prot · G309112 · 1979-12-31 00:00:00 — 2. dels av motionärernaframlagt förslag till ändring i 1 kap. 6 S lagen om allmän försäkring, innebärande alt reglerna för inflationsskyddet föränd rades så att basbeloppet ändrades redan när jämförelsetalet stigit eller gått ner efter närmast föregående ändring av beloppet, 1979/80:624 av (), 1979/80:631av m. fl. (c), 1979/80:835av () och 1979/80:1183av förste vice talmannen m. fl. (m). Utskottet hemställde att skulle 1. beträffande höjningav folkpensionens grundbelopp och värdesäkring av pensionsförmåner avslå motion1979/80:420, 2. beträffandepensionstillskott vid undanlagande från ATP avslå motionerna 1979/80:631 och1979/80:1183 yrkande 1, 3. beträffandepensionstillskott till änkepension avslå motionerna 1979/ 80:160, 1979/80:835och 1979/80:1183 yrkande 2. 4. beträffandeutbetalning av pension avslå motion 1979/80:624. 5. med bifall tillregeringens under punkt B 5 framlagda förslag till Folkpensioner för budgetåret1980/81 anvisa ett förslagsanslag av 29 . Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande beträffande pensions-tillskon vid undantagande från ATP avNils Carlshamre (m), (), (), ().Elis (), () och i (c). När vi nu behandlar besvärsorganisationeninom socialförsäkringssystemet kan vi konstatera att läget är ytterstallvarligt vid landels besvärsinstanser. Enligt de uppgifter som vi erhållit iutskottet uppgick ärendebalansen för försäkringsrätterna vid 1979 års utgångtill 16 629 mål, medan har avverkats 7 600 mål. Detta innebär att deförsäkrade får vänta på förmåner som utgör deras enda inkomst.Försäkringskassan måste också handlägga och fatta beslut om vissa ärenden utanledning av rättspraxis. I synnerhet för bedömningen av ärenden om ersättningfrån den nya arbetsskadeförsäkringen är detta allvarligt. Från allmänrätlssyn-punkt kan detta förhållande inte accepteras. Med anledning av den katastrofala situation som råder inombesvärsorganisationen har socialdemokraterna i utskottet i en reservation sombygger på motion 161 föreslagit inrättande av en försäkringsrätt i . Viflnner mycket starka skäl tala för en fjärde försäkringsrätt, omfattande södraSverige och placerad i . Delta var också utredningen inne på då man förnågra år sedan skapade den nuvarande organisationen. Enbart befolkningen iSkåne och , ca 1,2 miljoner människor, utgör tillräckligt underlag fören försäkringsrätt. De borgerliga ledamöterna i utskottet har gått emot vårtförslag, vilket är underligt med hänsyn till den allvarliga situation som rådervid försäkringsrätterna. Majoritetens ställningstagande är inle logiskt medhänsyn till det man säger i betänkandet: "Särskilt för försäkringsrättenför har prognoserna för måltillslrömning och målavverkning slagitfel." En logisk slutsals av delta uttalande bör vara all man bifallerförslaget om inrättande av en fjärde försäkringsrätt. Utskottets majoritet är nöjd med den förstärkning somstatsrådet föreslår, men det räcker inle för att uppnå balans - det måste manvara medveten om. Utskottets majoritet vill enligt belänkandet ha störreerfarenhet av hur försäkringsrätterna fungerar efter det attigångsättningssvårigheterna övervunnits. Medanledningavdelutlalandet vill jagsäga all man redan nu har ett bra grepp över hur försäkringsrätterna fungerar.De fungerar dåligt med otillräckliga resurser. Det sker en stor eftersläpningav ärenden. Det är alltså olyckligt att vänta ytterligare. finnsdet mycket starka skäl för inrättande av en besvärsrätt i . För enskilda människor är delta en myckel viktig fråga. tvingas de försäkrade vänta på förmåner som utgör deras endainkomst. Ur rättssynpunkl kan eftersläpningen inom besvärsorganisationerna inleaccepteras. Med denna motivering vill jag yrka bifall till socialdemokraternasreservation. Anslag till allmän försäkring KARINNORDLANDER (vpk): Jag vill ta upp en annan del i betänkandet.Under en har pensionärernas s. k. välfärd varit föremål för eningående debatt, vilket framgått inte minst av massmedia. a. harpensionärernas liv Anslag till allmän försäkring beskrivits som en enda lång lyxtillvaro. Också i samband med presentationen av budgetpropositionenframhölls alt pensionärer och barnfamiljer var de enda som kunde räkna med enhöjd levnadsstandard, detta genom att pensionärerna som grupp tillförsäkrats enfortgående standardhöjning utöver vad som följer av att de nya pensionärernahar full ATP medan de som dör bara haft folkpension. Detta är ingen riktig beskrivning av pensionärernasekonomiska situation. har en stor andel även av de nyapensionärerna läg ATP. Enligt budgetpropositionen beräknas för att 958000 eller av del totala antalet folkpensionärer är berättigade tillpensionstillskott, just på grund av alt de har låg eller ingen ATP. Pensionstillskotten är alltså en nödvändighet och kommeratt behövas i någon form även efter , då den nu gällandeberäkningen går ut. Detta visar tydligt de framräknade siffrorna på det storaantal som fortfarande har behov av tillskott till ålderspensionen. Även om det nu finns att beräkna ATP-poäng på, gerberäkningsgrunden för det stora flertalet löntagare som går i pension enbegränsad ATP-inkomsl. Ålderspensionen plus helt pensionstillskott utgår fr. o.m. för ensamstående pensionär med . För ett pensionärspar blir den totala summan . Det kan inte vara särskilt svart alt räkna ut vilkenlyxtillvaro som de lever under, även om de till detta har ett kommunallbostadsbidrag. Vad som ifrågasätts från olika håll är att när den aktivagenerationen inte kan garanteras en oförändrad standard, bör inte hellerpensionärerna lämnas utanför den samhällsekonomiska debatten. Man angriper denform av indexreglering som tillämpas genom alt pensionerna kopplas tillgällande basbelopp. Basbeloppet, vars storlek påverkas av förändringar ikonsumentprisindex, har genom de kraftigt höjda priserna iär stigit, vilket i sin tur påverkat pensionsbeloppet. vädras uppfattningar som går ul på att pensionärernagynnas, att de inte drabbas av ökade oljekoslnader, vilket gör att lönlagarnafår bära en större del av kostnaden med reallönesänkningar som följd. Vidarehävdas att pensionärerna gynnas av att de automatiskt kompenseras även för indirektaskattehöjningar, senast på alkohol, bensin, el etc. Jag är inte övertygad om att pensionärerna helt kommerundan dessa prishöjningar. Däremot är jag övertygad om att pensionärerna skulleavstå från en orättfärdig kompensation om de i stället fick full kompensationför vad som måste inräknas i livsnödvändig konsumtion. Personligen har jag alltid förvånats över altsnus och brännvin klassals som livsmedel, men del är en liten parentes. Pris- och kartellnämndens uppgifter visar att den allmännaprisnivån - den som påverkat basbeloppet - höjtsmed . Som jämförelse kan nämnas att prisnivån för dagligvarorna under sammatid höjts , för livsmedel och för de subventioneradebaslivsmedlen . De sistnämnda har alltså höjts med mer än dubbelt jämfört med konsumenlprisindexhöjningen. Ingen är omedveten om alt höjda priser på mat ochhyror är de prishöjningar som hårdast drabbar grupper i samhället med lågainkomster som tvingas använda en större andel av sina sammanlagda inkomster fördessa inköp. En stor del av pensionärerna tillhör fortfarande låginkomsttagarna,även efter årets pensionshöjning. visade klart allpensionärer använder av sina inkomster till matinköp, medansamtliga hushåll i genomsnitt använder . Några större förändringar i dessarelationer har säkerligen inte skett sedan undersökningen genomfördes. Vi har i vår motion 420 tagit upp två frågor: dels enabsolut och relativ standardhöjning genom höjning av grundbeloppet förfolkpensionerna, dels den s. k. indexregleringen som skall värdesäkra pensionenvid prishöjningar. Den första frågan gäller förslag om höjning avgrundpensionen. Hur skall annars pensionärerna komma upp i en standard som ärjämförbar med standarden för andra grupper i samhället? Den hittillsvarandeutvecklingen har fjärmat pensionärerna från den målsättning alla partier varöverens om när beslutet fattades, att pensionen skulle motsvara av dengenom-snitfliga industriarbetarlönen. Nästa fråga gäller spärregeln för kompensation förprisutvecklingen. Enligt de regler som tillämpas höjs inte pensionernaförrän priserna stigit och först . har krävt att pensionshöjningen skall träda ikraft vid en prisstegring på och att den skall utgå retroaktivt från dentidpunkt då denna prishöjning noterats. Vpk stöder PRO:s krav. Deneftersläpning nuvarande system medför urholkar pensionens reella värde ochleder till en sänkt levnadsstandard för de 950 000 pensionärer som fortfarandeär i behov av pensionstillskott och tillhör den låginkomslgrupp för vilken delinle finns utrymme för en standardsänkning. Utskottet hänvisar till '"att pensionärerna tillföljd av pensionernas anknytning till basbeloppet bättre än många andra grupperunder senare tid tillförsäkrats en oförändrad standard". Vänsterpartietkommunisterna anser inle denna jämförelse vara en godtagbar motivering för ettavslag på motionen. Vi menar att det är del ekonomiska utgångslägel förpensionärerna som borde vara avgörande vid beslutsfattandet. Och kan vikonstatera att pensionärer lever på en standard som genomsnittligt ärlägre än för övriga medborgare. Vårt förslag innebär bara ett steg på väg tillden beslutade målsättningen. Frågan är nu vilka partiersom står kvar viddenmålsättningen. Med delta yrkar jag bifall till yrkandena ivpk-motionen 420. I samma betänkande behandlas ytterligare en vpk-motion omhöjning av viss bostadskostnadsgräns. Här har redan vid behandlingenav civilutskottets belänkande nr 16 avslagit vpk:s yrkande om en höjning avbostadskostnadsgränsen. Därmed faller motiveringen för yrkandet i motion Anslag till allmän försäkring Anslag till allmän försäkring Vi får väl avvakta och se om regeringen är bereddatt införa hyresstopp. Annars blir det naturligtvis anledning all återkommatill denna fråga. i (c): I socialförsäkringsutskottets betänkande1979/80:13 behandlas vissa anslag till allmän försäkring för budgetåret1980/81. Del har i stort sett rått enighet i.utskottet på de flesta punkterna,men jag vill här ta upp två frågor där vi haft olika meningar. En har berörts av , och den gällerförsäkringsrätternas verksamhet. Där har regeringen i budgetpropositionenföreslagit förstärkningar i samtliga tre försäkringsrätter för att komma tillrätta med de ärendebalanser som finns. Det föreligger en socialdemokratiskreservation där reservanterna yrkar bifall till en motion av ,som föreslagit en ny försäkringsrätt i . Jag vill inledningsvis konstateraatt det är klart otillfredsställande att vi hade över 16000 mål i försäkringsrätterna som inte avgjorts. I del konstaterandet är utskottetenigt. Men när vi kommer till frågan hur vi skall komma till rätta medbalanserna tycks vi ha olika uppfattningar. Först bör kanske konstateras att den besvärsorganisalionvi nu har för de allmänna försäkringskassorna påbörjade sin verksamhet den 1januari 1979. Den har alltså,-med hänsyn till den organisation del är fråga omoch som är betydande, varit verksam . Enligt uppgifter sominhämtats har det också funnits vissa problem av inkörningskaraktär. a. uppgivits alt det förelegat svårigheter att rekrytera befattningshavaremed erfarenhet av detta slags verksamhet. Det är också förståeligt om man pådenna korta tid inte hunnit finna formerna för verksamheten helt och fullt. Vad vi alltså har att ta ställning till är vad somär den riktigaste åtgärden för att komma till rätta med ärendebalanserna så attförhållandena inle går ut över de enskilda försäkringstagarna. Regeringen har valt all i budgetpropositionen föreslåförstärkningar vid samtliga tre försäkringsrätter, fördelade enligt följande.Medel föreslås för tre domare, två föredragande och två biträden vardera irätterna i norra och . Försäkringsrätten i södra få en fjärde avdelning med fem domare, två föredragande och tvåbiträden. Man har alltså i budgetpropositionen vall att föreslå förstärkningarvid samtliga rätter. Detta anser utskottsmajorileten vara del bästa förslagetför att komma till rätta med ärendebalanserna. Ett bifall till reservationen skulle, enligt vad jag kanframläsa, betyda att den resursförstärkning vid samtliga rätter som föreslagitsnu skulle koncentreras till en helt ny rätt, medan övriga rätter inte skullefå någon förstärkning alls. När man vet alt en verksamhet av delta slag harproblem vid starten har jag svårt all tro att detta skulle vara ett effektivtsätt alt på kort sikt komma till rätta med de ärendebalanser som finns iförsäkringsrätterna. Ett säkert sätt att fördröja avarbetningen avärendebalanserna vid våra försäkringsrätter är därför att rösta på densocialdemokratiska reservalio- Attorganisera en ny försäkringsrätt kommer at-t ta tid. Man behöver Nr 112 Anslag till allmän försäkring . rekryterapersonal, anskaffa lämpliga lokaler och tÖygga upp en helt ny organisation.Detta kan inte ske som återstår till . Ett bifall tillutskollsmajoritelens förslag innebär däremot all så fort kammaren tagitbeslutet kan de nya tjänsterna annonseras. Och enligt uppgifter som lämnatsunder hand är man från regeringens sida beredd till en skyndsam handläggning såatt de praktiska möjligheterna finns att tillsätta tjänsterna . Med del anförda ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan under p. 2 mom. 1. En annan fråga i samma betänkande som jag vill ta upp är.herr talman, situationen för de pensionärer som begärt undantagande från ATPoch därigenom utestängts från möjligheterna att erhålla pensionstillskott. Centerpartister och moderater har , liksom tidigare, imotioner föreslagit att även de som begärde undanlagande från ATPskall få rätt till pensionstillskott, något som övriga partier sagt nej till. Del förtjänar påpekas att införandet av pensionstillskottvar en åtgärd för att ge dem som inte hade någon ATP eller en låg ATP en bättreekonomisk standard. När de personer som jag här syftar på begärde undantagandefrån ATP fanns det inga pensionstillskott, och jag finner det helt orimligt attde under hela sin tid som pensionärer skall tvingas leva på en mycket lägreekonomisk standard än övriga i samhället. Till delta skall läggas att de som begärt undantagandefrån ATP också betalat en högre folkpensionsavgifi än de somvarit anslutna till ATP-systemet på grund av att avgiften till ATP varitavdragsgill vid taxeringen. Detta har inneburit att de pensionärer jag härtalar om under sina aktiva år betalat såväl större avgift tillfolkpensioneringen som en högre stats-och kommunalskatt än de som varitanslutna till ATP. Man bör också ha klart för sig att den grupp jag här avserär en liten grupp och att den naturligtvis kommer att minska, eftersom det rörsig om äldre människor. Det är förvånande alt de politiska partierna inte kunnat enasom att denna grupp pensionärer, som har den lägsta ekonomiska standarden avalla i samhället, skall slippa drabbas av den orättvisa som det innebär altinte kunna erhålla pensionstillskott - och som de inte hade vetskap om då debegärde undantagande från ATP. Här kan man konstatera alt den solidaritet med de sämstställda i samhället som man så ofta talar om inte existerar i den praktiskaverkligheten - i alla fall tycks den inle omfatta den grupp vi här talar om.Del är alltså, herr talman, fråga om fagert tal ulan reell innebörd. Jag har, herr talman, här inget yrkande, men har ändockvelat understryka de synpunkter som redovisats i del särskilda yttrande avsocialförsäkringsulskotlets ledamöter från och moderatasamlingspartiet som återfinns under p. 5 mom. 2 och 3. Nr 112 () replik: T, , , , Herr talman! i Falunär väl medveten om den allvarliga 97 IQSO situation som råder med den stora eftersläpningen avärenden. sade är balansen 16 629 ärenden. Vi skall då veta all det avgörs A 1 til llinnn 7 600 ärenden . Detta beskriver sålunda en ytterstbesvärlig silua- r- -, tion. Detta leder också till att enskilda människor måste sittaemellan. De får vänta på förmåner som de är beroende av för sinexistens. hänvisade till den förstärkning som sker ibudgetpropositionen. Men vi vet att den inte är tillräcklig för att lösa dettaproblem. sade också att det fortfarande finnsinkörningsproblem, men det är inte riktigt. Försäkringsrätterna har ju fungeratunder och är nu inkörda. Jag ställer mig frågan hur skulle reageraom han själv skulle överklaga ett försäkringsärende oCh få vänta påatt få ärendet avgjort. Jag tror att han inte skulle acceptera en sådanordning. Jag är alltså förvånad över all den borgerliga majoriteten går emotsocialdemokraternas krav, särskilt som detta drabbar enskilda människor myckethårt. i (c) replik: har fel när han säger altförsäkringsrätterna har varit verksamma . Denna verksamhetpåbörjades , och de har alltså varit verksamma . Jag sade också i niitt inledningsanförande att man harhaft svårigheter bl. a. att rekrytera domare till försäkringsrätterna. Jagdelar uppfattning att det är olyckligt att människor får väntapå sådana här beslut som det nu är fråga om. Jag är inle helt okunnig om dessafrågor heller, eftersom jag är ordförande i en pensionsdelegation här i landet. Jag tror alltså att vi har precis samma målsättning närdet gäller del angelägna i alt människor får besked om vilka eventuellaförmåner de kan få. Del är bara det alt vi har olika uppfattningar om hur viskall gå till väga för att komma till rätta med problemen. Men det blir intenågra fler mål avgjorda för att vi lägger de här resurserna, som vi skulle fåmed en förstärkning av budgetpropositionen, på ett ställe i . Jag trornämligen - och det gör utskottsmajorileten också - alt den bästa förstärkningensker när vi kan fördela dessa resurser på de tre befintliga försäkringsrätternai hela landet. () replik: Jag menar alt försäkringsrätterna är inkördaoch att man nu har rutin i handläggningen. Men man har alltså inte tillräckligaresurser, och det är därför man har problem. Vi menar alt del riktiga är attinrätta en helt ny försäkringsrätt i . Med den målsättning som ArneAndersson här deklarerade, borde han också kunna ansluta sig till ett sådantförslag. På förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarensförhandlingar Nr 112 skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. § 5 Kammaren åtskildes .