exportera vår pappersmassa. Då vore det ju alldeles utmärkt alt ha enväl utbyggd och väl organiserad apparat för kraftproduktion genom fliseldning.När vi inte kan exportera vår massa kan vi ju göra flis av den och klara vårbränsleförsörjning och vår elkonsumtion på det sättet. Del måste vara en vettigberedskapsäigärd som man borde investera pengar i i slället för i andra saker. Sedankommer vi lill detta med konventioner. Försvarsministern blev mycket upprörd.Han lycker inte om alt man kallar honom naiv, men det ärju precis vad han är.Han säger all vpk inte ställer upp på det här. Det är inte fråga om oss, EricKrönmark. kanske kommer ihåg atl del fördes krig i förknappt . Om det fanns någon av alla de konveniionersom stormaktenUSA hade undertecknat som den kunde bryta mot så gjorde den del. EricKrönmark talade också om gas. Ja, gas användes inte i , men iVietnam kom gas lill riklig användning. Man använde gaser, avlövningsmedel ochkemiska bekämpningsmedel som stred mol alla konventioner. Man använde vapen somvar emot konventionerna, och man åsidosatte folkrältsliga regler. Jagsäger delta, därför attjag tycker att del är naivt alt med darr på stämmanhänvisa lill internationella konventioner. Jag respekterar dem, och jag vel altSverige respekterar dem. Men vi vet av erfarenhet - så realistisk är väl ändåEric Krönmark - atl man inte kan säga alt vi på grund av inlernalionellakonventioner inte behöver hysa några bekymmer för våra kärnkraftverk, för ingenkommer atl angripa dem. Inser inte motsägelsen mellan sådanauttalanden och den verklighetsbakgrund vi har och de fakta vi känner till? EricKrönmark påstår attjag eller mitt parti skulle vara emol att man följer internalionellakonventioner. Del ärett verkligt full angrepp. Jag har aldrig sagt någontingsådant. Jag har hänvisat lill historiska erfarenheter, alldeles nyligeninträffade. Försök att debattera litet sakligt, ! Och var vänligoch lyssna på mig när Jag talar och för inte samtal med rådgivare! Minursprungliga fråga kvarstår: Är del vettigt att öka anslagen till det militäraförsvaret här i landet? Är det inte bällre all föra över våra resurser till enfolkförsörjning och försöka styra samhällsutvecklingen på ell sätt som gör atlvår sårbarhet minskar och vår beredskap och motståndsförmåga ökar? Jag har ännuinte fått något svar på den frågan. Svara på den! Omkärnkraftens betydelse för försvaret Lål mig först till säga all Jag inte tyckertillfället är lämpligt alt föra en ren energidebatt, varför jag inte ärberedd alt ta upp en diskussion om betydelsen av fiis frånenergiförsörjningssynpunkt i krig. Jag skulle annars med stort nöje la ensådan debatt, men del hör inte till ämnesområdet för den härinterpellationsdebalten. Jaghävdade atl ju mera utvecklat ett samhälle är, desto sårbarare är det. BirgittaHambraeus menade all del var tvärtom: Man har dä möjlighet alt 0/77kärnkraftens betydelse för försvaret välja en annan utveckling.Teoretiskt .sett gerjag rätt -visst kan man styrautvecklingen så att man minskar sårbarheten. Men min uppgift äratt se det frånförsvarssynpunkt. Närett land skall försvara sig krävs det inte så mycketdecentralisering, ulan då gäller det alt koncentrera insatserna jusl påförsvarsområdet. Hur del decentraliserade samhälle som svarar mot de kraven vore väl ägnat för en studie. Det är faktisktingen som har studerat det, vägar jag påslå. Jag vill varna föratt bara skrivaut positiva växlar på en sådan utveckling. Det är fullt tänkbart all delminskar sårbarheten frän en synpunkt men atl del ökar sårbarheten från andra -au det försämrar våra möjligheter att verka aklivi inom försvaret. Jag sägerinte alt det är så, men jag skulle vilja rekommendera en något ödmjukareprincipinställning när det gäller del problemet. Iförsvarsdepartementet är vi myckel oroade över den tilltagande sårbarheten.1977 log jag initiativet till den s. k. sårbarhelskommillén,som främst harägnat sig åt datorkraftens betydelse i della sammanhang. Vi har tidigarenonchalerat de här frågorna. Jag kan försäkra atl del kommeratl vara vägledande för arbetet i försvarsdepartementet att i alla sammanhangbeakta sårbarheissynpunkten. Men det är inte bara vi som siyrsamhällsutvecklingen. Där kommer även andra intressen in. Men försvarsdepartementetkommer i alla lägen alt försöka påverka planeringen så att vi minimerarsårbarheten. Såtill , som också är inne på problemet att styra utvecklingen.Enligt vad jag förslår avser han här den marknadsekonomi som vi har ochsom ju är ell av styrmedlen i del svenska samhället. Givetvis anger docksamhället ramar, sä vi har ingen ohämmad marknadsekonomi. alt hade vi inte det ekonomiska systemet, skulle vi få ell annal samhällesom inte vore så sårbart. Men hur stämmer det med de länder som har detekonomiska samhällssystem som vill ha, nämligen planekonomi?Mig veterligi finns del inga nationer i världen som planerar störresatsningar pä kärnkraft än Jusl vissa nationer med planekonomi. Det är faktisktinte vilket ekonomiskt system man har som avgör frågan, ulan del är debedömningar som görs av dem som har ansvarei för utvecklingen, oavsettekonomiskt system. Del visar verkligheten. OswaldSöderqvist menar atl de kommunala kraftvärmeverken är vad vi skall salsa på.Dess värre är de i princip oljebaserade, och oljan är en brislprodukt i fredstid, och vi kan med stor säkerhei säga att den i framliden kommeratt bli utomordentligt dyr. Jag trodde att vi var överens om alt vi måsteminska oljeberoendet. Dåsäger att i det här läget skulle vi kunna gä över till att eldavärmeverken med fiis och nämner atl jag har sagt, all exempelvis massainduslrinskulle lägga ned driften. Men del fall Jag tog upp till diskussion var atlSverige var indraget i krigshandlingar, alltså inte beredskapsläge utankrigsläge. Då har vi myckel små möjligheter all gå ut i skogen och hämta denråvara som behövs, om vi skall basera en stor del av energiförsörjning på fiis.Del är fysiskt omöjligt. Jag vill bara peka på en sådan hindrande faktor somtillgången lill drivmedel, som då är utomordentligt Vi har intemöjlighet att transportera de flismängder som behövs från skogen fram lillvärmeverken. Problemet är inte så enkelt som vill göra dellill. Sedanlill resonemanget om konventioner osv. Vi skall inte föra en Vietnamdebait nu.Del var väl åtskilliga företeelser i som ingen av oss här iSverige kunde acceptera, och man kan diskuiera respekten för konventioner. Mendet enda vi teoretiskt kan konstalera är att konventionerna i det fallet varluddigt formulerade. Vi gör en tolkning och andra nationer har gjort en annantolkning. Ändå vägar jag säga atl de som var ansvariga inte medvetet bröt molkonventionerna, utan de gjorde sin tolkning av dem. Men när det gällerexempelvis konventionen om förbud mot atl angripa kärnkraftverk och andra,liknande anläggningar som vattenkraftverk finns det inga luddiga formuleringar.Där kan del alltså icke bli fråga om skilda tolkningar. Det finns i alla fallen praxis bland de civiliserade nationerna här i världen all respekteraingångna konventioner. OswaldSöderqvisi drar slutsatsen att det här är så slora problem all det tydligeninte är någon mening med au satsa så mycket på militärt försvar, utan vi skalli stället salsa på alt minimera riskerna, bl. a. när det gällerenergiförsörjningen. Enligt min mening är det icke jämförbara problem. Detmilitära försvaret har vi därför all vi tyvärr lever i en orolig värld -just nui ell skede när alla nationer runt omkring oss ökar sina militära utgifter, närkapaciteten atl föra krig stegras. Då är del fräga om all skall hävdasilt oberoende och göra sig så starkt atl vi kan stå emol alla politiskapålryckningar, även i fredslid. Det är här fråga om två olika problem. OswaldSöderqvist och jag har här diametralt motsatta grunduppfattningar. För atl vårnation skall kunna hävda silt oberoende måste vi ha en ekonomisk styrka som gördet möjligl för oss alt ha elt sådant totalförsvar att andra nationer tvingasall respektera vårt oberoende.