prot · G30941 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är så besväriigt atl hålla reda på alla dessa regler atl inteheller och jag kan dem utantill, trots atl vi ju har en vissmöjlighet atl syssla med detta. Det ärett bekymmer för de mindre företagen.Småföretagarna har inte tillräcklig kapacitet - om de inte skall ligga vaknahela natten och fundera på all sådan här stödbyräkrali. 0/77försörjningsberedskapssiödet till textilindustrin ningar visar atl delfaktiskt är så. Detta aren stark anledning till att man måste sträva efter atten grundläggande konkurrenskraft kan bevaras i en näring, så atl man inte blirmer och mer beroende av olika stödformer. Närjag talar om den allmänna konkurrenskraften, sä vill jag gärna säga-också molbakgrund av det sade, nämligen att textilnäringen är nära dekritiska gränserna och i vissa avseenden l.o. m. under dem -alt om det blirytterligare problem i branschen lill följd av en internationellkonjunkturnedgång e. d., sä kommer det att bli svårt. Det är utomordentligtbetydelsefullt att slå vakl om den grundläggande konkurrenskraften ilekonäringen. Det är utomordentligt svårt att komma någon vart med ytterligaregränshinder, gränsskydd. Då skulle vi komma att bryta våra internationellaavtal. Gör vi det, kommer också tekonäringen själv all råka illa ut. Del ärfaktiskt så, atl lekonäringen är en avsevärd exportör, och börjar vi bryta motvåra förpliktelser får vi anta alt det blir motåtgärder mot svensk export, ochdå finns också risk för att svensk lekonäring drabbas. Denandra vägen all gå för alt försöka all bevara eller i efterhand korrigera enkonkurrenskraft som har gått förlorad genom alt koslnadsstegringarna varit förstora är ytteriigare subventioner. Man måste då komma ihåg dels delstatsfinansiella läge som faktiskt råder, dels all omfattande stödåtgärder ärföremål för utländsk uppmärksamhet. Man kan i utlandet få en känsla av alt vi iSverige subvenlionsvägen snedvrider konkurrensförhållanden, sä alt del t. ex.blir en omfattande export från som leder till att det blir svårare attklara textilproblemen i de länder vi exporterar lill. Med gällandeinternationella regler finns det risk för motåtgärder, och vi har setl ansatserlill delta. Jagvill alltså utomordentligt starkt understryka behovet av att vi med en bevaradkonkurrenskraft slår vakl om den svenska lextilnäringen. Det är betydelsefulltför hela branschen - och, som sagt, inte minsl för de mindre företagen, som harsvårt atl hantera sig själva i den stödbyråkrati som finns. Jag konstaterar nu att handelsministern säger att vi bör kunna varaöverens om att hjälpas ål för alt åstadkomma förutsättningar för tekoindustrin- hemtextilföretagen i det här fallet - atl leva vidare. Handelsministernlar också upp de handelspolitiska möjligheterna. Jag förutsätter ändå atthandelsministern kommer atl arbeta med utgångspunkt i det beslut om de 30procenten som fattade och lägger det beslutet lill grund vidbedömningen av vilka åtgärder som måste sättas in. Detär som handelsministern sade ocksä så, atl de små företagen ofta kan ha svårtatt hitta rätt bland stödåtgärderna och veta vilka stöd de eventuellt harmöjlighet att få. Men jag ulgår ocksä då från att handelsministern kommer attvilja hjälpa dem genom att se till alt det blir förbättringar pä den punkten,så alt förelagen får en bättre överblick. Från den kommun som jag bor i harframförts tanken på ett hemlextilcenlrum, som på del sättet skulle kunna hjälpaframför allt de små förelagen atl klara av de här problemen, inte minsl på exportsidan, somju också togs upp i svaret. Jag ser med tillförsikt fram emot vad som kommeratt hända på den Fredaeen den P""*'"- Med hänsyn till att lekoproblemen är så betydelsefulla och att det ärangeläget atl slå vakl om lekonäringens villkor begagnade jag det härtillfället, då vi diskuterar hemtextilindustrin, till alt göra mera allmännarefiexioner. sade då alt han hoppas attjag arbetar pade härfrågorna med utgångspunkt i de riksdagsbeslut som fattades . Självfalletgör jag det. Menvad vi måste slå fast är att vi har atl arbeta med utgångspunkt i tvä olikaverkligheter. Denena verkligheten är de riksdagsbeslut som fattades , och den andraverkligheten är helt enkelt de praktiska möjligheter som finns all uppfylla deambitionerna. Detvar den andra verkligheten som jag särskilt ville påminna om, hell enkeltdärför alt jag tycker det vore ytterst olyckligt om branschen,företagsledningar och fack inte vore medvetna om att vi har vissa internationellaförpliktelser. Dem kommer vi aldrig atl kunna sätta oss över utan att blislagna i huvudet mångdubbelt kännbarare när det gäller svensk exportindustri,varav teko är en del. Ytterligareen bit av vad jag kallar för den andra verkligheten är alt det statsfinansiellalägel är sådant atl möjligheterna är starkt begränsade att i efterhand medytterligare subventioner korrigera ell kostnadsläge som har gåtl snett. Denbegränsningen har inte bara statsfinansiella skäl. Också här gäller atl vi på grundav internalionella regler har begränsade möjligheter atl subventionera en vissnäring utan atl med sådana subventioner utlösa motåtgärder som kan bliutomordentligt kännbara i lekonäringen. Delär alltså utomordentligt viktigt all vi är på del klara med vad jag kallar förden andra verkligheten och inte bara förlitar oss på att vi har ett i sigsjälvt mycket bra riksdagsbeslut om att på det sätt som där angivils slå vaklom tekonäringen. Jag förutsätter atl handelsministern, som han säger, kommer atl Jobbamed det fattade textilpoliliska beslutet som utgångspunkt. Men jag vill barakonstatera, i anslutning till den diskussion som handelsministern sedan tog uppom exportnäringen, att de åtgärder som kan vidtas ur beredskapssynpunkt går atlvidla även i den här situationen. Överläggningenvar härmed avslutad. § 9 Föredrogs ochhänvisades 1979/80:124 lillarbelsmarknadsutskoltel 1979/80:125 lillkonslitutionsutskottet 1979/80:126 lillskatleutskottet §10 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällningarna 1979/80:87 och 88 §11 På hemställan av förste vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda ulskottsbelänkandena väntades föreligga. §12 Förhandlingarna återupptogs under ledning av talmannen. §13 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:127 av tredje vice talmannen med anledning av propositionen 1979/80:46 om internationellatransporter av lik §14 Anmäldes och bordlades Konstitulionsulskolteis betänkanden 1979/80:20 med anledningav motioner angående rällssäkerhelsfrägor 1979/80:21 med anledning av motion ominrättande av en 1979/80:6 med anledningav propositionen1978/79:134om behandlingen av gällande särställningar för vissa företag ochmyndigheter vid leveranser till staten, m. m.. 1979/80:7 med anledning av molioner om uppbyggnadav ett informationssystem för samhällsförändringar och om förbättrat samarbetemellan forskare, politiker och administratörer, m. m. 1979/80:8 med anledning av propositionen1978/79:165 om den svenska kapitalmarknaden såvitt avser riktlinjerna jämtemotioner, m. m. 1979/80:10med anledning av dels propositionen 1978/79:165 om den svenska kapitalmarknadenjämte motioner, dels propositionen 1979/80:32 om inskränkt skattskyldighet förFonden för industriellt utvecklingsarbete m.fl. 1979/80:3 med anledning avmolioner om den polisiära säkerhetstjänsten 1979/80:6 med anledning av motionangående lagen om tillfälligt omhändertagande 1979/80:7med anledning av moiion om målsägandetalan vid brottet hets Nr 41 1979/80:12 med anledning av propositionen 1979/80:5om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden jämte motion 1979/80:5 med anledning av moiion om erkännande avDemokratiska republiken , m. m. 1979/80:6 med anledning av motion om erkännande avDemokratiska sahariska arabrepubliken m. m. 1979/80:7 med anledning avmotion om förhållandena på 1979/80:8 med anledning av berättelser omverksamheten inom 1979/80:5 med anledning av propositionen 1979/80:7om gymnasial utbildning för försvaret jämte motion 1979/80:6 med anledning av motion om eftergymnasialutbildning för försvarsmaktens personal 1979/80:14 med anledning av moiion om viss översynav begravningskungörelsen 1979/80:11 med anledningav molioner om vissa ungdomsfrågor m. m. 1979/80:12 med anledning av molioner omkostnadsansvaret vid vissa arkeologiska undersökningar m. m. 1979/80:15 med anledningav moiion om främjande av ridsporten 1979/80:16 med anledningav motion om förbättring av simkunnigheten 1979/80:17 med anledning av molioner om stöd tillidrotts- och rekreationsanläggningar 1979/80:18 med anledning av motion omidrottsanläggningars utformning och standard 1979/80:19 med anledning av motion om bevarande avvärdefulla äldre vägmiljöer 1979/80:20 med anledning av motion om bevarande aväldre kulturiandskap m. m. 1979/80:21 med anledningav motion om musikteaterverksamheten 1979/80:5 med anledning avmotioner om enskilda skolor 1979/80:6 med anledning avmotioner om gymnasieskolan m. m. 1979/80:5 med anledning av propositionen1978/79:152 om transportstöd jämte motioner 1979/80:9 med anledning avmoiion om åtgärder för alt göra fridlysning mer effektiv1979/80:12 med anledning av motion om m. m. 1979/80:13 medanledning av motioner om fiskefrågor m. m. 1979/80:14 med anledning av motionerom miljöfariigt avfall 1979/80:8 med anledning av propositionen 1979/80:14om AB Asea-Atoms verksamhet jämte motioner §15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:89av () till bosladsministern om det kommunala infiylandet övermiljöpåverkande verksamhet: Genom det kommunala vetot i 136 a § byggnadslagenhar de människor som är närmast berörda av tillkomsten och lokaliseringen avmiljöpåverkande verksamheter getts elt avgörande infiylande över desamma.Detta kan anses ligga väl i linje med den kommunala självstyrelsens principer,som har en djup förankring i vårl styrelseskick. Därför inger del oro närstatsrådet , enligt en tidningsiniervju, ifrågasatt det kommunala vetotoch redovisat alt man inom arbetar med elt förslag sominnebär en försvagning av kommunernas inflytande som det kommer lill uttryck ibyggnadslagen. Motbakgrund av det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tillbosladsministern få ställa följande frågor: Vilketsyfte har del i regeringen pågående arbetet med alt förändra 136 a §byggnadslagen i fråga om miljöpåverkande verksamhet? Vilkenär regeringens principiella inställning lill det kommunala vetot ibyggnadslagen? 1979/80:90av Ajf Wennerfors (m) till industriministern om situationen för : Det halvstatliga hade undersilt första verksamhetsår 1978 en föriust i storleksordningen 270 milj. kr.Denna situation tvingade atl bevilja ylleriigare 57 milj. kr.i bidrag utöver de i huvudavtalet beviljade föriust- och utvecklingsbidragen.Saab-Scania AB tvingades som hälftenägare att tillskjuta ett likastort belopp för all möjliggöra fortsalt drift av bolaget. Trotspositiva prognoser finns det anledning att misstänka att åretsförlust kommer att bli i samma storleksordning. a. framgår detta av altverkställande direktören i en intervju i den 25 oktoberförutser ytterligare ett behov av 150-200 milj. kr. från ägarna innan bolagetkan nå nollresultat. Internttycks bolagets tvååriga existens ha kännetecknats av mycket omfattandeorganisalionsändringar. Såväl långsiktiga som kortsiktiga direktiv frånförelagsledningen synes sakna den fasta inriktning och konsekvens somhuvudavtalet mellan ägarna ger uttryck för. Denna situation har enligt uppgiftlett till en sänkt motivation hos personalen som den resulterat i enomfatlande avgång av kvalificerad och erfaren personal, vilket är allvariigtför en utvecklingsindustri. Av uppgifter i pressen har vidare framgått attstaten skall ha övertagit ordförandeskapet i bolagets styrelse.Någon ordförande från staten har ännu icke utsetts, varför den tidigarestyrelseordföranden enligt egen uppgift "sitter kvar påövertid". I ett läge där Datasaab loppar de svenska förelagensförlustsiffror och följaktligen kräver en stark och målmedveten styrelse ärdenna situation otillfredsställande. Medhänvisning till det anförda och såväl det statliga ägarintressei som detekonomiska och personalpolitiska ansvaret anhåller jag om kammarens tillståndatt till industriminisiern få ställa följande frågor: Vilkaålgärder avser industriministern att tillsammans med vidtaga föratt lösa den aktuella krisen inom Datasaab? När avserindustriministern atl vidtaga dessa åtgärder? Fredagen den 30 november1979 1979/80:91 av RuneGuslavsson (c) till justitieministern om narkotikaproblemen vidkriminalvårdsanstalterna: Missbruksproblemen i samhället är djupt oroande,inte minst mot bakgrund av att de går så långt ner i åldersgrupperna. Med fogkan sägas atl alkohol- och narkotikaproblemen är värt lands största socialaproblem. Brottsliga handlingar begås oftast under påverkan av alkohol ellernarkotika eller för att tillfredsställa behovet av narkotika. Riksdagenantog 1978 ett narkolikapolitiski program som kan sagas vara det första samladeprogrammet i denna fräga. I programmet fastslogs all grundvalen för kampen molnarkotikamissbruket måste vara att samhället intekan godta något annal bruk av narkotika än det som är medicinskt motiverat.Allt annat bruk är missbruk och måste med kraft bekämpas. I programmet ingickbl. a. åtgärder för atl skapa en drogfri behandlingskedja inom kriminalvården. Avde intagna vid kriminalvårdsanstalterna har många allvariiga missbruksproblem.En narkoiikafri miljö måste därför vara ett viktigt mål för den behandling somges. Detta är en förutsättning för alt man skall kunna förändra missbrukarnasvanor och hjälpa dem lill en meningsfull lillvaro ulan missbruk. Ettstort problem i detta sammanhang är atl narkotika illegalt förs in påanstalterna av anhöriga och andra personer. Ett annat problem, som fokuseratsunder , är att förskrivningen av narkotisk medicin ärväsentligt högre inom kriminalvårdsanslallerna än ute i samhället. Vid vissaangivna anstalter är förskrivningen enligt (), som gjort undersökningen, alarmerande hög. Dettaförhållande inger stor oro och motverkar bl. a. den strävan som gavuttryck för i del narkolikapoliiiska beslutet . Vidkriminalvårdsanstallen i pågår en verksamhet med ettnarkotikafritt behandlingsprogram. Behandlingen består bl. a. i studier,arbetsträning, gruppsamtal m. m. Vårdinslaget i denna behandling betonas.Erfarenheterna från Ösleråkersprojeklet har varil goda. Nuhar emellertid, enligt personalen vid Ösleråkersanstalten, signaler kommil fränkriminalvårdsstyrelsen, som enligt personalen är ett hol mol detbehandlingsprogram och den verksamhet som bedrivs vid Österåkersanstalten.Personalen fruktar för projektets framlid och grundar delta bl. a. på ettupplevt dåligt stöd frän när det gäller utbildning,fortbildning och handledning i behandlingsfrågor. Man oroar sig också överförslag till personalinskränkningar i denna behandlingsform. Också uppföljningenav behandlingen äventyras enligt personalens mening. Mot denna bakgrund villjag ställa följande frågor till justilieministern: att vidta några åtgärder för att minska förskrivningen av narkotiska preparat vid kriminalvårdsanslallerna? Vilken är statsrådets uppfattning om en drogfri behandlingskedja inomkriminalvärden? Avser stalsrädet att vidla några ålgärder för all stärka och bygga utbehandlingsprojekten med narkotikafri behandling vid Ösleråkersanstalten? Vilka initiativ avser statsrådet att vidla på andrakriminalvårdsanstalier i syfte att uppfylla den målsättning som ladefast 1978 om bekämpning av narkotikamissbruk? 1979/80:92 av (vpk) till statsrådet om planerad utbyggnad av iKlarälven: Uddeholms AB:s planer på elt kraftverksbygge iSträngsforsen i är alltjämt aktuella. Detsamma är förhållandet med denopinion, omfatlande praktiskttaget hela befolkning, som vill bevara denna den sista oförstördaforsen i och som därför protesterar mot bolagets ubyggnadsplaner. Vattendomstolenhar i sin rent vatlenrättsliga prövning givit klartecken förutbyggnadsplanerna. har dock inte haft att ta ställning lillbevarandevärdena och riksintressena. Vallendomen är påremissbehandling. Avgörandeti tillståndsfrågan ligger dock hos regeringen, men inget är ännu utsagt om denväntade lidpunkten för ett regeringsbeslut. Destarkaste skälen för ett avslag på Uddeholms AB:s begäran om tillstånd tillutbyggnad i hänför sig till de s. k. riksintressena. Om älvenförstörs, försvinner t. ex. ell av bästa när del gällerharrfiske. Viktiga turistprojekt står på spel vid en eventuell ulbyggnad.Därtill kommer att ingreppet i naturen bl. a. för med sig ökad dimbildning tillförfång för boendemiljö och jordbruk i det berörda området. Moldenna bakgrund och med tanke på den starka lokala uppslutningen för ettbevarande vill jag fråga statsrådet: Vill stalsrädet ge besked om när ettregeringsbeslut i fråga om Uddeholms AB:s ansökan är all vänta? Avser statsrådet alt vid ärendets avgörande geriksintressena företräde? §16 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:184av Cad-Heniik (vpk) till utrikesministern om villkoren för statligexportkreditgaranti: har beviljat enstatlig kreditgaranti på upp till 350 milj. kr. för export av AXE-syslemet tillChile. Krediten beviljas under hänvisning till den samhällsnytta dennaexportorder innebär för . Detta sker i när motståndsrörelsen motden chilenska diktaluren kräver bojkott av Chilejuntan såväl politiskt som ekonomisktoch kulturellt. Jag vill mot denna bakgmndställa följande fråga: Anser utrikesministern att svenska företagskortsiktiga exportintressen skall tillåtas överflygla en politik som syftartill att stärka de demokratiska krafterna i världen? 1979/80:185 av JohnAndersson (vpk) till jordbmksminislern om jakträtten: Itakt med den ökande efterfrågan på jaktmarker och den växande tillgängen på klövvilt ide svenska skogarna har de ekonomiska intressena trampat in med expressfart.Jakt till varje pris harblivit verklighet fortare än någon kunnal ana.Uttryckel "är del bara dom med stinna plånböcker som har råd attJaga" sprider sig alltmer i de breda jägariagren. Det finns de som villutnyttja den goda viltkonjunkturen i , mer för sin egen än förjaktens huvudsyfte. Det senaste exemplet är alt man "sålde" 10 älgaroch 10 rådjur i lill utländska Jägare för . Jag vill mot denna bakgmndställa följande fråga: Ärjordbruksministern beredd att vidta ålgärder för att stoppa denna för densvenska jägarkåren så negativa utveckling? 1979/80:186av (vpk) till statsrådet omvuxenundervisningen för finskspråkiga: Vid Norra latin i bedrivsgymnasieundervisning som vuxenundervisning pä finska. Till förutsättningarnaför studierna har hört alt finskan betraktats som modersmål ochsvenskan som andra-språk. Genom beslut av regeringen har dessaförutsättningar ändrats så, atl svenska blir huvudspråk och finskan betraktassom c-spräk, dvs. finskan fär en helt undanskymd plats i undervisningen. Deändrade föruisällningarna har inneburit att de elever som gått igenomutbildningen i är inte får några slutbetyg utan att göraomfatlande kompletteringar. Jag vill mol denna bakgmndställa följande fråga: Anserskolministern del vara rimligt atl behandla de finskspräkiga eleverna på detsätt som exemplet Norra latin visar, och är delta förenligt med behovet av attutbilda Ivåspråkig personal för elt fiertal statliga och kommunalaverksamheter? 1979/80:187 av MatgolHåkansson (fp) till statsrådet om lokaliseringen av stiftelsenStatshälsans huvudkontor: fick Jag svar på en fräga avstatsrådet angående stiftelsen av sitthuvudkontor. Svarel andades som jag tolkar del en medveten strävan frånstatsrådets sida att förverkliga intentioner och placerahuvudkontoret utanför . har från , och /SR, vilka har majoritet i arbelsgmppen, hävdats attStatshälsan måste lokaliseras till . Detär med stor bestörtning vi i Kariskrona och tar del av dessasynpunkter från de centrala fackliga organisationerna. Med anledning härav villjag fråga statsrådet : 1.Vad finns det för möjlighet att från regeringens sida genomdriva ettlokaliseringsbeslul i enlighet med klara intentioner även om det äri konflikt med centrala fackliga intressen? Anser stalsrädet det rimligt atl centrala fackliga organisationer säklart motarbetar regionalpolitiska syften som här är fallet? Kan vi i få räkna med statsrådets fortsatta aktiva stödför lokalisering av huvudkontoret för Stalshälsan till Kariskrona? 1979/80:188av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder motungdomsarbetslösheten: Sedan lång lid är ungdomsarbetslösheten ett av våraallvarligaste samhällsproblem. För all i göriigaste mån förhindra en direktkatastrofal silualion för de unga har massivaarbeismarknadspolitiska insatser behövt göras. Beredskapsarbeten har därvidspelat en avgörande roll. Enligtuppgift stär nu AMS ulan flnansiella resurser för beredskapsarbeten förungdomar. Man säger sig ha begärt nya medel av regeringen. Men regeringen harinte reagerat. I delta läge vill jagfräga statsrådet : Varförhar regeringen inte i lid framlagt förslag i till ytteriigare insatser? När kommer regeringen all la fall i frågan? Vad avser regeringen atl göra för de arbetslösaungdomarna under liden fram lill kommande riksdagsbeslut? 1979/80:189av () lill arbetsmarknadsministern om upprustning avLysekilsbanan: En upprusining av Lysekilsbanan är nödvändig avbåde regionalpoliiiska och trafikpolitiska skäl. Påförslag av den dåvarande regeringen beslöt i sambandmed varvsbeslutet att banan på sträckan skulle mslas upp för10 milj. kr. Enligt tidningsuppgifter kommer upprustningen, som var planeradatt starta , atl senareläggas minst ell är pä grund av brist pämedel. Med anledning härav villjag fräga arbelsmarknadsminislern: Ärregeringen beredd ställa särskilda medel till förfogande, så atl denvälbehövliga, av beslutade, upprustningen av Lysekilsbanan kangenomföras utan dröjsmål? §17 Kammaren åtskildes .