prot · G309127 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:127 §1 Upplästes följande inkomna ansökningar: Jaganhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet den 23 april-den11 på grund av enskilda angelägenheter. den 21 april 1980Sten Anhållerhärmed om tjänstledighet från riksdagsarbetet den 6 maj-den 11 juni1980. Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet tilloch med (slut) för enskilda angelägenheter.Stockholm Kammarenbiföll dessa ansökningar. Talmannen anmälde att följande ersättare skulletjänstgöra i stället för resp. ledamöter, nämligen () förBörje och () förLennart . Nr 127 § 2 Anmälan om kompletteringsvaltill utskott 23 april1980 TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleanti konstitutions- A ....v,/., ochutrikesutskotten under ledighet anmält hans ersättare //// utskott suppleant i utrikesutskottet () S 3 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. § 4 Föredrogs och hänvisades 1979/80:172till socialutskottet § 5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1983till försvarsutskottet § 6 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /80:45-47 betänkanden /80:35-37Jordbruksutskottets betänkande 1979/80:34 betänkanden /80:40och 41 Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /80:22 om anslag till invandrarpolitiken för /81. 1 proposition 1979/80:100 bil. 15() hade regeringen efter föredragning av statsrådetKarin under punkterna D 1-4 föreslagit att för budgetåret1980/81 skulle 1. till anvisaett förslagsanslag av . 2. till Åtgärder för flyktingar anvisaett förslagsanslag av , 3. till Åtgärder för invandrare anvisaett reservationsanslag av , 4. till Oversättningsservice anvisaett förslagsanslag av . Under punkten D 2 hade vidare föreslagits att riksdagenskulle godkänna Nr 127 de riktlinjer för bidrag till flyktingars resa frånSverige som förordats den I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:406 av m. (m). //; vandrarpolitiken 1979/80:443 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringen hemställde om förslagtill ändring av lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande a) att ett kollektivt avgiftssystem för företageninfördes, varigenom företagens utgifter för svenskundervisningen för invandrare skulle finansie ras, b) att invandrare redan förstaanställningsdagen skulle informeras om sina rättigheter enligt lagen omsvenskundervisning för invandrare, c) att företag som anställdeinvandrare som hade rätt till svenskundervisning senast frånanställningsdagen räknat skulle ha påbörjat densamma, d) att nuvarande rätt till 240 timmars undervisningskulle utökas , e) att bestämmelsen om möjlighet att minska antaletundervisningstimmar till 160 skulle utgå ur lagen, 2. att uttalade att tillämpningen av lagenom rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare borde övervakas i samarbete mellan och . 3. att hos regeringen hemställde om förslag sominnebar att vuxna invandrare utan anställning gavs rätt till undervisning i svenska med timersättning, varvid a) denna verksamhet även skulle finansieras genom denunder punkten 1 a föreslagna arbetsgivaravgiften, b) denna verksamhet skulle kombineras med en effektivuppsökande verksamhet, 1979/80:739 av och (bådam), 1979/80:1002 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenunder bil. 15, D 3. Åtgärder för invandrare beslutade anvisa ytterligare . i förhållande till regeringens förslag avseende bidrag till invandrar-och minoritetsorganisationers verksamhet, 2. att riksdagenunder bil. 15 D 3. Åtgärder för invandrare beslutade anvisa ytterligare . i förhållande till regeringens förslag avseende bidrag till avgränsadeprojekt. 1979/80:1030 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att skulle 3. besluta att försök medintensifierade anpassningsåtgärder inleddes med utgångspunkt i de riktlinjersom förordats i motionen, 4. till Åtgärder för invandrare (D 3)för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag, varvid dessa extra medel skulletillgodoföras försöksverksamheten, 1979/80:1460 av m. fl. (s), 1979/80:1488 av m. (vpk), vari yrkats att med ändring i propositionen 1979/80:100, bil.15, D 3. Åtgärder för invandrare beslutade anvisa . utöverregeringens förslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna, och 1979/80:1818 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenhemställde hos regeringen om åtgärder för att starta ett socialt stödprojektbland invandrarungdom i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenuttalade att detta stödprojekt borde organiseras och administreras avkommunerna med full kostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att riksdagenuttalade att detta statsbidrag borde finansieras genom en särskildarbetsgivaravgift. 1. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag till /81 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagengodkände de riktlinjer för bidrag till flyktingars resa från somförordats i propositionen, 3. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag till Åtgärder för flyktingar /81 anvisade ett förslagsanslag av , 4. beträffandetillvaratagande av flyktingars yrkeserfarenhet m. m. att skulle avslåmotionen 1979/80:739, 5. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag samt med avslag på motionerna1979/80:1030 yrkandena 3 och 4,1979/80:1002 och 1979/80:1488 till Åtgärder förinvandrare för /81 anvisade ett reservationsanslag av , 6. beträffande ettprojekt för stöd till invandrarungdom att skulle avslå motionen1979/80:1818, 7. beträffandekonsumentservice för invandrare att skulle avslå motionen1979/80:1460, 8. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag till Översättningsservice /81 anvisade ett förslagsanslag av , 9. beträffandetolktaxa att skulle avslå motionen 1979/ 80:406, 10. beträffande ändringar i lagen om svenskundervisningm. m. att Nr skulle avslå motionen 1979/80:443. Reservation hade avgivitsbeträffande åtgärder för invandrare av , , , , , och (alla s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med anledning av propositionens förslag ochmed bifall till motionen 1979/80:1030 yrkandena 3 och 4 samt med avslag påmotionerna 1979/80:1002 och 1979/80:1488 skulle dels besluta att försök med intensifieradeanpassningsåtgärder inleddes med utgångspunkt i de riktlinjer som förordats imotionen 1979/80:1030, dels till Åtgärder för invandrare för /81anvisa ett reservationsanslag av . När antog propositionen omriktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken var det ett mycket viktigtsteg som togs i stor enighet, trots att propositionen lades fram av densocialdemokratiska regeringen. De antagna riktlinjerna bedömsfortfarande som bra, och det är inte dessa riktlinjer som råkar ut för kritik.Det är i det praktiska genomförandet som det brister. Förståelsen förinvandrarfrågor och förankringen av de officiellt antagna invandrar- ochminoritetspolitiska riktlinjerna är ibland skrämmande liten. Men mångakommuner, enskilda och organisationer gör ambitiösa och ärliga försök för attinvandrarna med bibehållen identitet skall få känna sig som fullvärdigasamhällsmedborgare i det nya landet. Eftersom alla politiska partier i har varit såeniga om riktlinjerna på det här området, är bristen på jämlikhet, valfrihetoch samverkan i det verkliga livet så mycket svårare att begripa och angripa.Vi måste nästan tänka på hur den s. k. moderna invandringen började ochutvecklades för att vi skall förstå dagens mekanismer. Skapandet av den frianordiska arbetsmarknaden satte på allvar fart på invandringen till Sverige.Sverige behövde arbetskraft till sin industri, men landet och dess politikersamt invånare var inte på något sätt förberedda på invandringens konsekvenser.Det var tradition att några små grupper sökte skydd i , och gemene manansåg att landet hade råd med detta. Men ökade strömmen till , ochdet var bra eftersom den egna arbetskraften inte räckte både till industrin ochför genomförandet av kortare arbetstid samt till det växande antaletarbetsplatser inom den gemensamma sektorn och det ökade bostadsbyggandet. Hela denna enorma folkomflyttning pågick . Sverigefick lära sig att invandrare är precis som svenskar: de gifter sig, har syskonoch föräldrar, de får barn som behöver daghem och skolor, de blir sjuka, och envacker dag uppnår även invandraren pensionsåldern och frågar efter enpensionärsbostad i närheten av ett dagcenter. Med andra ord: de grundläggandebehoven Nr 127 är ganska lika oavsett varmänniskor är födda. Vi får bara konstatera att det Onsdaeen den ' '''8'' ''" ' '"' '(lenna elementära sanning, och eftersom ingenting var 23 anril 1980 planerat från början och allatrodde att invandringen var ett tillfälligt _ fenomen så har politiker ochmyndigheter fått lösa de praktiska frågorna i Invandrarpolitiken ''' ""'"8 " arpockat på lösningar. Vi socialdemokrater är även medvetna om att det finnsområden där man måste använda flera olika medel för att uppnå goda resultat.Behoven bland invandrargrupperna är oerhört skiftande, och metoderna atttillgodose dessa behov måste naturligtvis anpassas till detta. Invandrarna ärinte jämnt utspridda över hela landet, utan vissa kommuner har fått störrekoncentration än andra. De invandrartäta kommunerna har trots ambitiösa försökinte lyckats lösa frågan om ett sammanhållet kommunalt program för invandrarna.Man får koncentrera alla kommunala krafterför att finna lösningar av de akutaproblem som dyker upp . Bristande insatser på ett område kan flerdubblabehovet av insatser på ett annat område. Det är också omöjligt att uppskattaeffekten av olika insatser när det inte finns någon målinriktning ochhelhetssyn bakom de olika delinsatserna. Mot denna bakgrund föreslår vi socialdemokrater attriksdagen nu beslutar om en särskild försöksverksamhet i två kommuner. Dennabreda, kommunala verksamhet föreslås pågå och omfatta alla deresurser som finns i samhället, i föreningslivet, i invandrarnas egnaorganisationer, i idrottsklubbar, i kvinnoklubbar och -föreningar samt istudieförbunden. En sådan massiv samlad aktion måste öka kunskaperna om och förståelsenoch engagemanget för invandrarfrågorna även bland den svenska kommunbefolkningen,eftersom ingen kan ställa sig vid sidan. Den föreslagna försöksverksamhetenställer naturligtvis krav på ekonomiska merinsatser, som på grund av sinförsökskaraktär inte kan krävas av de berörda kommunerna. Nyttan av dennaförsöksverksamhet blir vid ett senare skede gemensam för samtligainvandrarkommuner, och därför föreslår vi att denna skall finansieras medstatliga medel. De klara och stolta invandrar- ochminoritetspolitiska målen kräver att vi är beredda att slåss för dessa mål äveni en kärvare ekonomi. Det är som samlade medvetna insatser ger bästautdelningen, och uteblivna insatser blir mycket dyrbara lärdomar, eftersommånga av skadorna inte är möjliga att mäta i pengar. Och vad som är ännu värre:skadorna går kanske inte att reparera. Vi har tyvärr inte vunnit gehör för våra krav i utskottetoch har i likhet tvingats reservera oss, och jag vill nu yrkabifall till denna socialdemokratiska reservation. (vpk): I mittanförande kommer jag att argumentera för tre vpk-motioner, som behandlats i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1979/80:22,nämligen motionerna 1979/80:1002, 1488 och 1818. Invandrar- och minoritetsorganisationerna utgör en allt 8 viktigare del av folkrörelserna iSverige. Förutom att de fungerar, som intresseorganisationerför invandrare och minoriteter i har invand- Nr 127rarorganisationerna efter hand utvecklats till intresseorganisationer förhela Onsdieen den familjer. I föreningarna fästs allt större vikt vid barn-och ungdomsverksam- 23 anril 19S0 het, ochdärmed har även kvinnorna börjat delta aktivt i föreningsarbetet. sådanorganisationsmodell är ovärderiig för dem som vill värna om och föra Invandrarpolitiken vidare den egna kulturen. Erfarenheter visar att invandrare,och då särskilt barn och ungdomar, behöver en trygg förankring i den egnakultur- och språkgruppen för att kunna fungera i det svenska samhället. Målet bör vara att skapa ett fungerande föreningsliv, somkan erbjuda alternafiv till det kommersiella fritidsutbudet och som kan utgöraett instrument för att förverkliga och utveckla demokratin. har organisationslivet bland invandrareoch minoriteter utvecklats kraftigt, och det finns nu riksorganisationer i allastörre nationsgrupper. Dessutom finns ett tusental lokala föreningar blandinvandrare och minoriteter i . Invandrarorganisationerna har mångsidiga uppgifter somkulturell förbindelselänk och personligt stöd, som informationskanal tillsvårnådda grupper och som remissinstans för samhället. De har stora ochtidsmässigt krävande uppgifter, som inte tillfredsställande kan medtillgängliga statsbidrag. Det är väsentligt att bedömningarna avinvandrarorganisationernas behov av resurser görs utifrån den mångfaldfunktioner som de tvingas påta sig. Kommundepartementets undersökning Kommunerna ochföreningslivet visar att majoriteten av kommuner inte betalar någrabidrag alls till invandrarnas organisationer. Av undersökningen framgår ocksåatt invandrarnas föreningsliv får betydligt mindre bidrag än de svenskaföreningarna i de kommuner där stöd faktiskt utgår. Det är ett rättvisekrav att stödet tillinvandrarorganisationerna inte utvecklas sämre än motsvarande stöd till övrigafolkrörelser. Svenska ungdomsorganisationer kompenseras t. ex. tillskillnad från invandrarnas riksorganisationer för prisutvecklingen enligtförslag budgetproposition. En invandrar- och minoritetspolitik som utgår från de målsom fastställde 1975 kan inte förverkligas utan invandrar- och minoritetsorganisationernasmedverkan. Deras medverkan måste underlättas av staten genom bl. a. bättreekonomiska bidrag. I årets budgetproposition föreslås en höjning av- anslagettill invandrarverkets s. k. verksamhetsbidrag med , vilket inte enstäcker inflationen. Utskottet godtar propositionens anslagsberäkning ochavstyrker vpk:s motion nr 1002 utan någon motivering. I årets budgetproposition föreslås en höjning avinvandrarverkets anslag för informationsverksamhet med 1,5 milj. kr. Vpk anser att det finns goda skäl för denna höjning. Den ekonomiska kris som drabbar hela den kapitalistiska världen och som kännetecknas av massarbetslöshet, inflation och social utslagning håller på att fördjupas och förvärras. Den följs av en politisk kris där borgerliga och socialdemokratiska regeringar, i sin oförmåga 9 Nr 127 att hitta lösningar inom ramarnaför det ekonomiska systemet, skapar den "'"je och passivititet. 9" I lOSf) Därmed skapas också grogrunden ochgynnsamma förutsättningar för uppkomsten av missnöjespartier och fascistiska grupperingar, som i den / rlrnrnolitiken ekonomiska krisensspår breder ut sig runt om i genom att bl. utnyttjaoch underblåsa fördomar som rasism och främlingshat. Också i blir klimatet allt hårdare efter hand somarbetslösheten breder ut sig. Denna utveckling medför att invandrarna i Sverigebemöts med hårdare attityder. Det finns klara tendenser till en främlingsfientligheti samhället. De svenska folkrörelserna kan här kompletteramyndigheternas information på ett utmärkt sätt. Precis så sombiståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernas insatser, skulledessa också genom sina organisationer gå ut och motverka fördomar genom attskapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta gäller särskiltorganisationer inom arbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna, somtill övervägande delen tillhör arbetarklassen, har gemensamma intressen med desvenska arbetarna och kan därför lättare nås och påverkas genom de egnaorganisationerna både på arbetsplatserna och i bostadsområdena. Vpk har i motion 1979/80:1488 yrkat att 3 milj. kr. skallanvisas för informationsverksamhet genom folkrörelserna. Åven detta avstyrks avutskottet utan motivering. I motion 1979/80:1818 föreslår vårt parti åtgärder för attstarta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomarna. Strukturomvandlingen på den svenskaarbetsmarknaden har bl. a. inneburit en fortsatt tillbakagång försysselsättningen inom tillverkningsindustrin. Stagnationen och tillbakagångeninom industrisysselsättningen är till stor del ett resultat av omfattandesammanslagningar av produktionsenheter och rationaliseringar av produktionen. Strukturomvandlingen har också inneburit att nyaproduktionssystem växer fram med extra arbetsuppdelning i datorstyrdaprocesser. Ökad automatisering med hjälp av seriekopplade numeriskt styrdamaskiner och robotar innebär t. ex. att den typ av arbeten försvinner som mångainvandrare nu är hänvisade till på grund av brist på språkkunskaper ochutbildning. Strukturomvandlingen på den svenska arbetsmarknaden harnaturligtvis fått konsekvenser i form av arbetslöshet och ökad utslagning avarbetskraft. Speciellt drabbas den arbetskraft som har de svagasteresurserna såsom de unga, de äldre och de lågutbildade. Det är därför inteförvånande att enligt arbetskraftsundersökningarna invandrare har ungefärdubbelt så hög arbetslöshet som hela arbetskraften. Särskilt hårt drabbasinvandrarungdomar. Det finnsnaturligtvis många orsaker till att arbetslösheten är speciellt hög bland deunga invandrarna. De har som regel en lägre utbildningsnivå och dåligakunskaper i svenska. De är också i större utsträckning än andra 10 ungdomar hänvisade tillkonjunkturkänsliga näringsgrenar och yrkesområ- Detär också uppenbart att yrkesvalet bland unga invandrare påverkas av detförhållandet att föräldrar, släkt och vänner ofta endast har erfarenhet av enmycket begränsad del av den svenska arbetsmarknaden. Segregationen påarbetsmarknaden av den äldre generationen invandrare blir ett socialt arv, somgår vidare till nästa generation. För många av invandrarungdomarna blir arbetslöshetenden slutgiltiga bekräftelsen på att de är utslagna. De kan inte heller se någramöjligheter att själva ta sig ut ur sin situation. Utslagningen bekräftas stegför steg. Det går inte att blunda för den utslagning som i dagdrabbar invandrarungdomen. Situationen är resultatet av det faktum att manfrån början inte gav dem det stöd som de behövde. Det kan inte heller varavärdigt samhället, som kallas ett välfärdssamhälle, att utlämna de invandradearbetarnas barn till social nöd, drogmissbruk och kriminalitet, när krisernabörjar hopa sig. Det fordras ett socialt hjälpprogram för att stödja dearbetslösa invandrarungdomar som är utslagna eller håller på att slås ut. Ettsådant program har vårt parti föreslagit i motion 1818. Ett enigt utskott avstyrkerockså denna motion. Hänvisningarna till det dåliga finansiellaläget som anledning till avslag på välmotiverade motioner med förslag tillförbättringar på invandrarområdet har tagit formen av följetong som börgranskas närmare. Om det hade funnits obegränsade finansiella resurserskulle det inte ha varit några problem alls. Då skulle man inte behöva någondebatt i om fördelningen av resurserna. Men detta är en hypotetisksituation som aldrig kommer att inträffa. Därför är det givet att regering ochriksdag också med utgångspunkt i ett visst finansiellt läge ochutifrån politiska bedömningar och riktlinjer gör de prioriteringar som ärnödvändiga när det gäller fördelningen av de relativt knappa finansiella resurserna.Detta slags motiveringar är klart otillfredsställande. De döljer nämligen detfaktum att det bakom de prioriteringar och den fördelning av resurserna somgjorts existerar en fördelningspolitik, som främst drabbar invandrarna ochandra utsatta grupper i samhället. Jag yrkar bifall till mofionerna 1002, 1488 och 1818. EVAWINTHER (fp): Inte lika, men jämlika, har invandrarverket skrivit somtitel på sin anslagsframställning för /81. Jag ser de orden som ett uttryck för vad vi villåstadkomma med vår invandringspolitik. Den slår fast invandrarnas rätt att vara olika osssvenskar, deras rätt till integritet, deras rätt att hålla sitt språk och sittkulturarv levande, som vi vill arbeta för att de skall ha sammarättigheter som vi att få bostad, utbildning och arbete. Det här är en hög målsättning, och vi vet alla att vi haren lång väg att gå innan vi har nått målet. Det är mycket som brister ännu.Okunnigheten bland Nr 127 oss svenskar om invandrarna ochderas bakgrund är stor, och fördomarna I det strama budgetläge sområder har därför de ökade satsningarna 93 anril1980 inom invandrarpolitiken lagts på enförbättrad informationsverksamhet för attsprida grundläggande kunskaper bland svenskarna om invandringens Invandraroolitiken orsaker ocheffekter och om invandringens kulturella bakgrund. Det gäller att integrerainvandrarkunskap i skilda utbildningssammanhang. Inom utbildningsdepartementetsatsar man också på en utökning av antalet utbildningsplatser förhemspråkslärare, och man satsar även på tvåspråkiga förskollärare.Grundutbildningen för vuxna kommer också att utökas. Det egna språket är enförutsättning för delaktighet i hemlandets kultur. Regeringens totala förslag till medel förinvandrarpolitiken för nästa budgetår innebär en höjning med iförhållande till årets anslag. Nettoinvandringen 1979 var enligt preliminära beräkningartotalt 16 100, varav 5 700 var nordbor och 10 400 kom från utomnordiska länder.Invandrarna kommerfrån allt avlägsnare länder, och invandringen har under1970-talet förändrats från att ha varit en ren arbetskraftsinvandring till atthuvudsakligen bestå av anhöriga till personer som är bosatta i och avpersoner som av politiska eller liknande skäl söker sig hit. varflyktinginvandringen ungefär lika stor som under närmast föregående år. 1978/79uttogs sammanlagt 1 285 flyktingar för överföring till inom ramen förden ursprungliga flyktingkvoten. De allra flesta. 1 225, kom från Latinamerika.Genom särskilt beslut kom ungefär 250 båtflyktingar, och dessutom har personersom kommit hit på eget initiativ fått stanna av politiska skäl ellerpolitiskt-humanitära skäl. Sammanlagt 3 000 flyktingar eller personer medflyktingliknande bakgrund har fått stanna. Under innevarande budgetår har genomskilda beslut medgivits att 3 250 flyktingar får överföras hit. Det ärhuvudsakligen s. k. båtflyktingar och latinamerikanska flyktingar. För nästabudgetår föreslås en ram på 1 250 personer i likhet . har tagit emot ett stort antalflyktingar från länder, främst i , där den politiska situationen ärväldigt instabil. Och många flyktingar vill återvända hem om den politiskasituationen normaliseras. AMS har gjort en översyn av frågorna om bidrag tillresor för flyktingar som skall lämna , och i propositionen läggerstatsrådet fram vissa principer för sådant resebidrag. Två viktigaförutsättningar slås fast: avresan måste grundas på sökandens egen frivilligabegäran att lämna , och det måste vara klart att den sökande accepterasför bosättning i det nya landet. Resebidraget föreslås bli behovsprövat.Utskottet har accepterat propositionsförslaget. Det finns endast en reservation i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande, och det beror väl delvis på att vi avvaktar med diskussionen om riktlinjer för invandrings- och minoritetspolitiken till behandlingen av den nya utlännings lagen. Men det beror också på att det råder en stor enighet mellan partierna, när det gäller inriktningen av och satsningen på invandringspolitiken. Den 12 samstämmigheten är viktig ochglädjande. Socialdemokraterna har reserverat sig till förmån för sinmotion som Nr 127 föreslår försök med breddad verksamhet till förmån för den invandrarna. har talat förden. Man kan mycket väl känna sympatiför ett sådant här projekt, men redan nu pågår olika projekt och utvärderingar av dem. Expertgruppen för invandrarforskning(EIFO) håller Invandrarpolitiken f. n. på att utvärdera effekterna av åtgärder på invandringspolitikens område,bl. a. i och , och utskottet har med hänsyn till det inte Resultatet av denna utvärdering menar vi kan gevägledning om inriktningen av framtida insatser på Vpk föreslår i sin motion nr ökade resurser föranslaget Åtgärder till invandrare. Utskottet har inte kunnat tillstyrka enanslagshöjning och har därför avstyrkt motionen.