prot · G309106 · 1979-12-31 00:00:00 — De somfrämst drabbas av denna orättvisa fördelningspolitik är barnen. Undersökningefter undersökning visar att kvaliteten på barnomsorg och grundskola är sämre iområden med fattiga människor än i områden med rika människor. Barn med fattigaföräldrar får lägre betyg och sämre framtidsutsikter. Våra framtida arkitekteroch högre tjänstemän rekryteras inte från dagens problemområden. SÖ har gjort en utvärdering av standardproven i årskurs 6i sex olika län. Resultatet är hemskt. Den verklighet som undersökningenspeglar är det svenska klassamhället. Elever från villaområden i rika kommunerhar bättre skolresultat än elever som bor i flerfamiljshus i fattiga kommuner.Inom t. ex. toppas resultatlistorna av elever från ,och . De sämsta medelbetygen har barnen som bor i fattiga kommuner,t. ex. och min hemkommun . I princip kan man säga att elevernasbetyg speglar medelinkomsten bland föräldrarna. Så ser det ut i alla län enligtSÖ:s utvärdering. Det saknas inte dokumentation om skolan som spegel av detsamhälle som är runt om. Det saknas inte heller kunskap om de ekonomiska ochsociala mekanismer som ligger bakom den här ojämlikheten och som gör att t. ex.Danderyd kan erbjuda bättre skolmiljö än de fattiga kommunerna. Det är inte första gången som kommunisiérnapåtalar att sociala och ekonomiska brister i samhället får en direktutslagsverkan på hur skolan fungerar för barnen och hur orättvisorna isamhället konserveras ideligen och förs över till nya generationer. Klyftorna isamhället ökar , och det är långt kvar till målet att kunna ge allabarn, oavsett bostadsort, social bakgrund eller ekonomiska förutsättningar,samma möjlighet till utbildning och start i livet. Problemen i skolan bottnar ide problem som finns i samhället. Med nuvarande fördelningspolitik och hårdapress på kommunerna kommer också klyftorna inom och utom skolan att öka. En annan undersökning som gäller 4 500 elever, i , visar att elever som kommer från arbetarfamiljergenerellt har sämre resultat och får sämre utbyte av skolan ur olika mätbaraaspekter i alla slags skolor - både i s. k, högstatusskolor och i s. k.lågstatusskolor - medan barnen från högre sociala skikt generellt klarar sigbättre. Som helhet ligger arbetarklassen under den genomsnittliga betygstrean. Ett annat resultat av undersökningen är att ärkraftigt segregerad. Skolpolitik hänger nära ihop med bostadspolitik ochsamhällsplanering över huvud taget. Ett tredje resultat av undersökningen är att det i olikatyper av klasser finns ett klart samband mellan social sammansättning ochskolresultat. Alla socialgruppers barn klarar sig bättre i s. k.högstatusklasser och alla klarar sig sämre i s. k. lågstatusklasser. Hela tidenär emellertid rangordningen densamma. Socialgrupp 3 ligger sämst till ochsocialgrupp 1 bäst. Det gäller standardprov, betyg, tillval och kursval - ja,vad man än väljer för kriterium på skolframgång. Orättvisorna på bildningens och uppfostrans område finnskvar, trots att alla genomförda reformer har syftat till att ta bortorättvisorna. I en undersökning om särbehandling inom grundskolanjämförs två olika typer av klasser. Den ena gruppen domineras av elever som -och jag använder nu språket i undersökningen - kommer från socialgrupperna 1och 2. Andelen arbetarbarn i dessa klasser, som kallas högstatusklasser, ärliten. I den andra gruppen av skolklasser, som kallas lågstatusklasser,dominerar arbetarbarnen. I högstatusklasserna, och gör jag direkta jämförelser,bor i villa, medan i lågstatusklasserna bor i villa. Ihögstatusklasserna är andelen invandrarbarn . I lågstatusklassernadäremot är andelen invandrarbarn . I högstatusklasserna uppgår omflyttningenav elever till , medan siffran för lågstatusklasserna är . Lärarnasgenomsnittliga undervisningserfarenhet varierar också mycket kraftigt. Ihögstatusklasserna har lärarna undervisningserfarenhet, medanmotsvarande siffra för lågstatusklasserna är . Så ser det ut. Det anmärkningsvärda är inte bara att eleverna i deklasser som domineras av arbetarbarn enligt skolans sätt att bedöma gör sämreskolprestationer. Det viktiga är att de sämre skolprestationerna är koppladetill en skolvardag som ser helt annorlunda ut än den i de s. k.högstatusklasserna. Föräldrarnas vardag ser också helt annorlunda ut.Invånarna i lågstatus-områdena tillhör grupper i samhället som är resursfattigabåde materiellt och på annat sätt. Långa arbetsdagar, slitsamma arbeten,arbetslöshet och trassliga familjeförhållanden är vanligt i dessa områden.Omflyttningen är generellt stor och grannkontakterna är mycket dåliga ellerbristfälliga. Självtilliten och identifieringen ligger på botten. Jag bor självi ett område med sädana här förhållanden. Det är jobbigt för dem som bor där. Tillbaka till elevernas situation. I lågstatusklassernaär, som jag sade, lärarnas undervisningserfarenhet mindre. Lärarbyten ärvanliga och eleverna flyttar ofta. Skolsvårigheterna ökar förstås med de härförtecknen - både Om den sociala segregationen i grimdskolah Om den sociala segregationen i skolansmiljö som helhet och barnens egen individuella verklighet. av de elever i högstatusklasserna som hadesvårigheter i svenska fick någon form av specialundervisning. Motsvarandesiffra för lågstatusklasserna visar alt av eleverna där fick någonform av sådan hjälp. I flera andra undersökningar har liknande resultatredovisats. I den s. k. miljöinventeringen i framkom klaraskillnader mellan kommune:rna. Så har t. ex. barn i vissa kommuner tillgångtill mellan 15 och 17 böcker per elev i skolbiblioteket, medan i andra kommunermotsvarande siffra är mellan 5 och 7 böcker. I vissa kommuner är allalågstadielärare behöriga. I andra kommuner är upp till en fjärdedel av lärarnainte behöriga. Läromedelskostnaderna per elev varierar också mycketmellan kommunerna. I en promemoria som utarbetades inomutbildningsdepartementet visas att läromedelskostnaderna är olika i 20olika kommuner. Kostnaderna per elev varierade . Påhögstadiet förekom det ännu större variationer. Där fanns variationer mellan373 och . Också de här siffrorna understryker att denobligatoriska och för alla gemensamma undervisningen bedrivs under förhållandensom materiellt sett skiljer sig mycket mellan olika kommuner. Man kan inte förklara sambandet mellan socialsammansättning och skolresultat med att elevernas förutsättningar är olika.Skolan medverkar i en social särbehandling som barn utsätts för, i hemmen, ibostadsområdena, i kulturutbud och mycket mera. Den här särbehandlingen visarsig tydligt i den segregerade skolan. Resurser, metoder, lärarrekrytering,pedagogisk syn, föräldraakrivitet varierar i huvudsak efter klassens socialasammansättning. De orättvisor som jag har talat om här är oacceptabla. Mende är också av en sådan art att det borde vara möjligt t. o. m. för enborgerlig regering att råda bot på dem. I stället för att i abstrakta ordalagtala om normer som borde införas behöver man införa sådana normer och skapasådana ekonomiska förutsättningar som garanterar arbetarbarnen samma materiellavillkor i den obligatoriska skolan som övriga barn har. Allt det som jag har sagt nu har jag sagt tidigare också,men kanske inte så mycket med stöd av siffror. De här siffrorna och resultatenfrån skolforsk-ningen är emellertid varken nya eller oväntade. Men vad som ärskrämmande är att de politiska diskussionerna om dessa effekter och depolitiska beslut som behövs för att stoppa den här dåliga utvecklingen i skolanoch i samhället saknas . Debatten angående de här svårigheterna -segregeringen, olika villkor för olika barn i olika kommuner-är inte ny. Vadsom är beklagligt är att det inte hänt någonting på åtgärdssidan. I svaret som jag har fått av hänvisas tillbeslutet om SI A-skolan. Men den förändrar inte automatiskt fattiga kommunersskolor till att bli tesursstarka skolor - i olika bemärkelser - där elevernakan få undervisning av en kvalitet som är likvärdig med den undervisning someleverna får i de rika kommunernas skolor. I svaretbetonas vikten av en behovsorienterad fördelning. är bra.Det är också sant att lärartätheten har ökat , men den ärfortfarande långt ifrån tillräcklig. Sedan sägs det att betydande insatser har gjorts. Dettycker inte jag. Jag tror att om man hade gjort betydande insatser hade vi intehaft den situation vi har - med stora orättvisor mellan olika kommuner,med olika förhållanden för olika elever. De 40 milj. kr. som anslås till förstärkningsresurserräcker inte pä långa vägar. 40 miljoner är egentligen ingenting, om man ser påsituationen. Det finns skolor som jag kan föreställa mig skulle behöva ha enmiljon var för att komma någon vart när det gäller att råda bot på en dåligskolsituation. Det förefaller mig, att döma av Inga Lantzanförande , som om velat ta upp bostadspolitik, samhällsplanering,utjämningen mellan resursstarka och resurssvaga kommuner och annat samt deeffekter som detta kan ha på barns skolgång och skolresultat. Jag har besvarat de frågor som har ställt i sininterpellation och som ligger inom mitt ansvarsområde. Också när det gällerskatteutjämning, bostadspolitik och samhällsplanering över huvud taget försökerregeringen att med olika åtgärder motverka segregation. Men de ingår alltsåinte i mitt ansvarsområde, och får därför i de avseendena rikta sinafrågor till andra statsråd. Jag återgår till mitt område och vill säga att det vidsidan av resursinsatser och andra åtgärder - sådana som jag redovisade i mittsvar och som jag, till skillnad från , anser vara av mycket storbetydelse - krävs inte minst en attitydförändring i samhället och hos skolanspersonal. Till det bidrar naturligtvis en sådan debatt som den vi nu för och -inte minst, - normer. För de övergripande normer som normdebattentar upp, dvs. sådana saker som människors lika värde och människors skyldighetatt leva upp till de normerna, tror jag att det är en mycket betydelsefullinsats ifall normdiskussionen kan ge det resultatet att alla människorrespekterar dessa övergripande normer, som måste gälla i ett demokratisktsamhälle. Innan uttalar sig så föraktfullt om normer-ja, hon har junu redan gjort det - skulle jag i alla fall vilja rekommendera henne att läsaoch kanske, och inte minst, det elevhäfte somjust skall skickas ut och som heter Vi och vår skola, som i allra högsta gradtar upp just det förhållandet att vi är skyldiga varandra ömsesidig respekt. När jag talar om en attitydförändring skulle jag kunnauttrycka mig så, att skolan enligt min mening måste ha förväntningar på varjebarn, ta vara på varje barns förutsättningar, lyssna på och se varje barn. Denstimulans som det innebär att det ställs förväntningar på en tror jag attalldeles särskilt de barn som kommer från inte studiemotiverade hem behöver.Jag tror också det är nödvändigt att vi får till stånd en samverkan mellan hemoch skola och att det också har speciell betydelse för de barn som Inga Lantztar upp som exempel. Det gäller i skolan över huvud taget, men alldelessärskilt beträffande barn från icke studiemotiverade hem, att det är nödvändigtatt Om den sociala segregationen i Om den sociala segregationen i manförsöker åstadkomma en motivation hos barnen, att man försöker svara på barnsfrågor och förklara vad vi har skolan till, vad som menas med kunskap ochvarför det är värdefullt med kunskap. Det är enligt min mening kolossaltförsummade områden. Man sätter in alla barn i skolan, och sä kör man så attsäga i stor utsträckning med samma undervisning och förutsätter att alla harklart för sig vad den skall tjäna till. Där finns det väldigt mycket kvar attgöra. INGA (vpk): Jag tog upp bostadssegregationen,bostadspolitiken och samhällsplaneringen i stort därför att jag tycker attdessa saker hänger ihop med hur skolan fungerar. Boendesegregationen och detförhållandet att vi har rika och fattiga kommuner återverkar ju direkt påskolsituationen och ger de effekter som undersökning efter undersökning harbelagt och belägger, nämligen att man i de reformsträvanden som man har haftinte har lyckats att skapa en skola som fungerar för alla oavsett var man boroch oavsett vilken social miljö man kommer från, oavsett vilka ekonomiskaförhållanden som råder och oavsett vilka föräldrar man har. Allt detta hängerihop på ett vidare sätt. Sedan är det självklart att det behövs normer i skolan.Jag fick rådet att läsa Skolan skall fostra. Det har jag gjort många gånger.Jag har också - eftersom jag har arbetat som huvudklassombud i minskola - deltagit i som just har tagit upp det här spörsmålet. Men de normer som jag talar om är andra normer. Det ärnormer som garanterar att t. ex. en Huddingeskola får samma ekonomiska resurseratt ge barnen en bra skolmiljö oavsett om det gäller undervisning, skolmåltidereller läromedel - allt sådant som har betydelse för hur skolan fungerar. EnHuddingeskola skall få samma möjligheter som en skola i . Där ser man emellertidklara skillnader, som slår igenom i barnens hela framtid, i betyg, i tillvaloch kurser och i hela segregeringen, som hänger ihop med var skolan är belägen.Det är den garantin som jag vill att alla skall ha lika stora möjligheter attfå. Sedan vet vi också att frågan om Hem och skola-kontakterär mycket viktig. Vi vet också att den frågan hänger samman med i vilket områdeskolan ligger. Det är svårt att få Hem och skola-arbetet att fungera i vissaskolor därför att föräldrarnas vardagssituation är jobbig. Man har så långaarbetsdagar och långa restider. Föräldrarnas materiella resurser är intejämförbara med dem som föräldrar i andra kommuner har och där samarbetetfungerar bättre. Jag tycker dock att det är märkligt att man låter sig nöja meddetta. Gång på gång konstaterar man att orättvisorna finns. Så plussar man påmed 40 miljoner och säger att nu skall vi stimulera färdighetsträning. Men deträcker inte för att komma till rätta med dessa enorma problem - och det verkarsom om de förstärks, tvärtemot vad man skulle önska. Överläggningenvar härmed avslutad. § 20Föredrogs och hänvisades 1979/80:111till jordbruksutskottet 1979/80:124till finansutskottet 1979/80:133till socialutskottet § 21 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:166-168 § 22 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:1915av 1979/80:1916 av m.fl. med anledning av proposition1979/80:87 om ändring i m. m. § 23 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande 1979/80:42 med anledning avmotioner om förbud mot våldspornografi m. m. 1979/80:28 med anledning avpropositionen 1979/80:100 bilaga 14 i vad avser vissa anslag för budgetåret1980/81 inom verksamhetsområde jämte motioner 1979/80:29 med anledning av motionom slopande av garantibelopp för jordbruksfastigheter 1979/80:30med anledning av motion om höjning av skogsvårdsavgiften 1979/80:31med anledning av motion om ändring i skogsbeskattningen 1979/80:21 med anledning av motionom slopande av den militära bestraffningsrätten 1979/80:22 med anledning avmotioner angående lagen om tillfälligt omhändertagande och lagen om omhändertagandeav berusade personer m. m. 1979/80:25 med anledning avmotioner om straffrättsliga åtgärder m. m. mot narkotikabrottslighet 1979/80:31 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott motrikets säkerhet m. m. jämte motioner 1979/80:22med anledning av motion om avveckling av dödsbo 1979/80:23med anledning av motion om samtycke till adoption 1979/80:25med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till jämte motion 1979/80:26 medanledning av motioner om underhållsbidrag 1979/80:19med anledning av propositionen 1979/80:100, bilaga 6, i vad avser vissaanslag m. m. för /81 inom 1979/80:28 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. jämtemotioner 1979/80:29 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller vissa sociala serviceåtgärder och vissaåtgärder för handikappade jämte motioner 1979/80:30 med anledning av iproposifionen 1979/80:100 gjorda framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller ungdomsvård m. m. jämte motion 1979/80:31 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 gjorda framställningar inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller alkoholpolitik och missbruksvård jämtemotioner 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till vissa inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde gemensamma ändamål jämte motion 1979/80:18 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag fill m.m. jämte motion 1979/80:19 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till centrala och regionalamyndigheter för högskolan m. m. jämte motion 1979/80:11med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Sjöfart jämte motioner 1979/80:12 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag fill Luftfiirt jämte motioner 1979/80:15 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till Institut m. m. jämte motioner 1979/80:19 medanledning av propositionen 1979/80:71 om godkännande av 1979/80:29 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt avser utgifterna för /81 inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1979/80:30 med anledning av motionom förvaltningen av naturreservaten vid 1979/80:14med anledning av motion om översyn av förköpslagen 1979/80:15med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till m. m. 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt avser anslag tillbyggnadsforskning samt lån till experimentbyggande m. m. jämte motioner 1979/80:19 med anledning av propositionen1979/80:100 i vad avser anslag till kommundepartementet m. m. 1979/80:20 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till räddningstjänst m. m., jämte motioner 1979/80:21 medanledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till centralnämndenför fastighetsdata jämte motion § 24Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:393 av () tillkommunikationsministern om Broströmskoncernens försäljning av vissa fartyg, m.m.: Broströmskoncernen i harvarslat om uppsägning för 243 ombordanställda. En bidragande orsak härtill ärden fartygsförsäljning företaget fått tillstånd till av kommerskollegium ochregeringen. Enligt gällande avtal mellan Broströmskoncernen och staten harföretaget förbundit sig att inte sälja något av de i byggdafartygen års utgång. Mot denna bakgrund och med hänvisning fillkommunikationsministerns uttalanden i riksdagsdebatten , dådet försäkrades att inte skulle behöva sälja ut sin flotta tillutländska redare, vill jag till kommunikationsministern ställa följande frågor: Varför harregeringen givit tillstånd till försäljning av fartygen och Vasalandi strid med gällande avtal? Vilka åtgärderavser regeringen att vidtaga för att garantera sysselsättningen för de nuvarslade 243 ombordanställda? 9 protokoll 1979/80:105-108 1979/80:394 av () tilljordbruksministern om åtgärder för att stoppa storanläggningar föranimalieproduktion: Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidtaga för att stoppa ytterligare storanläggningar för animalieproduktion? 1979/80:395av () till jordbruksministern om åtgärder för att garanteragod kvalitet på paketerad köttfärs: redovisar enundersökning av paketerad köttfärs, utförd i samarbete med . Enligt undersökningen är endast 30 av 100 prover godtagbara. Med hänvisning till undersökningen ber jag att få frågajordbruksministern: Vad tänker jordbruksministern göra, för att konsumenternaskall kunna lita på alt den köttfärs de köper är godtagbar? 1979/80:396 av () fillutbildningsministern om informationen inom om radiolagen: har fälltTV-programmet - stad utan gräns som sändes i . I enkommentar i till radionämndens beslut sägerproducenten : "Enligt min mening iir radionämnden en kuriössamling och det kvittar egentligen vad radionämnden sagt." Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågafill utbildningsministern; Åligger det radio- och TV-företagen att i förväg informeratillfälligt anlitade producenter om radiolagens innebörd och om vikten av attrespektera radionämndens uttalanden liksom också att avstå från att anlitasådana personer som ej vill följa gällande regler? § 25 Kammaren åtskildes .