prot · G30926 · 1979-12-31 00:00:00 — Det här är den andra krisomgångenför del om vi talar om inodern tid, och den tredje om vi konstateraralt vi hade en kris också , Alla som deltagit i och lyssnattill den här debatten har liksom Jag säkert hört berättas hur det var närsiångjärnshamrarna en gång tystnade därför att deras tid då var förbi. Del komen ny, industriell epok. Dettaär som vi vet en grundorsak lill atl vi nu har fått uppleva den tredje krisomgången i den värmländska historien. Del har skett strukturomvandlingar, och det har också varit fråga om djupgående internationella krissituationer i form av en internationell lågkonjunktur i förening med svåra påfrestningar på den valuta i vilken man gör bl, a, sådana affärer som i hög grad är beroende av, nämligen affärer med skogsprodukter-papper och massa-och stål. Det låga kursvärdet på dollarn är del kanske absolut största problemet för den värmländska basindu strin, åtminstone när del gäller skogsprodukterna. Vi måste ta detta med i beräkningen. Det går inte atl diskutera den här problematiken utan att man också har fakta med i bakgrunden. 130 redovisade en rekordtabell: den enaregeringen var inte sämre än den andra, mentydligen var det någon regering som var sämst. Jag skall gärna bidra med andraexempel till den rekordlabellen. Om man mäter resultatet av densocialdemokratiska regeringsepoken, så torde man otvivelaktigt kunnakonstatera atl regeringen placeras i toppen då det gäller att ha sköttsig dåligt visavi , De problem som vi nu diskuterar och som vi i dagmäter i siffror fördel minskade antalet sysselsättningstillfällen uppstodjujust i slutet av den socialdemokratiska eran. Nettoeffekten är 7 000 färreindustrijobb i än vad del var för tre . Mensamtidigt har åtskilligt hänt. Medan socialdemokraterna har motionerat omnågot slags strukturfond, om statliga pengar, så har en borgerligriksdagsmajoritet sett till att förutsättningarna för värmländska företag liksomför företagsamheten i stort i har förbättrats högst väsentligt. Låt migbara nämna slopandet av den allmänna arbetsgivaravgiften på fyraprocentenheter. Delta betydde oerhört mycket för företagsamheten, och detunderiältade dess möjligheter. skall vi akta oss för alt utmåla somett län som präglas av hopplöshet. Vi har fortfarande den kanske värdefullasteav alla råvaror, nämligen skogen. Vi har ett yrkeskunnande på detta område,liksom också inom stålhanteringen, som är oerhört värdefullt. Den gruvdrift somen gång fanns är inte lika värdefull . Den har egentligen inte något värdealls. Det kostar betydligt mera atl ta upp malmen och ställa den tillförfogande på platsen än vad det kostar för konkurrentländer att sälja malmenfritt hos köparen. MargotWallström talade mycket om ungdomsarbetslöshet. Det finns ändå positiva siffroratt visa upp. Den öppna arbetslösheten i har minskat med 700 efter densenaste räkningen. O.K., tyvärr är det i huvudsak inte riktiga jobb utan framförallt beredskapsarbeten och annat som står för merparten av de nyaungdomsarbetena. Men det är ett av många exempel pä de insatser som denborgerliga riksdagsmajoriteten, och den borgeriiga trepartiregeringen, haråstadkommil. Vi har ju bevittnat en imponerande värmländsk uppmarsch här. Jag harlyssnat med stort intresse. Det är klart att många av de problem som tas uppförtjänar en mera ingående analys och överiäggning än vad som är möjlig i enriksdagsdebatt. Dessutom har det här också framförts många synpunkter somgäller den allmänna samhällsutvecklingen och näringspolitiken. Därförbegränsar jag mina kommentarer till de konkreta frågeställningar rörandesituationen i som har tagils upp. Myckel av detta är annarskaraktäristiskt för det moderna västerländska industrisamhällets problem. Han deklarerar att samhället måste ta sin del av ansvaret.Där är vi överens. Den här trepartiregeringen har samma ambitioner i delavseendet som den förra trepartiregeringen som etablerade en ny strategi närdet gällde att ta itu med problem som och ,'som infördemodellen med regionala insatser, värderade och initierade av de regionalaorganen, genom att ge länsstyrelserna egna resurser och genom atl accepteraoch i något fall initiera organ som Värmlandsdelegalionen. Närman då går in på sådana problem som är det några nyckelord som manmöter gång på gäng-Jag har mött dem upprepade gånger häri debatten. Det är"planering" och "finansiering". Det är brister i fråga omplanering i näringslivet och i fråga om finansieringen, sägs det. 1själva verket är varken planering eller finansiering några strategiska områdeninom näringspolitiken , utan del är helt enkelt lönsamheteii. Detta gälleri hög grad de värmländska företagen. Trots att vi upplever ett gott år, 1979blir ett av 1970-talets bästa år ekonomiskt sett, kommer en stor del av vårasvenska skogsindustriföretag - det gäller också de värmländska - att gå medförlust. De klarar inte den internationella konkurrensen lill följd avvalutaproblem och den internationella konkurrenssituationen. Och det kommer maninte lill rätta med genom att lösa finansieringsfrågorna eller ordnaplanhushållning. Det är bara att försöka rationalisera och effektiviseraproduktionen och skapa förutsättningar för en vidare utveckling mot enproduktion som kan försvara sin plats på den internationella marknaden. Härskulle jag då vilja säga till dem som har ambitionerna att samma villkor skallgälla statliga förelag. De kan heller inte nonchalera de villkor somvärldsmarknaden ställer upp och tro att man skulle kunna komma undan beroendetav exportmarknaderna genom en fortsall integration. Del ärju att vara väl naivmed tanke på att vår stora marknad ligger i Gemenskapen, och där regleras våramöjligheter lill export av de avtal, de plafonder som reglerar importen avpapper, frågar om vi i induslridepartemenlet har slängt den s. k. mottagningen.Nej, men vi arbetar nu i ett annat konjunkturläge. Vi inriktar oss på altförebygga den lågkonjunktur som kommeroch öka beredskapen. Vi har naturligtvissamma höga beredskap atl hjälpa lill som tidigare"- det måste man ha i enaktiv och offensiv näringspolitik. Jag hänvisar lill att i det sammanhanget harVärmland bildat skola, för del var till som vi gav inte ettkreditgarantilän, som tycks tro, utan, som myckelriktigt påpekade, ett villkorslån som var nytt i sitt slag och som lösteproblemen för och gjorde kapabelt att ta itu med sinastrukturproblem. Detta gerju lovande resultat, även om naturligtvis i spårenföljer sysselsättningsproblem som måste tacklas på annal sätt. Jaghoppas att inte i likhet med andra socialdemokrater anklagar migför att Jag medverkat till detta villkorslån till , som haft såavgörande betydelse för utvecklingen i . Socialdemokratin är ju litetludelad, litet kluven i det här avseendet. I den mera populära debatten talarman om alt ösa ut pengar, men när man går in på konkreta projekt brukar mankräva ökade insatser. Jag tror au de socialdemokratiska debattörerna någon gångmåste bestämma sig. Idet avseendet tycker jag att har mycket att lära av BertilJonasson, som gjorde en analys av problemet. Och problemet är det storaberoendet i av basindustrierna. Vi har haft ett alltför starktberoende av skogsindustrin. Man har försummat att Man har försummat att satsa på småföretag under hela "detglada 60-talel". Koncenlrationspoliliken firade sina triumfer också inomnäringspolitiken. Delär detta vi måste reparera , och det är därför vi har förbättratinslrumenlarsenalen. Det har Ju skett ganska radikalain.satser i del avseendet, och där är vi beredda all gå vidare - inte baragenom atl förstärka den regionala utvecklingsfonden utan också genom atlutvärdera erfarenheterna av de regionala investmentbolag vi har och itillämpliga delar gå vidare. 1 den mån utvärderingen ger positiva resultat ärvi beredda att göra delta också i -Jag säger del som ett svar påBertil fråga. Dessutomfinns det då en rik instrumentarsenal för all ta lill vara de produktidéer, detloretagsengagemang som kan finnas. Vi har institutioner som Företagskapital ochden nyinrättade investeringsfonden, som är ganska viktiga instrument isammanhanget. frågar mig också om Jag är villig all stödja Vänerskog i detomslruktureringsarbete som förestår. Ja, vi har inte hunnit analyseraVänerskogs situation, men det är självklart att vi, liksoin vi varit bereddaatt ta itu med och Billeruds problem på ett tidigt stadium, får varaberedda att noga analysera Vänerskogs situation och se i vilken mån samhälletdär bör medverka till en ändamålsenlig struktur. Jag har f ö. för avsikt allinleda en rad konsultationer med skogsindustrins och fackföreningsrörelsensföreträdare. Vad som kommer ut av detta när vi går att föreläggariksdagen en skogsinduslriproposilion är det för tidigt att gä in på,inen jag vill säga alt vi är beredda alt i positiv anda analysera och övervägaVänerskogs situation. TillSune vill jag säga atl min stora tilltro till Värmlandsdelegationenbestår och atl de uppslag och framställningar som delegationen har avlämnat ochsom inte redan har blivit föremål för behandling självfallet också skallbehandlas. Heltallmänt vill jag säga att vi är beredda att stödja de projekt som kommer framlokalt och regionalt samt atl jag lyckeratt del har hänt myckel positivt iVärmland som man på Värmlandsbänken nog bör ta fram därför att det kan verkastimulerande. Ta t. ex. - för att ta ett enda exempel - vad som händer iHagfors, där man på ett unikt sätt utvecklat verktygsstålet genom vidarebearbetning och på den vägen stärker sin redan starka marknadsposition! Detfinns också många andra exempel på atl del strukturarbete som har ägt rum inomspecialslålsindustrin har gett mycket intressanta bieffekter när det gällersökandet efter nya produkter och lett till en allmän förnyelse inom branschen. FårJag lill sist -och då frångår Jag vad Jag sade inledningsvis om att Jag baraskulle ta tag i de mera konkreta frågor som ställdes till mig-som en allmänkommentar lill säga alt det självfallet inte räcker med vadsom redan gjorts; man får ju aldrig stanna upp och läta sig nöja med deinsatser som har gjorts. Det gäller nu atl frigöra även de egna krafterna ochinte bara förlita sig på utifrån kommande impulser och resurser. att verkligen tartill vara all den arbetsvilja, all den entusiasm och allt del engagemang somkan finnas ute i företagen. Resurserna för detta finns. Vad vi har upplevt härunder är ju effekten av det centraliserade samhälletssårbarhet, och del är den som vi nu måste kompensera ochbryta. GUNNAROLSSON (s): Jag förmodar att industriministern får stå ut med oss värmlänningar någraminuter till - del kan inte bli på annat sätt efter hans senaste inlägg. Hanbad i sitt senaste inlägg bl. a. att vi socialdemokrater skulle lära avcentern, men han preciserade inte närmare vad. Del kanske finns anledning attpåpeka alt det gjordes en utvärdering, , av den regional- ochlokaliseringspolitik som kom till 1965 under socialdemokratisk ledning och attden utföll mycket positivt för vårt läns vidkommande. Vi sade emellertid då,liksom , atl åtgärderna inte räcker lill. Ilikhet med villjag ge ett par ord pä vägen,eftersom det främst var av honom som ansåg att vi borde ta lärdom. har här - som jag har uppfattat det - i sill första inlägghäften större ambition atl hålla försvarstal för den gamla trepartiregeringenän att intressera sig för hur vi skall få fler värmlänningar i arbete. Jag trorinte att har särskilt bra pä fötterna när han söker föra dentypen av debatt, eftersom vi i det senaste valet kunde konstatera att iVärmland förlorade mer än 11 000 väljare, miste 4 landstingsmandal och ettstort antal mandat i våra 16 kommuner. Utan skryt villjag ändå påslå att vifrån arbetarrörelsen gjorde ett hyggligt val i : vi gjorde landetstredje bästa val. Vi var tillsammans med - Åslings eget hemlän - ochNorrbotten de enda län som ökade röstandelen med 2 96. Jag inbillar mig atlvärt partis härda kamp för att alla som vill ha ett arbete också skall kunna fådet har uppmärksammats hos värmlänningarna, och att detta gav utslag i valet. Jagtycker inte att jag fått det här uttalandel i TV om den slängda mottagningenriktigt preciserat. Jag salt här inne i kammaren och lyssnade lill enliknande debatt om problemen i , och Jag upplever nu attmycket av del som sägs överensstämmer med den interpellationsdebalten. Jaglade då märke till två saker som industriministern framhöll. För det förstautgick statsrådet ifrån atl regeringens centrala uppgift skulle vara attåstadkomma en expansion av industrisysselsättningen. Jag hoppas att dennainställning även kommeratigällaför vårt län. Fördel andrasade statsrådet att vii dag inte har ekonomiska resurser all gå in på bred front, ulan all varjekrona som investeras måste ha en klar regionalpolitisk syftning eller ge enrelativt omedelbar effekt i positiv utveckling. Jag kan instämma i detta, menJag vill ändå ställa en följdfråga: Finns del inte också en ambition hos vårnuvarande industriminister alt söka klara överlevnaden hos ett eller flera förelag och ge dem hjälplill investeringar? Nr 26 ' ' Delmåste, som jag har sagt tidigare, bli billigare atl rädda jobb än att den tillskapa nya. BERTILJONASSON (c): Qm sysselsätt- Jag vill först tacka industriministern för svaret på min riingen iVärmlands interpellation, där han sade atl det bör skapas ytterligarekreditmöjligheter för /- företagen. Jag tror atl detta är helt nödvändigt. Jagvill också lacka för den beredvillighet som Jag tyckeratt han lägger idagen närhan säger att han skall behandla dessa frågor positivt om de kommer att förasfram från Vänerskog. Jag förslår mycket väl atl det är omöjligt att på denpunkten lägga fram ett fullständigt förslag förrän man vet vilka uppslag somföreligger. sade all visaren outgrundligförnöjsamhet. Om hade lyssnat på mig skulle han ha funnit attjag frainställde svårigheter som de verkligen är. Men Jag har ocksåförsökt finna lösningar. Det är väl ändå inte rikligt alt bara kritiseraregeringen och andra och kräva åtgärder från dem. Ett sådant lågtstående sättatl diskutera använde jag inte ens under den socialdemokratiska regeringenstid. i politiken har jag lärt mig alt man, om man vill åstadkommanågonting, också får försöka göra någonting själv. Mensom stimulans för åtgärder pä detta område behövs ett stöd, som jag redantidigare framhållit. Vi måste ändå, , vara realistiska och seockså till det positiva som har gjorts liksom till vad som är möjligt atl göra.Jag, och jag tror flera med mig, har i Värmlandsdelegationen försökt arbetaefter den principen. Jag ser helt enkelt ingen annan framkomlig väg. Omnu finner det vara ullryck för outgrundlig förnöjsamhet atlarbeta på det sättet, vill jag bara säga atl del kan vara en bättre väg än attgnola och vara missnöjd med allt. Jag tror inte att det leder lill någraresultat. gick vidare in på frågan om varvsslödei, som enligt hans uppfattningindirekt skulle ha betytt mycket också för . Men hårde värmlänningardetgäller fått någon sysselsätiningsgaranti? Den frågan tycker jag att SuneJohansson skall svara på. Man kan ändå inte komma ifrån att Värmlandsföretageninte har fått samma starka stöd som varven erhållit, och det har framhållitsockså av landshövding . Jag vill här också konstatera att landshövdingNorling inte har samma uppfattning som de socialdemokratiska politikerna på denpunkten. sade att ambition är all försvara regeringen. Hanredogjorde också litet för vad som sagts om valutgången. Men jag vill fråga:Vad har valutgången med detta att göra? Jag finner inte att den frågan passarin här. Den får vi la upp i andra sammanhang. Jagförsvarar inte regeringen, , men Jag har försökt tala för vad som är möjligt atl åstadkomma. Man skall inte bara ösa på med krav pä besked. Jag vill inte säga all gjort det i samma utsträckning som gjorde, men jag vill ändå ha sagt atl man väl inte kan kräva alt en industriminister som bara har lilllrätt sin l-' Nr 26 befattning skall ha möjlighet att ge klara svar på allt. den Värmlandsdelegationenalt framföra ytteriigare synpunkter och krav som vi anservara nödvändiga alt ta upp. Får vi då ett negativt mottagande frän regeringenpå sådana synpunkter som vi tycker är positiva, kanske också jag Omsysselsätt- kommer att kritisera regeringen - men intedessförinnan. län (): På grund av en inneboende respekt för arbetstiden här i kammarenvilljag förklara all detta skall bli mitt sista inlägg, oavsett vad man änkommer alt säga efter det. FårJag då i första hand säga till industriministern all jag inte uppfattade någotsvar pä de konkreta frågor som jag ställt här, bl. a. på hur det går med deäskanden om 6 1/2 milj. kr. som i har framfört tillregeringen. Detsamma gäller frågan om regeringen är beredd att stödja desysselsätiningsalternaliv som finns inom redan existerande företag. Jag nämndeUddeholmsbolaget och även , eftersom man där vill sätta i gängkompletterande sysselsättningsobjekl. Jag vore tacksam för besked på denpunkten. I övrigt ärdet kanske inte så myckel au diskutera ytterligare. Självfallet har BertilJonasson en uppfattning likartad den som industriministern har, eftersom debägge tillhör samma parti. Jag förstår mycket väl den lojalitet som BertilJonasson visar i del sammanhanget. Men för den skull skall man inte försökaförbigå att vi har fält en avsevärt sämre situation i värt län . GötheKnutson talade i detta sammanhang om rekordtabeller. Jag vill när del ändå härtalas om rekord säga att socialdemokraterna under sin regeringstid industrialiseradehela västra och tillförde ett nyskapande lill en hel radindustrinäringar. Man lyckades, ofta i samarbete med mänga företag, åstadkommakompenserande arbetstillfällen för bl. a, en vikande sysselsättning inom jord-och skogsbruk. Det behöver vi inte kivas om, eftersom det finns möjligheter altla fram fakta om delta. Närdetsedan gäller frågan om sysselsätlningsgarantin har vi socialdemokrater frånVärmland varit konsekventa. Vi tyckte av ren solidaritet all del var riktigtatt ställa upp bakom en sysselsätiningsgaranti för varvsarbetarna i Göteborg.Vi gick vidare på den vägen och krävde också en sysselsättningsgaranti för deanställda vid i samband med att vi senast behandladeUddeholmslånet. Men jag såg aldrig att ställde upp för dettakrav på sysselsätiningsgaranti, och jag säg heller aldrig att han ställde uppför ett krav på sysselsättningsgaranti för anställda vid i isamband med atl staten övertog den koncernen. Han måtte ha någon speciellläggning när det gäller sysselsätlningsgarantin, om han inte ens är beredd attställa upp för den i fråga om de värmländska företagen - för det tycker Jag dethade funnits anledning atl göra i del här sammanhanget. Industriministernsade att vi skall vara pä del klara med atl del inte bara är 136 planering och finansiering som skall till för atlman skall avhjälpa den nuvarande krisen inom endel av våra företag. Jag är också väl medveten om att det inte är ett axiom idessa sammanhang ulan att det också kan behövas ett annat synsätt. Mensjälvklart är ändå all vi i tycker, när vi har jobbat relativt hårtoch försökt få fram egna alternativ som ligger mer eller mindre färdiga ochtill vilka del i första hand fattas pengar, alt det är en finansieringsfrågaoch ingenting annat. Vi är övertygade om att en del av dessa projekt kommer attsättas i gång, ge sysselsättning och trygga dessa orters bestånd, närmänniskorna får sin sysselsättning raserad. I detta avseende hoppas Jag att viinte har delade uppfattningar. Vid innovation är det oftast brist påfinansieringskapital som det är fråga om. Det finns ingen anledning alt ytterligare dra ut på denna debatt. Jaghar försökt vara ganska hygglig mot industriministern i denhärdiskussionen, ochjag tänker vara det också i fortsättningen iden mån han ärberedd att ge mitt län någonting. Men när man ändå strävar ganska träget föratt ett län skall nå en framlid och det inte blir så ulan det bara går bakåt,finns det kanske anledning alt ibland bli litet mer vass i tonen. Det ärsjälvklart att det i första hand är till regeringen som man vänder sig eftersomvi är pä del klara med alt det i första hand behövs statliga resurser för att viskall kunna lösa problem: (vpk): Det aren märklig argumentation vi har fått lyssna lill här somförsvar för underlåtenheten alt se till att samhället kan gå in och ge Värmlanddet utvecklingsprogram, den räddning, som nu kräver. här om gnöl ochgnäll. Jag tror inte att viskall säga alt de sorn ärdrabbade av den nya fiyitningspolitiken, som har åkt t. ex. lillVolvo-Torslandaverken i men ingenting högre önskar än att få stannakvar och arbeta i , de som är arbetslösa eller går iberedskapsarbeten och annan dold arbetslöshet - au de gnolar och gnäller. Delär deras talan vi för i dessa sammanhang. Omalla skall kunna vara med och göra någonting åt den här situationen, så krävsockså att storbolagens dominans och enastående maktställning bryts, altsamhället ger oss möjligheterna att verkligen påverka utvecklingen. GötheKnutson går ända tillbaka till 1800-ialet föratt finna förklaringar ochjämförelser med dagens kris, och han talar om de gamla siångjärnshamrarna. Mendet är inte en sådan kris vi har i dag-en kris på grund av au maskinerna ochtekniken har utvecklats, som fallet var under konkurrenskapitalismen på1800-talet, när siångjärnshamrarna slogs ut. De pappersmaskiner som värmländskskogsindustri har investerat i är inte omoderna, de står inte steget efter i enofrånkomlig och önskvärd teknisk utveckling. Det är inte heller för litenutveckling av industrin som är problemet för industri . Det ärspekulationen i snabba vinster, underordningen av hela industrin underkortsiktiga privata mål och den totala frånvaron av en samlad planering i detgemensammas intresse som lägger grunden för de problem som finns i Värmlandliksom i många andra län . Tror verkligen atl vi nu baraharatl vänta på nya tekniska framsteg och att problemen sedan är lösta? Nr 26 Här har också talats om beroendet av basindustrierna och om att vi den försummatatt satsa på småindustri. Vad är det annat än uttryck för den sanningen att storbolagen domineraroch har rest ett motstånd mot ---------------- atl fåkonkurrens? På vissa orter i har t. ex. Uddeholmsbolaget Omsysselsätt- svarat för hela industrisysselsättningen ochhälften av den totala sysselsäit- ningeni "'ngen. län Till industriministern vill jag säga atl delfaktiskt går att påverka även landels handelspolitik, omnu den skulle vara ett hinder för en i samhällets intresse planeradindustripolitik. Del finns inget ekonomiskt ekorrhjul utanför kapitalismen. MARGOTWALLSTRÖM (s): Naturligtvis känner industriministern lill hur hög ungdomsarbetslöshetenär, men man reagerar när nästan slår knut på sig själv i försöken attförklara och försvara den slrukturförvandling, de rationaliseringar, effektiviseringar och t. o. m.ulfiyltningarsom äger rum . Det var ju del manfritt kunde kritisera de socialdemokratiska regeringarna för tidigare. Jagvill bara berätta litet om hur det kan fungera i t. ex. Värmlandsdelegalionensungdomsgrupp, i vilken jag ingår. Industriministern verkar nämligen ha väldigtstor tilltro till dess initiativförmåga, och det skall vi självfallet ha. Menjag vill berätta vilka hinder vi möter, vilka problemen egentligen är och atlvi ibland känner oss som ett alibi för en bristande industripolitik. Det kanvara ekonomiska hinder som vi möter. Om vi vill bedriva ytterligareförsöksverksamhet finns det inga pengar till det. Därför går jag upp här ochtalar för och för att vi måste lösa problemet medungdomsarbetslösheten. Det kan vara juridiska hinder som vi möter, typarrendelagstiftning, som vi upptäckte var ett hinder när vi diskuteradejordbrukskollekliv och annat. Ett problem är naturligtvis avsaknaden avpolitiska beslutsbefogenheter. Vi måste ju alltid gå vidare med våra krav ochförslag. Men trots all vi inte har fält de pengar som vi så väl skulle behövasaknas inte initiativförmåga. Men för all man skall kunna lösade här problemen i grunden behövs det också en aktiv industripolitik. Varkensamhällsekonomin, de enskilda människorna eller förtroendet för demokratin tålen ökad arbetslöshet bland unga människor. GÖTHEKNUTSON (m):