prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Propositionensförslag att avvecklingen skall ske successivt i den mån de anställda kanerhålla nya arbeten är, enligt vår åsikt, för vagt och skapar osäkerhet.Utskottsmajori-lelen anser därför att strukturomvandlingen vid Öresundsvarvetskall vara genomförd senast . Det är en lidsperiod pä . Dennaanser vi vara tillräcklig för att det skall kunna finnas utrymme föromställning för de anställda och nya arbetsuppgifter. Kostnaderna för avveckling av Oresundsvarvel- enliglpropositionen - för tiden t. o. rn. 1983, ca. kr., står kvar. Demerkostnader som kan uppstå torde vara omöjliga atlberäkna f. n. Enligl vär åsikt är det inte uteslutet atl man , efterbesked om omstruktureringen, kan genomföra en sådan planering altomstruktureringen kan ske tidigare än 1985 och atl kostnadsramen ändå kanhållas. Som en konsekvens av utskottets ställningstagande har viföreslagit att Svenska Varv bör pröva om en samordning mellan Oresundsvarveloch Kockumsvarvet kan ske under omstruktureringen. Detta torde, enligl våråsikt, innebära atl man på bästa sätt tillvaratar resurser såväl beträffandeproduktionskapacitet som i fråga om personal. Omvandlingen skulle också påflera sätt underlättas. Självfallet skulle ett förverkligande av utskottetsförslag innebära ett kännbart ingrepp på en ort som . Delta har vifull förståelse för. Men vi menar all vi nu är i den situationen att vi måslefalla elt beslul om omstrukturering. Det är bättre för och för dernsom arbetar på varvet atl man sä snart som möjligt går över lill verksamhet medframtidsutsikter och lönsamhet. Alt satsa ytterligare statsmedel på enuppehållande verksamhet är, enligl vår åsikt, lill nackdel för orten och för deanställda. Del skulle bara rikta resurserna mot nya föriusler i stället förframåt mot förhoppningar om ny verksamhet, som ger trygghet på . Jagvill särskilt säga detta med tanke på dem som tvekar atl antapropositionens och utskottets förslag. Jag tror atl det är mycket angeläget här inriktar sig på en omställning , så atl det blir enlönsam och meningsfull verksamhet i . Vi anseralt det nu är rätta tidpunkten för omstruktureringen. har vi sagl att man i samarbete med näringslivet i och arbetsmarknadsmyndigheternabör försöka finna vägar för att snabbt hitta ny företagsamhetoch nya arbeten för de övertaliga arbetarna. 46 Arbetsmarknadsläget är nu sådantall näringslivet ropar efter arbetskraft. Det är betydligt flera lediga platser än platssökande. Enavsevärd förbättring har skett under den senaste liden. visar i en undersökning atl näringslivet ulan svårighet kanla emot den personal som blir friställd såväl vidOresundsvarvel som vid Kockumsvarvet. Det gäller i regel arbeten som harlönsamhet som grund. Väntar vi med nedläggningsbeslutet, har vi kanskeen lågkonjunktur som omöjliggör en omstrukturering. Man tar alltså betydanderisker, om man röstar på reservationerna. Del bör också omnämnas alt vi anser att man har sloramöjligheler atl bevara Oresundsvarvel som arbetsplats. Svenska Varv bör ifortsättningen försöka placera annan tillverkning vid varvet än tillverkning avfartyg. Socialdemokraterna har kritiserat propositionen för attden inle innehåller konkreta förslag som del beslutas omomstrukturering. Vi har i utskottet sagt att regeringen bör utvärdera alla deförslag som har lagts fram, förslag från bl. a. kommun, de fackligaorganisationerna, i motionerna och eventuellt från annat häll. Som en följd av denna bedömning bör regeringen kunna läggafram erforderliga förslag i takt med atl det krävs insatser. I första handskall ju de medel som redan står till förfogande användas, såsomarbetsförmedlingarna, AMS och utvecklingsfonderna. Här finns del fortfarandeoutnyttjade resurser. Omvandlingen kräver inle heller åtgärder utansuccessivt . Socialdemokraternas förslag i reservation 1, om mål förstrukturförändringarna, i reservation 2, om Oresundsvarvel, samt i reservation7, om de ekonomiska konsekvenserna, innebär att man löser upp målet omlönsamhet till 1985, alt man äventyrar struklurplanen och atl man riskerar attsamtliga andra varv får slora svårigheter atl överleva. Mot detta reagerar mänga företag och anställda i andradelar av landet. Företagen begär kanske någon miljon i garantilån för att kunnaöverleva, men får avslag på grund av brist på medel. Det är inte rätt av osspolitiker atl handla pä etl sådant sätt med resurserna. Vi premierar ellerkonserverar olönsam verksamhet i stället för att satsa . 1 reservation 8 föreslår socialdemokraterna en utvidgningoch fortsättning av anställningsgaranlin, vilket skulle innebära en annanorättvisa, som också fördöms i andra delar av landet. Debatten om landshövdingNorlings brev har tidigare berörts här i kammaren. Det är ett faktum att mångaute i landet reagerar på samma sätt som landshövding . Det här är inteatl spela ut den ena gruppen mot den andra. Vi ställer bara frågan; Är deträttvist att vederbörande i ett fall dä de anställda får lämna sin arbetsplatsmåste lita lill de vanliga arbetsmarknadsmedlen och arbetslöshetsunderstöden,medan det i andra fall lämnas en anslällningsgaranli som är långt gynnsammare?När människor drabbas av strukturomvandlingar skall man inte spela ut den enagruppen mot den andra, utan alla rnåste behandlas på ett rättvist ochsolidariskt sätt. Jag skulle vilja fråga hur socialdemokraterna kan gå med påen sä orättvis behandling som reservation 8 innebär. Reservationernakominer att behandlas av andra talare. Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. nämnareservation 5 om . Här har vi i stort sett sammamålsättning. Vi ger Svenska Varv möjlighet atl, om sä skulle erfordras,disponera om medel för att klara strukturomvandlingen, som alltså skulle kunnage annan sysselsältning än den som fartygsproduktionen ger. Vi ställer härdarekrav än socialdemokraterna när del gäller tiden på atl uppnå lönsamhet, vilketär i linje rned de övriga krav som vi ställer i utskoltsbetänkandet. Varf, reservation 4, är skillnadenobefintlig. I princip är vi överens. Socialdemokraterna kräver ändå i enreservation all förhandlingarna skall leda till resultat, vilket vi anser ärorimligt. kan aldrig förutsätta att förhandlingar skall gå i en vissriktning. Vi har emellertid uttalat en positiv målsättning. Skullesocialdemokraternas förslag vinna gehör, riskerar man att komma i konflikt medriksdagens beslut om alt komrnunalekonorniska konsekvenser alllid bör redovisasi betänkandet. menar vi all värt förslag gerbetydligt större möjligheter för företaget atl överleva om vi går in för enirevarvslösning. Vi har därför inte velat ansluta oss till socialdemokraternasmotion, som syfiar till att höja kapaciteten . Däremot har vi antytt alt dethär finns en möjlighet alt öka kapaciteten upp till nuvarande nivå, om det ärmöjligt alt finna lönsam produktion. För dagen tror jag atl della är den bästalösningen. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag pä samtliga punkter. JÖRNSVENSSON (vpk) replik: Jag undrar om jag hörde rätt. Om påstod alt man hade lagt ut en halv miljard per anställd, bör han meddet snaraste korrigera den siffran, för det var ju atl dra till. Vad är det som har orsakat de här stora kostnaderna, JohanOlsson? Det är ju inte de aktuella rörelseunderskotten, för de är bara en litendel av kostnaderna. Vilka är de stora posterna? Under 1970-lalet skedde en allvarlig försummelse från dedåvarande privata ägarna av varven. De förlitade sig kortsiktigt och ulanperspektiv på all sjöfartskonjunkturen och särskilt konjunkturen förstortankers skulle fortsätta all vara gynnsam. Och del var ingen politiker, iall synnerhet inte , som då sade: Det här är ju fel. Nimåste ha en bättre framförhållning. Ni måste förbereda för framtiden, annarskan det inträffa en kris. De båda borgerliga regeringar där parti harvaril inblandat har varit med och fattat kortsiktiga varvsbeslut, därhela denna fråga om framförhållningen och omställningen egentligen inle harspelat någon roll. kommer ni och beklagar alt er egen bristandeframsynthet och del privata redarkapitaleis bristande framsynthet har vållat såslora kostnader. Och så vill ni skylla socialdemokraterna eller vpk eller devarvsanslällda eller vad ni kan hitta på för att det har blivit så. Det är juni själva som trots alla varningar icke har haft någon framförhållning, icke harhaft en planering. Ni har fört en låtgåpolitik, en anpassningspolitik som intevarit skapande, och det har vållat de kostnader som ni nu måsle gälda. Om man nu vill ha en effektiv koslnadskonkurrens från desvenska slorvarven på de litet mer traditionella produkterna, på fartygsområdet- på andra områden också f. ö. -, vad är då rikligt all göra? stårhär oeh klagar över att kostnadsnivån vid de svenska varven är för hög på mängaprodukter. Men sedan gör han en kullerbytta - han föreslär alt särskilt etlslorvarv som , som är så känsligt för neddragningar avtoialka-pacitelen, skall dra ner ytteriigare. Vad betyder det? Jo, det betyderatl det slär ännu mera på kostnaderna oeh atl det blir ännu svårare. Då vill jag fråga ; Är er polifik ett uttryckför att ni vill att det skall bli så, så alt ni skall få elt argument i nästaomgång för atl hell lägga ner? Förnyelsen av varven kräver tid. Om det skulle visa sigatt lönsamhet icke till fullo uppnätts 1985, tänker dä partiförorda nedläggande av alla storvarv? Vissa varvsfrågor, m. m. THAGEPETERSON (s) replik: Del har nämnts atl det socialdemokratiskaförslaget skulle kosta en miljard mer - industriministern använde den siffranockså i sitt sista inlägg, när jag inte hade någon repliktid kvar. Denuppgiften är inte sann. Det finns inget underlag för etl sådant belopp. Detbelopp som valsar omkring, , grundar sig inte på någon somhelst beräkning. Vid en diskussion som fördes i näringsutskottet för baranågon månad sedan hade över huvud taget intekostnadsberäknat Öresundsalternativet. Likväl uppgav man en miljard kronor-utan alt ha någon faktabakgrund. Det bör också upplysas om att inför näringsutskottet sadeen representant för industridepartementet att regeringens förslag går överhuvud taget inte alt kostnadsberäkna. Vidare sade ekonomichefen i - också inför näringsutskottet - att man icke har kunnat börja kostnadsberäknaregeringens förslag för Öresundsvarvet. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att manfortsätter att bolla med de felaktiga uppgifterna kring vårtÖresundsalternativ. Jag vill, herr talman, mot bakgrund av utskottsbetänkandetställa de avgörande frågorna till utskottets talesman: Vad skall de anställdavid Öresundsvarvet syssla med i det borgerliga alternafivet? Är det fartygsproduktionfram t. o. m. 1985, då vad man kallar den totala omstruktureringen skall varaavslutad? Har man något begrepp om storleken på den arbetsplats som man hoppasatt Öresundsvarvet även i fortsättningen skall vara? Oeh så den verkligt avgörande frågan: Hur många hundramiljoner kronor utöver de av Svenska Varv beräknade 780 miljonerna för en totalavveckling kommer det borgerliga alternativet att kosta? Jag utgårifrån att utskottets talesman måste kunna svara på dessa frågor, 4 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. eftersomdet gäller hans eget alternativ. Jag hoppas att han börjar med att svara på vadsom menas med total omstrukturering. År del bara elt vackrare ord för totalnedläggning? Och vad kostar det hela? Kostar det kanske en hel miljard kronorutöver de 780 miljoner som Svenska Varvs ledning har räknat med? Det finns , , inte någon iregeringskansliet eller i koncernledningen som över huvud laget kan nämna ettbelopp för vad regeringens och utskoltsmajoritelens förslag kostar. Därförmotser vi med stort intresse om utskottets talesman, när han nu äntrartalarstolen, i någon mån skall lyfta på förlälen i dessa viktiga frågor. JOHANOLSSON (c) replik; Till vill jag säga alluppgiften om att de insatser som statsmakterna gjort har kostatöver en halv miljard är beräknad i underkant. Del är bara att sälta sig ner ochräkna. Det är givelvis inte bara driftsförluster, utan det är pengar som hargäll lill varven. Jag vill vidare säga att målsättningen som vi har ställtoss bakom är atl varven skall bli lönsamma till 1985. Man frågar: Kommer dåalla varv att läggas ner? Det hoppas vi verkligen inte, men vi kan i längdeninte driva en varvsverksamhet som kostar stora skattepengar, om den inle kanbli lönsam. Därför måste vi ställa kravet , så att man kan inriktapolitiken och handlandet efter den målsättningen. Då får man inte inrätta några"ventiler" som det går att förlita sig på - statsmakterna fyller juändå i luckorna, skulle det heta. Det har skett alltför mänga gånger tidigare. Till vill jag säga att uppgiften om att detkostar en miljard mer om man följer den socialdemokratiska reservationen harlämnats från folk som kan de här frågorna mycket väl och som står mitt uppe iarbetet. Del är ganska lätt att tro atl den uppgiften är riktig, eftersomÖresundsvarvet har redovisat en förlust på 700 milj. kr. , om man bortser från beställarslödet. Jag tror inle atl det är så lätt altkomma runt de här siffrorna. Eftersom vi är överens om, , att del intefinns marknad för dessa fyra varv, kommer ju ert förslag att leda till att viendast skjuter upp nedläggningen och atl vi får nedläggningskoslnaderna efter1985 om inle . Därför blir ert förslag, hur ni än räknar, dyrare i längdenän vad utskottets förslag blir. Vad de anställda vid skall syssla med framgårav vad jag har sagt tidigare och vad som slår i utskottets betänkande. Manskall så snabbt som möjligt försöka ställa om till annan produktion och försökabehälla varvet som arbetsplats. F. ö. hänvisar vi lill den goda arbetsmarknadsom nu finns i . Det finns möjlighet för de anställda att mycketsnabbt gä över till annan verksamhet. Verkstadsföretagen erbjuder långt flerarbetstillfällen än som beräknas avgå frän Öresundsvarvet den närmaste tiden.Vad kostar vårt alternativ? Ja, vet mycket väl att värt förslag är alt förlänga strukturplanens förslag tillomstrukturering med tvä år, dvs. Vi har sagt atl det inle är möjligtalt exakt beräkna den liden, men jag har sagt atl om vi redan nusläller in oss pä en avveckling och vidtar de nödvändiga ätgärderna med hänsyntill marknadsläget , sä är det kanske möjligt att uppnå dennaomstrukturering redan tidigare än 1985, och man kanske också kan uppnå den utanatt det behöver bli några merkostnader. Det är en stor och svår uppgift förkoncernledningen och regeringen, men den bör ändå inte vara omöjlig altgenomföra. Även om förslaget kostar en del, blir det i varje fall avsevärtbilligare alt genomföra det än socialdemokraternas förslag. I propositionenberäknas 780 milj. kr. i omstruktureringskostnad för varvet, medansocialdemokraterna anser atl del skall räcka med ett belopp som är ungefär 400milj. lägre att driva varvet t. v. Vi har alltså betydligt större ramar änvad socialdemokraterna har. Vissa varvsfrågor, m. m. JÖRNSVENSSON (vpk) replik; sade i sitt första anförande altvarven hade kostat staten en halv miljard per anställd, men han måste väl ändåha menat en halv miljon. Man får ju hålla reda på att det finns en vissskillnad mellan en miljon och en miljard, och det blir också litet lättare föross andra i debatten, om läser rätt i sitt manuskript. Pä frågan vad som skall hända om regeringens krav på fulllönsamhet vid alla storvarven 1985 inte är uppfyllt, svarar : Ja,vi hoppasalt vi inte skall lägga ner några stora varv. Men del är inget svar.Kom med ett ordentligt svar i nästa replik! Ni har satt en gräns vid 1985 förstorvarvens uppnående av lönsamhet. Jag förmodar atl ni inle har gjort del aven slump utan därför att ni har menat någonting med det. Då är min fråga: Omdetta krav inte kan uppfyllas, om omvandlingen och förnyelsen av varven krävernågot för att slå igenom, vad gör ni då? I utskottet och iregeringen måste ni ha tänkt på vad som skall inträffa i den situationen. Minfråga är alltså fortfarande inte vad ni hoppas på eller inte hoppas på, utanvad ni tänker göra, om kravet då inte har hunnit uppfyllas. Tänker ni dä lägganer alla slorvarven? Sedan lill frågan om lönsamheten, som tydligen är enbesvärlig fråga för utskoltsmajorileten. Det är inte sä enkelt att man bara kansäga att det ena är lönsamt och att det andra inte är lönsamt. Att bedöma vadsom är lönsamt kräver fördjupad granskning oeh analys, och del finns vidareolika slag av lönsamhet. En del av lönsamheten kommer fram om man bara tarhänsyn till den väldigt kortsiktiga kalkyl som en enskild företagsenhet elleren koncern ger uttryck för i sina räkenskaper. En annan sida av lönsamhetenkommer fram i den del av kalkylen som består av kostnader för alt avveckla,dvs. de sociala och arbetsmarknadspolitiska kostnader som kommer till och somman också måste ta med i beräkningen. Vidare finns det en sida av lönsamhetensom berörs av huruvida den svenska processindustrin, som har så stor betydelseför , i etl visst framtida läge kan räkna med att den har enspecialinriktad systembyggande industri som kan stå till tjänst med att Vissa varvsfrågor, m. m. producera en god utrustning. Men om den inte kan räkna meddel, vad gör den dä? Del är också en lönsamhetsfråga. () replik; Jag vill rikta mig direkt lill utskottetstalesman . . Vem eller vilka har lämnat . uppgiftenom atl beloppet är fördyringen genom del socialdemokratiskaförslaget? Är det som har hittat pä det ät utskotlsmajoriteten? Fär jag fråga; Var finns underlaget till detta belopp? Vifick under näringsutskoltets arbete klart för oss - såväl fränindustridepartementet som från Svenska Varvs koncernledning - att det inte hadeföretagils någon kostnadsberäkning av Öresundsvarvsalternativet. Finns det hos i , iindustridepartementet eller i . skrivbordslådor? Vi ärintresserade av att fä veta detta. Man får väl ändå inte slänga omkring sigsiffror pä del slarviga sätt som utskottets talesman här gör. Jag vill tillägga att det hade varit klädsamt omutskottets talesman hade ägnat någol intresse ät frågan om vad det kostar altgenomföra regeringens eller utskottsmajoritetens förslag- dä hade kanskeriksdagen också kunnat fä åtminstone en föraning om kostnaderna förgenomförandet av det förslag som . här har talat för. Vad vi veti dag är att det skulle kosta 780 milj. kr. plus något obestämt ytterligarebelopp. Hur stort är delta? Vi har icke fått reda på några uppgifter om detbeloppet. Vi vet bara att regeringens eget förslag och utskottsmajoritetensförslag om Öresundsvarvet kommer att kosta stora pengar. Hur mycketskattepengar - för atl använda . eget sätt att beskrivaförslagen här- kostar regeringens och utskottsmajoritetens förslag? Och jag frågar: Hur kan . bedöma kostnadernaför vårt förslag? Det kostar mycket mer än vårt eget, säger han. Men han kännerju inte till kostnaderna för sitt eget förslag. Varför är sä räddför att lyfta pä förläten pä kostnadssidan? Vad är det han döljer i kostnadsbeskrivningenav sitt eget och regeringens förslag? Dessutom: Har ni inget underlag alt åberopa, så tycker jagatl ni skall sluta upp med att tala om den här miljarden för detsocialdemokratiska förslaget. Oss veterligt finns inte någrakostnadsberäkningar som ligger bakom detta belopp. Vi har i densocialdemokratiska motionen anvisat de pengar som behövs för att drivaOresundsvarvel enligt vårt alternativ. JOHANOLSSON (c) replik; Jag gjorde mig skyldig till en felsägning närjag sade en halv miljard i stället för en halv miljon. Det ber jag om ursäktför. De kostnader som har lagts ner pä varven är alltså drygt en halv miljonper anställd. Till vill jag säga att vi ställer krav pålönsamhet lill . Dä frågar ; Vad händer om det inte skullebli någon lönsamhet då? Skulle läget vara detsamma då som , hotar junedläggning av varven. Men vi menar att de åtgärder som enligt utskottets förslagskall vidtas av regeringen rimligen bör leda till atl detta mäl skall kunnauppnås. Om man tar del av struklurplanen, finner man atl allt tyder på att denförväntningen skall kunna infrias. Vi måste ställa hårda krav på att man häranstränger sig för att uppnå lönsamhet; sedan får vi se i vilket läge man är1984. Självfallet fär frågan las upp lill förnyad prövning i det läge som dendå befinner sig i. Till vill jag säga att enligt desifferuppskattningar som vi har fält skulle socialdemokraternas förslag kommaatt kosta en miljard mer än propositionens förslag. Det är mycket som tyder päatl den uppskattningen är rimlig. Det har redan varit stora förluster vidÖresundsvarvet, och om man räknar med att nedläggningen av Oresundsvarvel blirfördröjd är det ganska självklart - hur i sina inlägg här änredovisar sina siffror- atl det blir en förlust av den storleksordningen. Mendet måste vara bättre att fatta beslutet , när man ändå är så osäker över omdet finns en marknad för de här fyra stora varven. Sedan frågade vilken kostnad det blir föratt ha verksamheten i drift . Vi har sagt att det äromöjligt att redovisa den kostnaden . Men jaghar uttalat, och jag säger delpä nytt, att det, om vi fattar beslutet nu och med hänsynstagande fillmarknaden, finns stora möjligheter att varvet kan klara sig inom den ram på 780milj. som har ställts lill förfogande. Som stöd för detta vill jag åberopasocialdemokraternas åsikt att man kan driva Öresundsvarvet med endast 33miljoner i förlust. Då har vi, , ett slort utrymme att spela medjämfört med era beräkningar, som ju rimligen måste vara orealistiska. Jag vill understryka vad Svenska Varvs representant har skrivit i elt brev till utskottets ordförande. Han skriver all ertförslag innebär atl Svenska Varv fär ungefär 700 milj. kr. sämreförutsättningar än om man följer propositionens förslag. Ni har bemött denuppgiften i etl svarsbrev, men ni har inte med en siffra gått i debatt omredovisningen, utan ni talar om andra saker i ert svar lill . vice talmannen anmälde atlThage anhållit att lill protokollet fä antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Vissa varvsfrågor, m. m. HUGOBENGTSSON (s): De industripolitiska riktlinjer för svenskvarvsindustri som dragits upp i den proposition som behandlas inäringsutskottets betänkande 69 syfiar till, som det framhålls, alt anpassavarvsindustrins kapacitet till efterfrågan och öka dess konkurrenskraft. Iregeringsförslaget behandlas endast strukturfrågan någorlunda ingående, men mantycks nästan helt ha glömt bort sysselsättningsaspekten. Frånsocialdemokratiskt håll vill vi mycket bestämt framhålla, att eftersom dessabåda frågor intimt hänger samman måste de också bedömas oeh avgöras i ettsammanhang. Det går alltså inle all avgöra strukturen ochsysselsällningskonsekven-serna vid etl senare tillfälle. Del är som bekantdetta som propositionen och Vissa varvsfrågor, m. m. den borgerliga utskottsmajoriteten pläderar för. Jag skallstrax återkomma till detta, men låt mig först se på marknaden och svenskvarvsindustris möjligheter att hävda sig på denna marknad. Bedömningarna av den framtida efterfrågan pä varvensprodukter i form av fartyg kan inle göras ulan en hög grad av osäkerhet. Ochoavsett vilka fackexperter eller konsulter man åberopar, så framhåller de alladen stora osäkerhet som ligger i deras prognoser och bedömningar. Det materialsom man grundar sina antaganden pä är alltså kvalificerade gissningar. Del framgårju också av propositionen att det material man byggt sina antaganden ochställningstaganden på emanerar från den s. k. Bostongrup-pens undersökningar,som lagts som grund för Svenska Varvs strukturplan. Konsullgruppen understrykeratt osäkerheten i bedömningarna är stor. Delta gäller såväl utvecklingen av densamlade världsefterfrågan som den marknadsandel som de svenska varven kanlänkas la. Avgörande för de svenska varvens framgång och möjligheter att lyckasär i vilken utsträckning de lyckas la fram nya fartygstyper, nyatransportsystem och andra tekniska lösningar. Våra möjligheter ligger i om vipä hela transporlsidan kan konstruera lösningar som ligger elt stycke före vårakonkurrenters. Vad man nu emellertid kan konstatera är atl marknadensedan någon tid tillbaka sakta men säkert är pä väg uppåt - en trend som mangivetvis hoppas skall fortsätta och också förslärkas.