prot · G309154 · 1979-12-31 00:00:00 — Och det finns naturligtvis de som frågar sig om inte själva syftetmed förslaget har varit att spara pengar åt statskassan. För egen del vill jagändå hoppas att centerpartisterna och folkpartisterna åtminstone ursprungligenhade ett annat syfte med förslaget. Men det är väl knappast något tvivel om attGösta och här såg en chans att spara pengar åt statskassan.Man tog den chansen och lyckades genomdriva ett regeringsförslag som fick denprägeln. Egentligen är det obegripligt att man går den här vägen:obegripligt varför man inte ser till att först ordna möjligheter tillutbildning i gymnasieskolan med värvning av praktik och utbildning för attsedan på ett naturligt sätt minska möjligheterna till beredskapsarbete ocharbetsmarknadsutbildning. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Åtgärderför att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolan m. m. Det är visserligen sant att vi socialdemokrater ganskamånga gånger haft åtskillig kritik att framföra mot regeringen för dess politikoch för att den t. ex. låtit beredskapsarbeten för 16-17-åringar få en alltförstor utbredning. Vi hade väldigt mycket kritik att rikta sedannär uppemot 30 000 ungdomar var i beredskapsarbeten. Vi såg hur det mångagånger fungerade väldigt dåligt. Vi vet att beredskapsarbetena i vissa fallegentligen inte blev någonting annat än en tillfällig förvaringsplats förungdomarna. Men är vi på socialdemokratiskt håll helt medvetna om attbland de åtgärder som vidtagits från samhällets sida har ändå - trotsden kritik vi kan framföra - beredskapsarbetena i vissa fall varit den bästalösningen. Dessutom vet vi att det finns vissa ungdomsgrupper som varit väldigtnära en direkt utslagning, ungdomarsom varit i riskzonen för att hamna ikriminalitet och asocialitet och som just genom ett beredskapsarbete har kunnatkomma tillbaka till en rikare tillvaro. Det är många människor som har att göramed ungdomar ute i samhället - inte minst arbetsförmedlare - som kan vittna omatt ifall de inte hade haft beredskapsarbetena att tillgå, så hade de inteklarat dessa ungdomar. Av det skall man inte dra slutsatsen att visocialdemokrater tycker att beredskapsarbeten i den form de nu har är någontingsom skall vara kvar för alltid. Det tycker vi inte, och det har vi också sagt iolika sammanhang. Men vi har den alldeles bestämda uppfattningen attberedskapsarbetena behövs tills man har några verkliga alternativ. Dealternativen, menar vi. finns inte i sinnevärlden . Vi har försökt driva på den borgerligaregeringen att satsa på en utbyggnad av en annorlunda gylnnasieskola medvärvning av teori och praktik. Vi har föreslagit åtgärder för att ökapraktikmöjligheterna ute i arbetslivet, men det har varit omöjligt för oss attannat än på enstaka punkter få gehör för våra krav i denna kammare. En del av de här sakerna - det som gällerpraktikbegreppet, kompletteringen av lagstiftningen, de arbetsrättsligafrågorna - kommer att närmare gå in på. Jag hoppas att LarzJohansson, som hade frågor att ställa till , också är i kammarendå. Jag tror att ganska många ungdomar känner det som ett slagi ansiktet när regeringen nu presenterar sina förslag som någonting som skallförbättra ungdomarnas situation - stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Vihar sett många tydliga tecken på att ungdomsgarantin modell helt enkeltinte går hem hos ungdomarna. De litar inte på regeringen i det här fallet. En del borgerliga motionärer här i kammaren tycks ju ocksåha varit oroade över vad förslaget egentligen kommer att innebära. De harskrivit motioner som kräver mjukare övergångsbestämmelser, generösare dispenser,hänsyn till invandrarnas situation osv. De motionerna har också avstyrkts avutskottsmajoriteten, och motionärerna tycks vara nöjda. I varje fall har detvingats bita i det sura äpplet i den borgerliga enighetens intresse ochacceptera vad majoriteten bland de borgerliga tycker. Det har fått nöja sig medtill intet förpliktande fraser i utskottsbetänkandet. Men regeringens proposition har inte den generösainställning som motionärerna på den borgerliga kanten efterlyser. Det står juklart i propositionen att det är bara undantagsvis som man från den 1 juliskall få anordna beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning för 16- och17-åringar. På den punkten har ju inte utskottets borgerliga ledamöterföreslagit något annat än regeringen, även om man försöker lägga ut en deldimridåer i texten. Det finns ingen som helst garanti för att det verkligen ärungdomarnas behov som kommer att avgöra hur stort utbudet av beredskapsarbetenoch arbetsmarknadsutbildning kommer att vara. Det står klart och tydligt iregeringens förslag att arbetsmarknadskungörelsen skall ändras så attberedskapsarbete normalt inte skall kunna ges ungdomar . Undantagskall finnas, men det skall enbart vara undantag. tog till brösttonerna här tidigare. Hontalade vackert om praktiskt och manuellt arbete. Hon talade om oss, som villha kvar beredskapsarbetena, som motståndare till praktiskt arbete. Men detresonemanget går naturligtvis inte ihop. Visst är det så, och RolfWirtén, att vi behöver förnya gymnasieskolan. Visst behöver vi få en värvningav praktik och utbildning. Det är också riktigt att de senaste årens stora omfattningav beredskapsarbete inte är någonting att eftersträva för framtiden. Men för dehär principernas skull får vi ändå inte lämna dagens ungdomar i sticket. Vi vetatt beredskapsarbeten för många av de ungdomar som är i störst behov avsamhällets stöd är den bästa formen. Låt oss fatta ett vettigt beslut,som går ut på att vi ser till att ta fram alternativ innan vi tar bortnågonting som vi vet trots allt fungerar ! Det är därför som vi yrkaravslag på regeringens förslag. Jag vill yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 25. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanin. talade länge och väl ochbredde ut sig om både det ena och det andra. I början tänkte jag att detnaturligtvis kommer att sluta med att hon säger att detta var en förträffligproposition - det logiska resonemanget ledde onekligen dithän. Men så blev detju inte. Det krävs en förnyelse av gymnasieutbildningen, men inte den förnyelsesom vi från borgerligt håll vill ha och som ligger i propositionen, utan ennågot annorlunda förnyelse, icke så noga beskriven. Det krävs en värvning avskola och praktik, men inte den värvning som vi föreslagit - självfallet. Detskall vara någon annan typ, kan jag tro, och jag är fortfarande inte riktigtklok på vad det innebär heller. Här handlar det om principer, säger , somsjälvfallet inte använder brösttoner. Det gäller att inte lämna ungdomarna isticket. Får jag fråga: På vilken sida, på vilken rad i propositionen står detatt avsikten är att så eller så avskaffa beredskapsarbetena? Och hur det gårför ungdomarna, det menar att regeringen ger fullständigt-finns det något fint ord i det sammanhanget? -sjutton i. Jag tror inte attAnna-Greta kan klara prestationen att hitta en sådan formulering. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Det är mot denna bakgrund som det, både i delav propositionen och i min del, står talat om att det krävs en övergångstid, () replik: När det gäller längden på anförandena trorjag att och jag var ungefär lika goda. Vem som pratar mest väl fårväl någon annan avgöra. Jag har i varje fall noterat att undgåratt få tillsägelser av talmannen när hon använder ord som jag i andrasammanhang fått påpekanden för. Men det var en annan talman då, Pås, 2 i sammanfattningen av regeringens proposition stårdet bl, a, så här: "Regeringen föreslås dock få möjlighet att undantagsvismedge att sådana åtgärder får vidtas för ungdom pä orter därgymnasieskolan inte kan erbjuda utbildning som svarar mot de behov somföreligger," Det är alltså beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildningman undantagsvis skall få använda. Och sammanfattningen i propositionen slutarmed: "Ändringarna föreslås gälla fr, o, m, den 1 juli1980," Det måste också, såvitt jag förstår, gälla ändringen iarbetsmarknadskungörelsen som således innebär att man i princip inte skallkunna ge beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning till dem som är under18 år, " Det finns i propositionen på s, 16 - det är visserligenRolf del av propositionen, så om den biten kanske man skulle tala mestmed honom - ett resonemang som anger i vilka situationer man skall kunnaanvända undantagen och ge ungdomar beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning.Det står att undantagen skall gälla eftersom gymnasieskolans kapacitet lokaltkan variera och att det trots samverkan med andra kommuner kan vara svårt attfå ett rimligt reseavstånd för eleverna. Men det framgår såväl på s, 16 som påen rad andra sidor i propositionen att det skall bli ändring när det gällermöjligheterna att använda beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning förungdomar. De möjligheter som funnits skall inte vara kvar- det är barai undantagsfall man skall gripa in med de här åtgärderna. Jag tror att många ungdomar är djupt oroade över vad somkommer att hända dem personligen, Visserligen kanske de inte framför alltdrömmer om ett beredskapsarbete, men de har kanske inte kommit in pågymnasieskolan eller de kan inte, av olika skäl, tänka sig att sätta sig påskolbänken i den gamla vanliga skolan igen, och de har väldigt luddiga begreppom innebörden av de nya introduktionskurserna, som regeringen föreslår. De harkanske också varit hos arbetsförmedlingen och diskuterat beredskapsarbete somett alternativ. De ungdomarna får vi inte svika för några höga principersskull, , , , slår vi upp s, 21 ipropositionen, andra stycket, där det står: "Om de ungdomar som saknar arbete ellerriskerar att bli arbetslösa i första hand bereds utbildning i gymnasieskolan,skapas förutsättningar att kraftigt begränsa arbetsmarknadspolitiska insatsersåsom beredskapsarbeteoch arbetsmarknadsutbildning för denna grupp. Detta måste naturligtvis ske iden takt som gymnasieskolan klarar av att ta emot den nya gruppen av ungdomar.Man bör därför vara medveten om att det kan behövas en övergångstid för att delokala skolmyndigheterna skall hinna planera och förbereda de nya utbildningsinsatsersom är nödvändiga," Vidare hänvisar jag till vad chefen förarbetsmarknadsdepartementet har anfört. Debatten i blir mer och mer originell. kanman tydligen läsa högt ur propositioner också här. Det är ju skönt - manbehöver inte tänka så mycket. Åtgärder för an främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. () replik: det är möjligt att debatten bliroriginell. Men det var faktiskt som efterlyste läsning urpropositionen. Jag vet inte om hon vill förneka riktigheten av det som jagläste upp. Jag skulle vilja fråga: Är det såatt arbetsmarknadskungörelsen kommer att ändras från och attändringen innebär att man i princip inte skall kunna användaberedskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning för dem som är ? Detskulle vara intressant att få ett svar på om detta är riktigt eller fel. EIVORMARKLUND (vpk): har den borgerliga riksdagsmajoritetensatt sig före att spara 350 milj, kr, åt regeringen genom att slopaberedskapsjobben för ungdomar mellan . Visserligen säger man inteså. och olika företrädare för regeringspartierna har redan i debatten förnekatdetta och kommer säkerligen i fortsättningen av den också att göra det. Menaldrig så indignerade och kryddade utrop från statsrådet eller andra kaninte överskyla att det är så. Regeringen är i full färd med att "spara pengar"på liknande sätt, och detta är bara en början. Enligt ekonomiminister skall sparas. Det betyder att exemplen kommer att blimånga och följderna omfattande. Ingen behöver heller tvivla på var någonstansdessa pengar skall sparas. Det blir inte i försvaret eller i byråkratin, inteheller / subventionerna och gåvorna till storbolagen. Nej, det blir i socialtangelägna och nödvändiga verksamheter. Det kommer att drabba dem som bästbehöver stöd och hjälp. Det kommer att drabba barn, ungdomar, lågavlönade,barnfamiljer och pensionärer. I valrörelsen for högerledaren land och rikerunt och krävde en omfattande social nedrustning. Han använde naturligtvis intede orden. Han talade om nedskärning av den offentliga sektorn, men han menadeden sociala servicen och det sociala skyddet. viftade i talarstolar landet runt med ensparplan, som han kallade denna plan för social nedrustning. Med den skulleGösta spara bort 3 000 milj. kr. av statens utgifter. Han gav sig intein på att inför väljarna avslöja innehållet i sin hemliga sparplan. Det förstårman, när man Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. nu iefterhand får se var skall skära bort utgifter för staten. sitter återigen i regeringen och behöverinte längre åka land och rike runt och stå i talarstolar och presentera sinakrav. sitter han som sagt i regeringen och gör som han vill. Och denpartipiska som raljerade om tycks snällt följas även avstatsråd med andra partibeteckningar. Regeringen vill alltså spara 350 milj. kr. genom att slopaberedskapsjobben för unga människor, och regeringspartiernas riksdagsledamöterdrar sig uppenbarligen inte för att rösta igenom det här förslaget. All arbetslöshet är av ondo och oacceptabel. Allra värstär ändå ungdomsarbetslösheten. Därför har också särskilda insatser gjorts, omän i alldeles för liten omfattning. Till dessa insatser hör att det har ordnatsberedskapsjobb åt ungdomar. Dessa beredskapsjobb har varit nödlösningar -åtgärder som vidtagits i sista hand. Vi från vpk och andra har därför ocksåkritiserat regeringen för att man vägrat vidta andra och mer meningsfullaåtgärder. Vi har krävt genomtänkta förslag för att säkra ungdomens rätt tillarbete, utbildning och praktik. Men regeringen och den borgerliga riksdagsmajoritetenhar avslagit alla sådana förslag. Och när de nu äntligen gör något, så är detförändringar till det sämre. slopar man t, o, m, det som betraktats somnödåtgärder! Dessutom kommer man med det fantastiska påståendet attregeringsförslaget innebär en förbättring, och därför kallar man sitt förslag"åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolan". Menvad det ytterst handlar om är alltså att spara 350 milj, kr, för statskassan.Ungdomar mellan skall inte längre ens få beredskapsjobb. Derasmöjligheter att få kontant arbetsmarknadsstöd skall begränsas, I stället förberedskapsjobb med en liten lön skall de nu i fortsättningen arbeta gratis iolika företag. Ungdomarna skall inte få någon lön. Men företagen skall få1 , för varje elev de tar emot. Det tycker jag säger allt omregeringens förslag. Och det är inte heller någon tillfällighet att de enda somapplåderat och berömt regeringens förslag är Svenska arbetsgivareföreningen.Där har man länge hoppats på att ungdomarna åter skall bli lovliga för attutnyttjas som gratis arbetskraft. Och går regeringen och storbolagentill mötes, även i den här frågan. Regeringens förslag har utsatts för mycket stark kritik,inte bara av de drabbade ungdomarna och deras organisationer utan, som ocksåhar nämnts här tidigare i debatten, också av länsarbetsnämnder och av lärare.Även föräldrar till drabbade ungdomar är kritiska, och det med all rätt. Detblir ju de som får klara av ekonomin åt de här ungdomarna, när regeringen nutar ifrån dem deras möjligheter att själva skaffa sig åtminstone en bit av sinutkomst. Också de fackliga organisationerna har riktat stark kritik motregeringens reaktionära och ungdomsfientliga politik. Ingen skulle behöva tvivla på att det här är ett dåligtförslag, att det innebär en försämring för ungdomarna. Det är faktiskt bevisat.Men det struntar man uppenbarligen helt i på den borgerliga kanten.Uppenbarligen tänker man utnyttjasitt enda mandats övervikt här i och driva igenom det här dåligaförslaget. Att röstar för förslaget är ju ingenöverraskning - det är heller ingen som blir förvånad över det. Men att deövriga borgerliga partierna så öppet tar ställning för nya försämringar för dearbetslösa ungdomarna, det förvånar faktiskt, trots att svikna löften numerahör till ordningen för dagen i kanslihuset. Men det är väl somfolkpartiordföranden sade när han i valrörelsen pressades på huroch när man skulle genomföra ungdomsgarantin: Vad man skriver i valmanifest ochi regeringsdeklarationer är inte något löfte om att saker och ting skallgenomföras till punkt och pricka . - Så sadehan. Eller över huvud taget alls, som det nu verkar, skulle man kunna tillägga. Dagens förslag medför ytterligare försämringar för denarbetslösa ungdomen, och det i ett läge då vi står inför en ny lågkonjunkturoch en ökad arbetslöshet. Det finns därför all anledning att vara orolig för nyaförsämringar och för allvarliga följder av regeringens ungdomsfientligahållning. Ungdomsarbetslösheten skapar stora svårigheter för de drabbadeungdomarna. Flera före mig i talarstolen har åberopat sina erfarenheter avdetta som föräldrar. Jag delar de erfarenheterna. Jag är själv mor tillarbetslösa ungdomar, dessutom i en kommun där ungdomsarbetslösheten är ännuvärre än i de kommuner som tidigare talare representerar. Ungdomarna förlorar hoppet om en ordnad framtid ochriskerar att bli socialt utslagna. Dagens förslag, om det antas, ökarytterligare dessa risker. Det vet man naturligtvis inom regeringen, men manblundar för det. I stället väljer man att, som . säga att omvpk för 10 eller -vad det nu var-hade begärt arbete åt ungdomen, dåhade det varit aktuellt. är det inte aktuellt. Det är helt fantastiskt. Talaom försök att göra sig lustig, eller vad nu försökte göra. Det finns, som från vpk redan har redovisat,en hel rad förslag som går ut på att skaffa jobb åt de arbetslösa ungdomarna,om att förvandla beredskapsjobb till fasta arbeten, om att öka antalet linjer igymnasieskolan så att alla får plats, om att förbättra studiestödet och om attinföra studielön. De förslagen lyssnar man inte till på den borgerliga kanten.Men kampen för dem går vidare. Vi vet att vi har stöd för våra förslag,framförda i motioner som har yrkat bifall till. Jaginstämmer, herr talman, med i hans yrkanden. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. ELVERJONSSON (fp): I regeringens proposition 145. bil. 1 och 2,lägger regeringen fram förslag som syftar till att inom gymnasieskolans ramerbjuda lämplig utbildning åt alla arbetslösa ungdomar i åldern . Enföljd av det blir att de nuvarande, omfattande arbetsmarknadspolitiskainsatserna för ungdomar i den åldern reduceras. Förslaget i fråga omgymnasieskolan har utbildningsutskottet behandlat, och de arbetsmarknadspolitiskaavsnitten av propositionen har vi i arbetsmarknadsutskottet berett. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. ger förkammarens beslut . Regeringens förslag innebär att beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning normalt inte skall användas för ungdomar under 18 år.Övergångsvis kommer det dock att behövas fortsatta insatser i form avsärskilda beredskapsarbeten, något som vi i utskottet i anledning av bådepropositionen och motioner kraftigt strukit under. I förslaget ingår dessutomatt som en engångsåtgärd lämna ett särskilt stöd till arbetsgivare för attdessa skall ge fast anställning åt ungdomar , vilka har beredskapsarbete hos dem. Propositionens förslag om nya utbildningspolitiskaåtgärder och de arbetsmarknadspolitiska konsekvenser som kan dras av dessagäller alltså de yngsta på arbetsmarknaden. Skälet till detta urval är delstonåringarnas speciella svårigheter på arbetsmarknaden, dels skolans s. k.uppföljningsansvar för ungdomar i dessa åldrar. Arbetslösheten bland ungdomar, särskilt tonåringar, ärhögre än bland arbetstagare i vuxen ålder. Detta är inget nytt. Vi har iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 25 belyst detta med några siffror från1970-talet, men man kan också se liknande siffror , dvs. frånden tid då de s. k. AKU-undersökningarna introducerades. Arbetslösheten under1970-talet har genomsnittligt pendlat kring . Men förtonåringar är procenttalet högre - dubbelt så högt eller ibland såhögt. finns det för all del några faktorer som delvis förklarar den högrearbetslösheten bland ungdomar. En sådan faktor är vad man brukar kallafriktionsarbetslöshet. Det är naturligt att man prövar sig frammellan olika jobb, liksom mellan utbildning och arbete. Ofta kan det förstajobbet vara ett korttidsvikariat, och principen är att den sist anställderiskerar att bli först vid uppsägning. Neddragning av personal drabbar därförde unga i särskilt hög grad. Å andra sidan kan konstateras att även omarbetslöshetstalen är betydligt högre för tonåringar än för andra, är dengenomsnittliga arbetslösheten kortare för tonåringar än för andra. Förtonåringarna rör det sig i genomsnitt mot förarbetstagare i åldern och avsevärt , , för deäldsta arbetstagarna. Den allmänna bakgrunden till propositionens förslag hardelvis utvecklats av statsrådet , och jag förutsätter attarbetsmarknadsminister kommer att kommentera sitt speciellaansvarsområde i det här regeringsförslaget. Låt mig ändå konstatera attarbetsmarknadspolitiska åtgärder, inte minst i form av beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning, använts även för 16-17-åringar i så stor omfattningunder senare år att och är överensom att skolan bör ta hand om flera ungdomar. Från AMS sida har vid olikatillfällen ifrågasatts det rimliga i att arbetsmarknadspolitiska åtgärderutnyttjas för de yngsta grupperna i den omfattning som har skett. Från dethållet - alltså från de ansvariga ämbetsverken - har det bestämt hävdats attskolan måste ta på sig ett större ansvar. Det vi iarbetsmarknadsutskottet skulle pröva vad gäller propositionen var: Ärdet möjligt att minska beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning för16-17-åringar, om man genomför propositionens förslag till åtgärder inomgymnasieskolan? Det är klart att om inte godtar de föreslagnautbildningspolitiska åtgärderna, ja, då minskar möjligheterna att dra nedberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Denna i och för sig självklarautgångspunkt har vi från utskottsmajoriteten markerat. Det förslag som vi ifrånarbetsmarknadsutskottet lägger fram bygger på att utbildningsutskottetsbetänkande har bifallits. Regeringens förslag till en omläggning av denyrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolan syftar till att görautbildningen mer attraktiv för ungdomar, som av olika skäl inte vill fortsättai gymnasieskolan. Genom detta förslag minskar beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning för 16-17-åringarna, ochkommunisterna har yrkat avslag på regeringspropositionen. Införsocialdemokraternas avslagsyrkande ärdet både att beklaga och att förvånas överden negativa hållningen till propositionen. Det mest häpnadsväckande är ju attsocialdemokraterna inte i den principiella delen har anvisat någon annan väg änregeringsförsla-get. När utskottets vice ordförande, , höllsitt inledningsanförande, var jag något o.säker på var hon skulle landa i sinslutsats. Men hon följde upp det avslagsyrkande som hon och andrasocialdemokrater har lagt fram i utskottet. Jag tyckte dock att Anna-GretaLeijon åsiktsmässigt åkte berg- och dalbana. Hon var kritisk mot att vi skulleta bort beredskapsarbetena och ville ha dem kvar, men kritiserade honatt beredskapsarbetena så lätt blir en förvaringsplats. Hon undslapp sig vill ha något annat i stället. Men, om jag hörde rätt, fanns det inte isinnevärlden - så icke heller i den socialdemokratiska. För vår del har vi ansett att skillnaderna i ståndpunktermellan oppositionen och majoriteten inte bör överdrivas. För det första villbåde socialdemokrater och kommunister ha en utbyggd yrkesutbildning inomgymnasieskolan i nya former. Socialdemokraterna har ju lagt fram ett ganskautvecklat förslag om hur det skall gå till med tankegångar om varvad utbildningm, m. Även socialdemokraterna räknar med att genomförandet av deras förslagbetyder att arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete skall minska. Inteheller vpk tycks se beredskapsarbeten såsom en lyckad lösning, eftersom vpkanser att problemets kärna är bristen på jobb och att det är den saken somskall avhjälpas.