prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta är ytteriigare skäl för all inte bör ta ställningtill motionens yrkanden separat utan göra det först i samband med behandlingenav regeringens förslag i finansplanen . Ettav förslagen i motion 4 gäller strukturfonden. Näringsutskottel har i sittyttrande upprepat de fundamentala invändningar man har mot dettaförslag. Man måste också ha i minnet atl strukturfonden är kopplad lillinförandet av en arbetsgivaravgift pä någon procent. haranslutit sig till näringsutskottets uppfattning och avstyrkt förslaget omstruktur- och utvecklingsfond. Det förslaget har alltså behandlals. Förslaget om ytteriigaremedel till , som finns med både i Åtgärder.föratt stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärderför atl stabilisera ekonomin, m. motion 4 och i motion 24,avslog i går då vi behandlade kapitalmarknadspropositionen. Även detförslaget är alltså behandlat. Avdel jag nu har sagt torde framgå att ni socialdemokrater har fel när nipastarätt majoriteten i finansutskotiei har förhalat behandlingen av motion 4.Det tidsschema jag redovisat ger besked om snabbaste möjliga behandling. Ni harockså fel när ni påstår atl vi nonchalerat förslagen och vägrar att behandladem. Åtskilliga frågor har behandlals redan eller blir behandlade före jul.Marginalskaitefrågan, finansieringen av skattereformen, frågan om ytteriigaremedel till , struktur- och utvecklingsfonden samt gärdagensbeslut angående de mindre företagens äterlänemöjligheter av ATP-avgifterna ärexempel på frågor som har behandlats. Det finns alllsä inte något som helstunderiag för de socialdemokratiska påståendena atl regering och riksdag skulleha avstått eller kommer atl avstå från att fatta ekonomiska beslut underhösten. Denkritik som och framfört lyder emellertid på att deinte nöjer sig med för riksdagsledamöter vanliga villkor och rättigheter, dvs.att motionsvägen framföra sina förslag här i kammaren. De kräver också atl fädiktera i vilken ordning och under vilka former deras förslag skall behandlas.Och på några punkter tycks de t. o. m. kräva alt deras förslag skall bifallasför att de skall erkänna att förslagen fått en seriös behandling. Sädanaanspråk anser finansutskottets majoritet att del är nödvändigt och naturiigtatt tillbakavisa. Med det jag nu har anfört yrkar jag bifall lill hemställan ifinansutskottets betänkande nr 10. ()replik: ägnade mycken lid ål att försöka visa att ingen orätt harvederfarils oss motionärer och att tidsschemat varit sådant alt behandlingenhar varit den snabbaste möjliga. Jag vill erinra om att skälet till atl den härmotionen över huvud taget kan behandlas här är all beslöt atltillåta alt den lades fram i särskild ordning. I del beslutet låg faktiskt ettbesked om att här fanns det sädana särskilda omständigheter som också kundemotivera en särskild behandling av motionen. Motiveringenför motionen var att det var bråttom med vissa ålgärder. Det gällde inte attregeringen skulle lägga fram en ny budget eller skriva enorma finansplaner -sådana övningar får ni ägna er åt i godan ro - utan del handlade omatt beslut skulle fattas på vissa områden där vi vet alt saker och ting måstegöras. Fattar vi inte de besluten , så kommer det att vara för sent tillvåren. Efterallt det som sade här kom till slut sanningen fram, när han sadeatt majoriteten ansåg alt motionen skulle behandlas i an.slutning lillpropositionen om den ekonomiska politiken. Ja, jusl del! Vi upptäckte nämligenatl del var detta man ville göra, och därmed försköts behandlingen av molionenlill en mycket sen tidpunkt. Sedan visade det sig atl det inte kom någonproposition, och därför blev man tvungen att ta upp motionen i särskildordning. Stämmerdel inte, , att vi socialdemokrater ville ha en snabb behandling,men atl majoriteten tyckte alt del kunde vänta? Stämmer det inte atl jagprotesterade mot det beslutet? Stämmer det inte ait motionen avstyrktes utandiskussion i finansutskottet? Desocialdemokratiska förslagen har behandlals, säger , och med detmenar han alt de samt och synnerligen har avstyrkts. Det är klart alt vi ulgårifrån att majoriteten gör vad den finner vara riktigt. Detta stämmer emellertidväldigt dåligt med de fömtsättningar för arbete som angavs iregeringsdeklarationen, där man talar om att förankra sina förslag i bredauppgörelser och där regeringschefen har beskrivit hur omöjligt det är altregera mot ena halvan av svenska folket. Men, all right! Behandlingen av denhär molionen och dagens debatt har i alla fall visat vad del handlar om: Våraförslag skall bli behandlade i , de skall avslås och därmed skall vivara nöjda. Del spelar kanske mindre roll för oss. Problemet är de människorsom drabbas av att den ekonomiska politiken fortsätter att förfalla. Åtgärder.föratt stabilisera ekonomin, 777. m. () replik: Av den redovisning jag gav framgick ganska klart att den omständighetenatt det inte kom någon speciell proposition om den ekonomiska politiken inteinnebar någon försening. Vi hade begärt yttranden frän berörda utskott ochangivit att vi ville ha dem sä snart som möjligl. När vi fick dessa yttranden,hade vi redan fått besked om ait en proposition inte skulle lämnas. Kjell-OlofFeldl och även återkommer gång på gäng till den snabba behandlingenav förslagen. Men Jag skall ge ett exempel på vilka orimliga anspråk ni har närdet gäller alt era förslag skall diskuteras, och jag gör det genom att ciieranågra rader ur er reservation pä s. 28 i betänkandet. Där stär det "atlförslagets vedersakare konsekvent har undvikit att diskutera de grundläggandemotiveringarna för att en stmktur- och utvecklingsfond bör tillskapas".Det är exakt samma formulering som den som fanns i en reservation tillnäringsutskoilets betänkande. Det var i samband med att näringsutskottelbehandlade den stora näringspolitiska propositionen . Nogtorde frågan om en struktur- och utvecklingsfond vara diskuterad. Jag skallytteriigare belysa detta genom att citera ur näringsutskottetsmajoritets-skrivning beträffande struktur- och utvecklingsfonderna. a. följande: "Ipartimolionerna 1978/79:2020 och 1978/79:2427 lägger socialdemokraterna försjätte och sjunde gången fram förslag om inrättande av enstmkturfond. Utskollets gmndläggande invändningar mot förslaget, senastredovisade i yttrande till finansutskottet Förslagetshuvudsakliga innebörd är, som ulskollel då framhöll, att staten färytteriigare ett instrument för stmkturpoliliska insatser. Emellertid har varkengenom motionerna och deras föregångare eller av förslagets förespråkare inomutskottet i erforderlig mån klargjorts vilka riktlinjer som skulle gälla förfonden. Vad motionärerna begär är Åtgärder för att stabilisera ekonomin, m. m. sålunda att regeringenskall fä elt långtgående bemyndigande atl för kapitalinsatser inom näringslivetinrätta en ny institution vid sidan av dem som redan finns och vid sidan av denomfatlande verksamhet lill stöd för särskilda branscher och förelag somstatsmakterna är engagerade i. Utskottet anser alltjämt att det saknas underlagför ett sådant beslul av ." Sedan klagar överatl behandlingen går snabbt. Har en fråga behandlats sju åtta gånger förut iriksdagen kan det inte vara konstigt om behandlingen går fort. Del räckertydligen inte med alt i diskutera och avslå s-förslagen. För atttillfredsställa och deballlust fordras dettydligen att regeringen för lägger fram förslag som de själva hardikterat. Men är inte detta, , väl mycket begärt? Har ni intepä hunnit vänja er vid alt ni inte sitter i kanslihuset? ()replik: Vi har haft pä oss att vänja oss vid att vi inte sitter ikanslihuset, men vi har väldigt svårt att vänja oss vid de besynnerligaregeringar som vi återfår. Nukan allt det här talet om procedurer, tidpunkter och remisser inte dölja denenkla sanningen atl hade den borgerliga majoriteten velat hade den här motionenvarit behandlad för länge sedan. Det skall inte behöva ta över attfä en sådan här fräga avgjord, om viljan verkligen finns. Nuhar försynen utsett till ordförande i finansutskottet och då kundeman vänta sig att han ocksä hade någon uppfattning i sak om ekonomioch vad som behöver göras ät denna. Jag måste fräga honom om han är nöjd. ordförande att det är riktigt och rimligt att införvåra ekonomiska perspektiv, utan att yttra en enda stavelse, bara avslår desocialdemokratiska förslagen? ÄrEric nöjd med utvecklingen när del gäller bostadsbyggandet? 1 gåruppvaktades bosladsministern -och del kommer andra talare atl belysa närmare -av företrädare för samtliga slora förelag, organisationer ochhyresgästföreningar som är engagerade i bostadsbyggandet. De uppvaktaderegeringen med en skrivelse. Av denna framgår det atl krisen i bostadsbyggandetnär det gäller kostnaderna och hyresnivån nu är så utbredd all man nästa årfruktar något av ett sammanbrott för bostadsbyggandet. Det har utgått endepesch från , där det sägs au bostadsministern följerutvecklingen. Jag har en känsla av all del är utvecklingen som har dragit ivägfrån bosladsministern. Hon hinner inte alls med. Men har ingensynpunkt på del problemet - den synpunkten t. ex. aU här krävs det verkligensnara och resoluta åtgärder om inte bostadsbrist och hyreskostnader skall skapaen ny bostadssocial kris i ? Är nöjd med att industrin,trots sina goda vinster, trots den stora mängd pengar den förfogar över,tydligen inte vill investera? Borde del inte vara en fråga för attförsöka göra något åt det? Jagsade, att del är möjligt atl våra förslag inte är de mest ändamålsenliga. Vihar varit beredda aU diskutera dem. Men det enda man gör i näringsut- skottet är alt rapa uppvad man skrev , med samma Nr 47 Man ägnarinte våra förslag något ytteriigare intresse. finansulskottet sade maninte ell ljud frän den borgeriiga majoritetens sida 7december 1979 när man röstade nej. Förett par år sedan-när den nya borgerliga majoriteten tillträdde - präglades ettuttryck frän finansutskottet: Här diskuterar vi inte. Åtgärder fÖr alt härvoterar vi. Jag kan bara konstatera atl har fört dentraditionen stabilisera ekono-vidare. /77?/?, /??. () replik: Nej, jag är visst inte nöjd, . Del finns många sakersom vi båda är bekymrade över, och del har ocksä anförts lidigare. Men en heldel av de ekonomiska beslul som ni efteriyser i er motion har faktisktfattalsellerkommeratt fattas här i kammaren. De som återstår är beroende av denfinansplan som vi kommer att få på nyåret. Miltsista inlägg i den här omgången kommer kanske att bli litet ovanligt, herrtalman. Men jag ger det en något annoriunda form av det skälet althuvudkritiken i detta sammanhang, såsom jag har fattat , riktasmot del förhållandet atl det inte har lagts fram någon finansplan . Jagkan bemöta det genom att läsa innantill vad jag skrev ned ganska sent : Remissdebatteninleddes av statsminister med ett femminutersan-förande. Han bad omursäkt för att han därmed frångick den ursprungliga talariislan, men han hadestarka skäl. Om han avstått från femminuterstalet hade han enligt egen utsagoskapat slora svårigheter i debatten. Däri hade han rätt. Del är onekligen svårtalt länka sig en remissdebatt ulan att oppositionen får veta någonting omregeringens avsikter i den viktigaste frågan, den ekonomiska politiken. Nupresenterades regeringens ekonomiska stimulanspaket muntligt. Det kostarstatskassan och innehåller fem punkter. Statsministernägnar i genomsnitt en minut ät varje punkt. Regeringen har emellertid sörjt föratt åtminstone partiledare någon halvtimme före debattens början fär veta vadde skall debattera. De har fltt ell par stencilerade blad med de fem punkterna.Övriga riksdagsledamöter som vill haskriftligt pä vad regeringen tänker görafär vänta lill . Dä kan de i tidningarna läsa vad regeringen harför avsikter. Del blir sämre och sämre. delades regeringsförslagetom den ekonomiska politiken ut till ledamöterna sedan debatten dragits i gäng.Nu delas det inte ut alls. När delta skrivs lider första debattdagen mot siltslut och flertalet riksdagsmän har inte en enda skriven rad i sina händerangående regeringens syn på dagens viktigaste debattämne. Längre kanregeringens nonchalans gentemot knappast drivas. Det här skrevs i ett läge då det normalt skulle ha förelegat enfullständig finansplan, men jag har ändå ii-iget minne av att det den kvällenförekom sä mycket av indignation som har kommit till uttryck här i anföranden och i replikskifte med mig.Jag finner denna indignation ganska omotiverad, och jag tycker att del ärmärkligt om den spelas upp med ännu större styrka. Nr 47 som tyder på det, bl. a. det sällsynt stora antalet tunga kanoner som den socialdemokraternahar bogserat fram till dagens debatt om finansutskottets 7december 1979 betänkande nr 10. ÅtgärderJör alt stabilisera ekonomin, m. m. (vpk): Jaghar inga dagboksblad med mig att läsa upp, men jag skall börja meden liten nutidshislorisk erinran. Närvänsterpartiet kommunisterna hade 19 ledamöter i var jag medlem ifinansutskottet. har vi 20 ledamöter och vi har ingen medlem ifinansutskottet, beroende på den egendomliga uppfattning om demokrati ochproportionell representation som råder hos en del av partier. Deltahar emellertid den fördelen med sig att Jag kan uttala mig mera fritt om detmaterial som kommer frän utskottet. Det ärju bekant för alla alt det inte ärledamöterna som svarar för texten i ulskottsbetänkandena utan kanslierna. Lålmig då säga attjag tycker alt finansutskottets kansli har gjort en förnämligsammanfattning i del här betänkandet av de olika rapporter som kommil underhösten om del ekonomiska läget och de ekonomiska utsikterna i . Jag harinte samma positiva omdöme om vad som sedan sägs i sak i belänkandet och ireservationen, men lill det fär jag återkomma. Desocialdemokratiska motionärerna har klagat över att behandlingen av derasmotion fördröjts. Jag förslår deras klagomål och finner dem berättigade. Någotsädanl hade naturiiglvis inte kunnat förekomma med motioner från andra partierpä då socialdemokraterna hade majoritet i finansulskollet. Detär beklagligt, herr talman, att vi först nu fär en ekonomisk debatt iriksdagen. Del är betecknande att ekonomiminister flytt frän dennadebatt, därmed illustrerande det gamla ordspråket Bättre fly än illa fakta. Detär nämligen en bedrövlig politik regeringen svarar för på det ekonomiskaområdet. Jag vill därmed inte påstå atl regeringen politik är bra påandra områden, men pä det ekonomiska fältet är det speciellt illa ställt. Vad.som redan yppats om innehållet i den statsbudget som läggs fram görju inte bilden ljusare för löntagare, barnfamiljer, pensionärer- korl sagtfolkets överväldigande majoritet. om ekonomin talarklarspråk om hur arbelsköparna vill att 1980 skall gestalta sig för löntagarna.Man skriver: "1980 kommer att bli med sjunkande realinkomsler förden förvärvsarbetande befolkningen". Och helt cyniskt uttrycker manalternativen i den ekonomiska politiken pä följande sätt:"lönestegringstakien /81 blir på kort sikt närmast en fråga förlöntagarkollektivet om man önskar realinkomstsänkningar genom skattehöjningarkombinerade med snabb inflation, eller genom att läta det ske en återgång mer normal vinstnivå inom industrin". Det är det bekanta valet mellanpest och kolera, här pä elt nytt område. Dettaär alltså vad den kapitalistiska ekonomin har atl erbjuda lönlagarna under vadsom betecknas såsom ett är av uppsving och högkonjunktur. Om vi hade enregering som vägar stå försitt fögderi sä borde den tvingas svara på frågan:Vilken av dessa strategier för den ekonomiska politiken är det som regeringen söka genomföra? Är del sänkning av realinkomsterna genomskattehöjningar och inflation eller är del .sänkning av realinkomsterna genomökning av industrins proflier? Industriförbundet ochArbetsgivareföreningen-deiverkarju vara de som stär för den ekonomiskapolitiken i värt land f n. -svarar nu i regeringens ställe. De säger: Hårdhäntmotstånd mot varje förbättring av lönerna. Men deras politik kommer atl ge ossbåde pest och kolera, både snabb inflation och stark vinstslegring. Jagvill med en gång säga all de åtgärder som föreslås i den socialdemokratiskamotionen förefaller helt otillräckliga för all kunna svara mot de krav påförändringar som är nödvändiga i den ekonomiska politiken. Det betyder inte attalla detaljförslag skulle vara felaktiga. Tvärtom måste de i mänga fall bedömasposiiivt. Men sammanlaget såsom program för en ny ekonomisk politik är deotillräckliga. Om man av beviljas förmånen att väcka en motion"med anledning av inträffad händelse", som det heter enligt riksdagsordningen- en förmän som ju inte alla partier beviljas, inte ens om tusentals arbetarehotas med avsked som i del i går här i akluella fallet med SödraSkogsägarna - sä borde enligt min mening ett någorlunda heltäckande ekonomisktprogram kunna presenteras. Densocialdemokratiska molionen griper emellertid lika lilet som finansutskottetsbetänkande tillräckligt djupt föratt finna roten till det onda. Vilken är dähuvudorsaken till de nuvarande problemen? Jag tycker del ger alltför lättköptapoänger atl hävda, som de borgerliga partierna gjorde , atthuvudorsaken var den dåliga ekonomiska politiken eller, som socialdemokraterna nu hävdar, att huvudorsaken är dendåliga ekonomiska politik som förs av och . Det ärnaturligtvis sant atl vi länge haft dåliga regeringar och atl den nuvaranderegeringen är speciellt dålig, men detta ger ändå inte förklaringen tillSveriges ekonomiska problem. Deltaproblem beror enligt vår mening i grunden på den skärpning som ägt rum av allamotsättningar inom det kapitalistiska produktionssystemet. Jag kan inte i ettkorl anförande skildra hela denna process, somju också innebär atl de senasteårens ekonomiska kris utvecklats pä elt speciellt sätt och att det nuvaranderelativa uppsvinget inte är något verkligt och långvarigt uppsving utan endasien av viss uppgång för vissa faktorer i ekonomin, medan andratendenser typiska för tidigare högkonjunkturer lyser med sin frånvaro. Nästakris väntar därför också runt dörren, och varken borgerlig ellersocialdemokratisk politik kan förhindra detta. Dekapitalistiska kriserna har helt enkelt ändrai karaktär i en rad styckenberoende på monopolens allt starkare makt, överackumulalionen av kapital, denpermanenta inflationen och andra dekadensfenomen inom kapitalismen. Det finnsett klassiskt citat från , där han skildrar hur kapitalismen genomsina egna mekanismer lyckas resa sig ur den ekonomiska krisen eller med andraord hur krisen utgör ett naturligt led i kapitalismens ulveckling. Citatetslutar så här: "Och så skulle kretsgången börja på nytt. En del av detkapital, som avskrivits därför alt det upphört alt fungera, skulle återvinnasitt Åtgärder för atl stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärder.föratt stabilisera ekonomin, m. tn. I övrigtskulle man genomlöpa samma onda cirkel, men med utvidgadeproduktionsbetingelser, ulvidgad marknad och höjd produktiv-kraft." Mycketkapital har minskat i värde - del gäller varven,delar av Järn- och stålindustrin, delar av textilindustrin osv. Men stora delarav den tidigare produktionsapparaten ligger fortfarande öde. Det är mycketsvårt, för alt inte säga omöjligt, för dessa att återvinna sitt gamla värde.Produktionsbetingelserna har egentligen inte utvidgats, marknaderna inteutvidgats och produktivkraften inte stegrats. I varje fall är utvecklingensynnerligen ojämn. Det har inte skett någon allmän uppgång. Knappast någonväntar sig heller att så skall ske innan nästa ekonomiska kris kommer. Föralt kunna lösa de stora problem, som finns och som kommer att bli ännusvårare och som kommer att prägla , krävs det enligtvår mening kraftfulla insatser av en målmedveten och handlingskraftigfolkmajoritet för ett antikapilalistiskt krisprogram, som börjar föra det svenskasamhället ul ur den kapitalistiska oordningen och in i en medveten socialistiskplanering. Det är enda vägen alt gå om man vill lösa krisens problem. Kampenmot den kapitalistiska krisen kan inte föras till seger om den begränsas tillaktuella dagskrav. De utgör endast första ledet av den politik som ärnödvändig. Det gäller alltså atl skapa en massrörelse, vilken som förstauppgift ställer att slå tillbaka storkapitalets och den borgeriiga regeringensangrepp pä Jobben och levnadsstandarden och som därefter utvecklas vidare rörelse för en ny ekonomisk ordning som varaktigt kan säkra fullsysselsättning för alla och en god livsmiljö. Kraven måste gälla en ny kvalitetför det sociala livet och inte enbart kvantitativa förbättringar. Följande uppgifter står iförgrunden: Aktionerfören offensiv avtalsrörelse som minsl skall syfta till all återvinnareallöneförlusterna , 1978 och 1979, ge full kompensation för väntadeprisslegringar och för ökad arbetsintensitet. Kampmot inflationen: Effektivt prisstopp. Hyresstopp och en bostadspolitik sommöjliggör hyressänkningar. Stopp för mark-, faslighets- ochvalutaspekulationer. Angrepp på monopolistisk prissättning. Ökat bostadsbyggandeför alt avvärja den katastrof som hotar pä bostadsmarknaden. Endemokratisk skattepolitik: Progressiv ståtlig-kommunal enhetsskalt. Slopande avmervärdeskatten på mat. Skärpt beskattning av kapital och spekulationsvinster.Upprensning i avdragsdjungeln. Stopp för skatteflykt. Kamp mot ekonomisk brottslighet. Kampmot utslagning: Mänskligt arbetstempo och övergång till tidlön. Sanering förbättre bostäder, boendemiljö och levande statskärnor. Kraftigt ökade insatserför atl stödja utslagnas återkomst till normalt arbetsliv. Bekämpning avdrogideologin och av social passivitet. Kampför allas rätt till arbete: Facklig vetorätt mot avskedanden och nedläggningar.Stopp för induslriutflyltning och kapitalflykt till utlandet. Styrning avinvesteringarna för att åstadkomma ökad förädling inom landet. Utbyggnad avstatliga företag. Vad behöver är framför allt eninduslrialiseringspolitik som ger nya Jobb i stället för den politik medavinduslrialisering som bedrivits . Kamp för regionalrättvisa - stopp för utarmningen av glesbygden. Sju timmars arbetsdag nu medfull lönekompensation. Ökadsatsning pä sjukvård och annan samhällsservice. Bra och gratis barnstugeplatsät alla barn. Kampmot ungdomsarbetslösheten: Garantier för ungdom till utbildnings-ellerarbetsplats. FörbäUrad ungdomsförmedling.Varvad utbildning, teori och praktik med ersättning efter principen lika lönför lika arbete. Försvaroch vidgning av de demokratiska fri- och rättigheterna: Försvar avyttrandefriheten mot reaktionär likriktning. Mot byråkrati och godtycke inompolis- och rättsväsende. Demokratiska rättigheter för de arbetande påarbetsplatserna. Bort med strejkförbud och alla repressalier mot lönarbetarnaoch fackföreningarna. Kamp mot utlänningsförakt och mot manssamhälletskvinnomyter. Kampmot monopolens styrning av konsumtionen: Begränsning av kommersiell reklam,utbyggd samhällelig konsumentupplysning. Kamp mot kvalitetsförsämringar,märkesspekulationer och manipulation av konsumenterna. Detta är ett helt ekonomiskt-politiskt program, men det är nödvändigtom man verkligen skall la itu med de stora problem som existerar och somkommer alt vara ännu större . Dessakampuppgifleroch krav ulgör en ny kurs i politiken i vårl land. Den kan endastframtvingas med en bred folklig mobilisering. Den fordrar gemensammaansträngningar av arbetarorganisationer och folkrörelser, av lönarbetarna och övrigaarbetande folkgrupper, av arbetslösa och utslagna, av pensionärer ochhemarbelande, av alla som drabbas av kapitalismens kris och den borgerligapolitiken. Att medverka till en massrörelse som öppnar vägen för en ny kurs ipolitiken ser kommunisterna som sin avgörande uppgift. Därförverkar vi på arbetsplatser och i bostadskvarter, men också här i riksdagen.Våra programmatiska krav vad gäller den ekonomiska politiken kommer atl ånyopresenteras här under den allmänna motionstiden . Åtgärderför atl stabilisera ekonomin, m. m. Låt mig börja med alt hälsa välkommen till våra ekonomiskadebatter här i kammaren i hans viktiga funktion som ordförande i det såbetydelsefulla finansutskottet. Jag hade kanske, om jag skall vara ärlig,väntat mig litet mera av vännen .