prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Därutöver skulle enligt lagförslaget enarbetsgivare kunna vägra ledighet som medförde "allvarlig olägenhet förarbetsgivarens verksamhet". I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1978/79:2588av m. fl. (s), vari yrkats 1. atl riksdagenbeslutade avslå propositionen 1978/79:159, 2. att riksdagenbeslutade anhålla att regeringen återkom till med elt nyttförslag till lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolanmed beaktande av vad som i motionen anförts om inriktning, ledighetensomfattning och lagens tillämpning, 1978/79:2620 av (),vari yrkats att beslutade avslå propositionen 1978/79:159 med förslagtill lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan m. m., 1978/79:2621 av () och .1978/79:2622 av m. fl. (m), variyrkats atl skulle avslå regeringens proposition 1978/79:159. 1. beträffandeavslag pä propositionen m. m. att skulle avslå motionerna1978/79:2588, 1978/79:2620 och 1978/79:2622, 2. beträffandeutvidgning av lagen till enskilda skolor att skulle avslå molionen1978/79:2621, 3. beträffandelagens utformning att skulle anta det i propositionen 1978/79:159framlagda förslaget till lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdraginom skolan, m.m., med den ändringen atl 5§ och ikraftlrädandebestämmelsenskulle få av utskottet föreslagen lydelse, innebärande bl. a. en mindre ändringi de regler som gav en arbetsgivare rätl att under vissa förutsättningar vägraledighet. En arbetsgivare skulle sålunda kunna vägra ledighet bl. a. om dennamedförde "väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet". Reservation hade avgivits beträffandeavslag på propositionen m. m. av , , , , , och Nils-OlofGrönhagen (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa A. att med bifall till motionen 1978/79:2588yrkandet 1 samt med anledning av motionerna 1978/79:2620 och 1978/79:2622 skulle avslå proposifionen 1978/79:159, B. att med bifall till molionen 1978/79:2588yrkandei 2 begärde alt regeringen skulle lägga fram förslag fill ny lag om rätt tillledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan och därvid beakta vad reservanterna anfört. Omreservationen bifölls, förföll utskottets hemställan i övrigt. Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. Till betänkandet hade fogals ett särskilt yttrande av StenSvensson, och (samtliga m). Det betänkande som nu skallbehandla är en senkommen uppföljning av beslut om skolansinre arbete, . En av SIA-reformens delar var att öppna skolan motomvärlden och la hjälp av människor utanför skolan - inom folkrörelser, arbetslivetoch samhället, liksom naturligtvis av föräldrarna. Att delta är nödvändigt borde alla inse i dä skolanbehöver hjälp i sitt arbete och dä barn och ungdom behöver känna att vi vuxnabryr oss om dem och deras skolarbete och fritid, även om vi inte tillhör skol-och fritidspersonalen. Jag vill betona att denna samverkan och öppenhet mästeeftersträvas oavsett om samlad skoldag införs eller inte. Medverkan utifrån fårinte begränsas till de s. k. fria aktiviteterna utan skall avse skolarbetet i desshelhet. Eftersom det senare ofta kommer bort i skoldebatten vill jag citera urSlA-proposilionen : "Jag vill också understryka viklen av atteleverna får möta representanter för folkrörelser i undervisningen. Med sinerfarenhet och sitt engagemang har folkrörelseföreträdarna goda förutsättningaralt berika undervisningen och levandegöra aktuella frågeställningar. Det kan t.ex. ske när företeelser behandlas där folkrörelseföreträdare har speciellsakkunskap eller där skilda värderingar ska belysas." som sådan medverkan utifrån är nödvändig iskolarbetet är det svårt att fä den till sländ. Inom skolan är de flesta ovanaatt arbeta med kontakter utåt och att samarbeta med utifrån kommande personer. Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. Människorutanför skolan har ä andra sidan vant sig vid inställningen alt skolans arbetebehöver man inte lägga sig i eller la ansvar för. Slutsatsen av detta är att menar vi allvar med att viljaöppna skolan utåt och stimulera andra än skolpersonalen att ta elt ansvar föroch i skolarbelei, mäste vi politiker göra mer än atl i ord uttala välviljaöver dessa tankar. Detta måste med i fortbildningen av skolpersonalen.Ersättningsfrågorna för dem som medverkar i skolan måsle lösas. Och en rejälrätt till ledighet för föreningsuppdrag i skolan måste införas. Vad jag nu sagt om skolan gäller naturligtvis ocksä denallmänna fritidsverksamheten i anslutning till skoldagen. De borgerliga regeringarna tog på sig alt följa uppSIA-beslutet med en lag om rätt till ledighet för föreningsuppdrag. Frånsocialdemokratiskt håll har vi är i motioner och frågor efteriysisådan lagstiftning. när lagförslaget äntligen finns på bord, ärdet dess värre begränsat vad gäller helheten, trots att det är fyllt avdetaljstyrning som gör att det avviker från annan arbetsmarknadslagstiflning omrätt till ledighet. Lagförslaget är synnerligen arbetsgivarvänligt och kommeralt leda till mycket krångel ute på arbetsplatserna. Man skall verkligen inte ha stora anspråk pårätt till ledighet om man skall acceptera regeringsförslaget. För oss socialdemokrater räcker det inte med dettalagförslag. Vi menar allvar med alt öka skolans kontakter utåt och ge människoren möjlighet att medverka i skolan och den allmänna fritidsverksamheten. Viyrkar därför avslag på föreliggande lagförslag och kräver i stället attförslaget i grunden omarbetas så alt föréningsuppdrag inom skolan och denallmänna fritidsverksamheten skall kunna stödjas av en rejäl rätt tillledighet från arbetet. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen. ELVERJONSSON (fp): betänkande nr 7behandlar elt lagförslag om rätl lill ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. jämte motioner. Förslaget i propositionen innebär all enarbetstagare skall ha lagstadgad rätt alt vara ledig för atlpå uppdrag av den förening som han tillhör medverka i . Medverkankan avse aktiviteter under skoldagen eller allmän fritidsverksamhet ianslutning till skoldagen. Utgångspunkten i regeringsförslaget är utredningen omskolans inre arbete, , som föreslog atl sådan lagfäst rätt skulle varatillämplig för enskild arbetstagare för att delta i föreningsverksamhet iskolan, detta i avsikt atl förbättra skolans och samhällets kontakter. Detsades också att skolan och organisationslivet behöver ha nära och tätaförbindelser. förutsatte för sin del när SIA-reformen beslötsatt frågan om ledighet vid föreningsmedverkan i skolan skulle bli föremål förregeringens prövning och alt förslag skulle föreläggas . Lagförslagetupptar, utöver de inledande bestämmelserna, vilkor för ledigheten,anställningsskydd och övriga bestämmelser. I anslutning lill propositionen väcktes tre motioner somyrkade avslag på propositionen. Tvä av dem ansåg att förslaget var alltförlångtgående och för näringslivet betungande, och den iredje motionen, densocialdemokratiska med nr 2588, ansåg att förslaget var alltför begränsat.Socialdemokraterna kräver i stället ett nytt förslag baserat på de synpunktersom redovisas. Det är framför allt på två punkter som desocialdemokratiska motionärerna är kritiska. Man säger att det är enöverdriven detaljreglering samt atl de fackliga organisationerna har getts enalltför återhållen ställning i sammanhanget. Utskottet säger för sin del att belräffande det fackligainfiylandet är det möjligl alt teckna kompletterande kollektivavtal och atl detgår att påverka ledighetsfrägorna inom ramen för den utvidgadeförhandlingsrätten enligt MBL. När det gäller ledighetens omfattning är ju dennalagbestämmelse en minimiregel som garanterar arbetstagarna rätt till ledighetför medverkan i skolarbetet. Den socialdemokratiska motionen är oprecis i sin kritik.Inte heller säger man klart om man anser att ledigheten skall vara mer än 90limmar enligt lag. När det gäller påståenden om alt förslaget skulle medföraen för hög grad av detaljreglering har motionärerna inte anvisat någon väg somskulle göra det hela enklare. När yrkar bifall till densocialdemokratiska motionen, som skulle vara utgångspunkt för ett förslag, ärdet ju verkligen tunna saker man för till torgs. Utskotlels majoritet menar att lagstiftning som inte gernågon närmare precisering Ivärtom medför betydande tillämpningssvärigheter ochstor osäkerhet och risk för tvister. S-motionen bortser också ifrån det faktum att det härgäller inte bara arbetsmarknadens parter ulan omfattar hela arbetsmarknaden,dvs. ocksä det stora antal mindre arbetsplatser som står utanförkollektivavtalsreglering. Därför har utskottet den uppfattningen att det var riktigtalt regeringen valde att utifrån uppdraget både i ochriksdagsbeslutet utforma rätten till ledighet sä att den inte kan inskränkasgenom avtal. Att det finns en garanterad minimiregel kan ju inte vara tillnackdel vare sig för den enskilde arbetstagaren eller för de fackligaorganisationerna. När det gäller de båda motioner som ansåg atl lagförslagetvar för långtgående har arbetsmarknadsutskottet erinrat om att del inte ärfråga om någon obegränsad rätl till ledighet. Här måste man la praktiskahänsyn. Då gäller bl. a. den tumregeln att större arbetsplatser självfallet harbättre möjligheter till generös tillämpning av bestämmelserna. Likaså bör manofta kunna undanröja problem genom att ledigheten förläggs till tidpunkter somgår att passa in i företagets produktion. Utskottethar gjort den samlade bedömningen att det har varil nödvändigt Rätt ull ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. att avvisaden "budgivning" som legat både över och under regeringsförslagei.Propositionen gör en rimlig avvägning när det gäller att förverkliga deintentioner som varil vägledande för både utredare och tidigare propositionsskrivare.Det gäller alltså atl få ett starkare samband mellan skolan, arbetslivet ochsamhället över huvud taget. Där har inte minsl de många föreningarna en myckelcentral roll. Beträffande motionen 2621, atl lagförslaget också bordeomfatta enskilda skolor, har vi pekat på alt denna problematik gäller ävenandra skolformer, t. ex. specialskolan, särskolorna och sameskolorna. Vi delarföredragande statsrådets uppfattning att en utvidgning av lagen tillytterligare skolformer behöver prövas. Denna prövning skall ju ske bl. a. avskolöverstyrelsen och . Därför har utskoltet inte hellerfunnit skäl alt bifalla motionsyrkandet. Jag ber atl få yrka bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7. () replik: Detta lagförslag är egentligen ganskaförsåtligt. Propositionen inleds med en alldeles utmärkt beskrivning av hurviktigt det är alt skolan och föreningslivet kan samarbeta och attföreningsmedlemmar skall ha rätl lill ledighet för föreningsuppdrag i skola ochallmän fritidsverksamhet. Men så snävar man till det hela när propositionen gåröver till atl behandla denna rätt. finns en första paragraf som serganska lovande ut, men sedan följer paragraf på paragraf, specialmotiveringefter specialmolivering som snävar lill rätten. Vad rör det sig dä om? Jo, det rör sig om den totalaliden. ligger förslaget pä 90 limmar. Inte nog med det. 13 och 5 §§ begränsas ocksä uttaget iden här tiden. I 4 § har man en krånglig varseltid fastslagen. I 5 § sägs atlarbetsgivaren får med lagens hjälp rätl att förvägra ledighet om denna skullemedföra allvarlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Vi har en detaljreglering f. ö. som är till arbetsgivarensförmån, som kommer all innebära krångel och som dessutom kommer atl innebäraatt man omöjliggör för mänga att få ut den önskade ledigheten. Denna detaljreglering innebär ocksä alt man vill begränsade fackliga organisationernas inflytande i dessa frågor. Genomgående tyckslagstiftaren vilja göra det lill en fråga om elt förhällande mellanarbetsgivaren och arbetstagaren ulan alt ta hänsyn till alt det finns fackligaorganisationer. Av facket kan ändå den enskilde få hjälp och stöd. Facket harupparbetade kanaler till arbetsgivaren och en vana att hantera ledighetsfrågor. Sedan nöjer sig utskoltsmajoriteten inte med alttillstyrka propositionen, utan man beskär ytterligare möjligheten till ledighetgenom att ändra begreppet "allvarlig olägenhet" för arbetsgivarentill "väsentlig olägenhet". Man gör det alltså ännu svårare att färätt till ledighet för föreningsuppdrag i skolan. Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till reservationen. ELVERJONSSON (fp) replik: säger atl lagförslagetär försåtligt för det inleds med vackra ord som sedan tas tillbaka. Möjligen skulle man kunna säga att delta gäller i ännuhögre grad det som presenterade här i sin inledning genom atttala vackert om hur nödvändigt del var med detta samarbete mellan skolan ochsamhället i övrigt - men ändå landa på ell avslag. Man har en del krystade ochkonstiga motiv för att komma fram till denna ståndpunkt - man säger attregeringsförslaget är för litet i volymen och att det är för mycket detaljer.Men ändå ger motionen ingen vägledning om hur detta skulle kunna la sig ut, manhar inte preciserat vare sig omfattningen eller andra punkter. Vi i utskottet har i slället sagt oss: Låt oss pröva dettaoch lål oss slå fast principen. Om detta sedan inte är tillräckligt är jagsjälvfallet inte obenägen -och det tror jag inte heller utskoltsmajoritetenär-att se över vad som skulle kunna förändras. Det ingår också i förslaget attsåväl siatens ungdomsråd som och skall prövadetta . Jag har inte heller kunnat instämma i att en minimiregel som garanterar en rätt skulle vara en begränsningför den fackliga aktiviteten i dessa frågor. Tvärtom - minimiregeln kan ju bliett stöd för de fackliga överläggningarna. Jag upplever, herr talman, atl skillnaden mellanutskoltsmajoriteten och den socialdemokratiska oppositionen är alt vi villkomma fram med en positiv lösning, medan det avslagsyrkande som instämt i inte leder fram mot de mål som hon i andra sammanhangsäger sig förespråka. Rätttill ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, () replik: Både i motionen och i frågor har jag alltsåfört fram krav på lagstiftning under hela den tid vi har haft borgerligaregeringar. Det är därför jag är sä väldigt besviken när jag ser lagförslaget -jag inser atl det inte alls kommer alt kunna ge det stöd som arbetstagarnabehöver för atl kunna fullgöra sina föreningsuppdrag i skolorna. Vi är inteberedda att ta en halvmesyr , ulan vi måste ha en ordentlig lag. Dettaförslag räcker inte alls. Lagen skall naturligtvis vara tvingande tillarbetstagarnas förmån och sedan kompletteras med avtal mellan arbetsmarknadensparter. Men då skall man inte försl i själva lagen kringgärda så myckel tillarbetsgivarens förmån, vilket har skett här. Det är den detaljregleringen vivänder oss emot. Det är bra att man såväl i propositionen som iutskottsbetänkandet talar om att man är osäker. Jag menar att ni verkligen haranledning alt vara det. Jag hoppas alt avslagsyrkandet skall gåigenom, för det vore olyckligt atl ge denna reform den start den kommer att fåmed denna lagstiftning. Rätttill ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, ELVERJONSSON (fp) replik: Om nu anklagar utskottet föratt vara osäkert, så gäller det inte minst den socialdemokratiska motionen, somjag i mitt inledningsanförande sade icke har anvisat någon väg atl gä för atlklara detta problem. Kvar står att utskottsmajoriteten förordar en positivlösning, som vi i och för sig är beredda att se över men som vi ändå ärövertygade om för oss närmare de mål som vi påstår oss vara helt överens om. Vi har f. n. 14 olika lagstadgade anledningaratt vistas på annan plats än på arbetsplatsen. Del förslag som kammaren nu haralt la ställning till innebär atl vi fr. o. m. kommer alt haden femtonde lagstadgade rättigheten att vara frånvarande frän arbetet. Förutom sjukledighet och setnester finns följandelagstadgade ledighetsformer: Dellagande i svenskundervisning för invandrare, deltagandei vårt internalionella biståndsarbete, deltagande i facklig utbildning,deltagande i facklig verksamhet, deltagande i nämnd- och kommittéarbete,offentliga uppdrag, tjänstgöring inom totalförsvaret, studier, vård av barn -och frän per är för vård av sjukt barn -, ensärskild lagstiftning om ledighet vid smitiosamma sjukdomar, ledighet vidamning samt garanterad viss sammanhängande veckovila. Utan alt lägga några som helst värderingar pä alla dessalagar vill jag dock konstatera atl vakanser uppslår på arbetsplatser inomnäringsliv och förvaltning med de följdverkningar detta innebär. Med vällovliga och angelägna reformer kan emellertid följaandra sidor. Tillsammans med korttidsfrånvaron beroende på sjukdom utgör denutökade rättigheten till ledighet från arbetet en allt större belastning på isynnerhet små och medelstora företag - dels på grund av de ökade kostnaderna,dels på grund av det ökade behovet att finna ersättare för alla vakanser. När man vidgar anställningstryggheten för vissaarbetstagare minskar utbudet av fasta anställningar för dem som i stället måstefungera som vikarier. I sammanhanget kan nämnas atl kammaren inom korl får taställning lill ytterligare en utvidgning av anställningsskyddet. Vi håller på atl få en stor sektor inom arbetsmarknadensom omfattar vikarier vilka saknar varje form av anställningstrygghet. Trygghetför den ene blir otrygghet för den andre. Lagstiftaren kan inte bortse fränsådana följder! Det är ett allvarligt memento, när utomstående bedömarekommenterar utvecklingen med frågan: När får vi en lag om anställningstrygghetför vikarier? De här refererade synpunkterna utvecklas vidare i motionennr 2622 av m. fl. Motionärerna anför bl. a. atl det frånsåväl samhällsekonomisk synpunkt som ur det enskilda företagets synvinkel ärhög tid att tänka mer pä hur vi skall öka produkiion och produktivitet för atlklara redangjorda åtaganden än all föreslå nya utgifter såväl för offentlig förvaltningsom för enskilda företag. De moderata ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet harfunnit att många skäl talar för atl man bör följa upp synpunkterna i motionen.Detta sker i ett särskilt yttrande, som delvis har karaktären av enröstförklaring. Vi vill inte medverka till en situation -som uppenbarligenkan bli följden av en tekniskt sett logisk propositionsordning - innebärandeelt mer långtgående krav i förhållande lill propositionens förslag. Ett ytterligare skäl till att vi trots allt har valt attstödja propositionen är atl utskottet betonat att det inte fär ställas förstora krav när det gäller rätten för arbetsgivare att vägra ledighet. Detinnebär att utrymmet för ledighet inom bl. a. småföretag blir begränsat. Vi harockså fäst vikt vid att ikraftträdandet har skjutits fill . Rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m. m. I dettaanförande instämde (). ARNEFRANSSON (c): När fattade beslut om skolans inrearbete. , förutsattes att föreningsmedverkan lill icke oväsentlig del skulleske genom insatser från medlemmar som har sitt ordinarie arbete på annat håll.1 en sådan förutsättning ligger att de ordinarie arbetsplatsernas intressen inågon män får träda tillbaka för intresset av föreningsmedverkan. Del är med delta som utgångspunkt som vi från sidahar ställt oss bakom folkpartiregeringens förslag till lag om rätt tiilledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan. Vi anser det vara mycket värdefullt och angeläget attmänniskor som har sitt ordinarie arbete pä annat häll ges en lagstadgad rättatt medverka under skoldagen i eller inom allmän fritidsverksamheti anslutning till skoldagen. Det är ett viktigt samhällsintresse atlföreningsmedlemmar får denna möjlighet. Enligt vår uppfattning är föreliggandeförslag om rätten atl vara ledig från sin anställningväl avvägt i dagens läge. Men om det skulle visa sig att arbetstagare inte kanfä ledighet i tillräcklig omfattning för att föreningarna skall kunna medverkai önskad utsträckning är del självklart atl frågan får tas upp på nytt. Deluppdrag som siatens ungdomsråd och får när det gäller altredovisa erfarenheterna av den nya lagen efter en iväärsperiod är garantin föratt vi får se om lagens omfattning är tillräcklig eller inte. I utskottsbetänkandet behandlas bl. a. med avslagsyrkande pä förslaget med motiveringen alt arbetsmarknadensparter själva skulle kunna träffa överenskommelse om antalet timmar. I och försig kan man ha sympatier för en sådan ordning, men detta skulle emellertid ledatill att många arbetstagare, som inte är bundna av kollektivavtal medarbetsgivaren, då skulle stå vid sidan om denna rätt lill ledighet. Därför harvi icke kunnat ställa upp bakom nämnda motion. Enligt vår uppfattning är det viktigt atl på olika sällförbättra kontakterna mellan skola och arbetsliv. Ledighetslagen bör kunna geen positiv effekt i Räu till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan,m. Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1979/80:7. () replik: Jag beklagar att så lätt fallerundan, när arbelsgi-varvänliga krafter ställer upp här. Som jag nämnde lidigarehar man skärpt lagförslaget i utskottet. hette det alt man kundeförvägra rätl till ledighet om "allvarlig" olägenhet förarbetsgivaren skulle uppstå. I utskottets förslag är detta ändrat till"väsentlig" olägenhet. Man har alltså mjukat upp förslaget tillarbetsgivarens förmän. Detta bekräftas av det som sade, nämligenalt nu kunde han ställa sig bakom förslaget, för nu innebar del inte atl manställde alltför stora krav på arbetsgivaren. Som det har sagts här är del fräga om en balansgäng. Manfår väga de olika intressena mot varandra. accepterar tydligen attvägskälen fär väga tyngre för arbetsgivaren än för arbetstagaren och förskolan. () replik: Jag kan inte se atl vi skulle ha fallit undanför några arbetsgivarintressen. Det är naturligtvis en fråga om avvägning, ochvi har från sida gjort vår bedömning. Självfallet bör man följautvecklingen med uppmärksamhet, och det anges ju både i propositionen och iutskollsbetänkandel att och skall göra detoch all de efter en Iväärsperiod skall redovisa hur det hela har utfallit.Skulle det, som jag sade i mitt anförande, visa sig att föreningarna inte färmöjlighet alt i tillräcklig utsträckning medverka i skolan, då är det ensjälvklarhet att man bör ompröva frågan om antalet timmar. Det är ju så alt vi på många olika sätt bereder våraanställda möjlighet till ledighet, och jag tycker detta är helt riktigt. Menman kommer till slut i ett skede då det är nödvändigt att som göra en vissavvägning. Jag lovar emellertid alt om det visar sig attantalet limmar inte är lillräckligt. då kommer vi från vårt håll attvara beredda alt ställa upp och stödja en linje som går längre än den som vikan ställa oss bakom . () replik: Det jag tog upp. , var att arbetsmarknadsutskottet har skärpt lagen till arbetsgivarensförmän. Jag ser det som sade som en bekräftelse på detta. ELISABETHFLEETWOOD (m): Med anledning av proposition 1978/79:159 medförslag till lag om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolanm. m. har väckt motionen 1978/79:2621. och jag vill beträffandebehandlingen av denna motion säga följande: Lagenanger hur och i vilken utsträckning arbetstagare har rätt all begära ledighetför alt inom skolan utföra uppdrag som representant för en ideell föreningeller annan jämförlig sammanslutning. I motionen hemslälls alt riksdagenbeslutar all lagen om denna räu till ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan utformas sä att rätt lill sådan ledighet ges för uppdrag inom skoloräven med annan huvudman än kommunen. Enligt de förslag som presenterats ibetänkandet skall sådan ledighet endast kunna erhållas för uppdrag inomkommunal grundskola. Motionären hänvisar till förekomsten av olika slag avenskilda skolor, av vilka vissa uppfyller högt ställda krav på undervisning,god elevmiljö och en förtjänstfull insats i pedagogiskt utvecklingsarbete. Attdessa skolor vunnit förtroende inte bara hos statliga ochkommunala myndigheter ulan kanske framför allt hos elever och föräldrar bevisasbl.