prot · G309145 · 1979-12-31 00:00:00 — När utskottet behandlade samma fråga ,beslöt man därför att inhämta yttrande från . Dessbesked var klart och entydigt. Man sade att den av uppställda normen- att företag som ville emittera obligationer borde ha av sinalikvida medel placerade i bank eller korta statspapper - inte stred motgrundlagen. Medden respekt som ledamöterna i finansutskottet har för konstitutionsutskottettrodde vi att den konstitutionella sidan av saken därmed var Granskning av , rn. utagerad.Tydligen var de moderata representanterna i finansutskottet inte likaimponerade, eftersom de tar upp frågan pä nytt. Utskottet menar att det somanförs i reservationen inte rubbar det yttrande som harlämnat till finansutskottet. Syftet med rekommendation av 80-20-regeln är iförsta hand att förhindra att de företag som får tillstånd att emitteraobligationer - det är ju en förmån - placerar sina medel på den s, k, gråmarknaden. Detta är enligt min mening ett vällovligt syfte, och inte hellerreservanterna, om jag har förstått dem rätt, har anfört någon annan mening. Det har tillsatts en ny utredning, utredningen omöversyn av kreditpolitiken och den kreditpolitiska lagstiftningen. Det här börvara en fråga för denna utredning att fundera över. Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. säger att jag är misstänksam.Ja, nog finns det skäl att vara misstänksam med tanke på de många motstridigauppgifter som har framkommit i fråga om betalningsbalansdelegationensberäkningar. Utskottsmajoriteten skriver själv: "Utmärkande förden svenska betalningsbalansstatistiken är att den utnyttjar en rad olikakällor. Flera av dessa är fortfarande behäftade med fel och brister. Vissatransaktioner registreras inte alls, I andra fall förekommer ett varierandebortfall vid uppgifternas insamling," Det är klart att rnan måste göra något åt dettii. som säger, inte bara fråga om teknik och statistik, Istället är det i mycket stor utsträckning fråga om ekonomisk politik, eftersomman grundiir den ekonomiska politikens uppläggning på bl, a, uppgifternii omvårt förhållande till omvärlden i frågii om bytesbaliinsen. Vi tycker attbytesbalansdelegationen bör ha en parlamentarisk sammansättning. På det visetfår vi också politisk insyn i dessa frågor, I och med att vi gång efter annan ifinansutskottet får redogörelser för att man har reviderat upp eller ned ochatt felkällan vid åtskilliga tillfällen har varit flera miljarder, så tyckerjag det finns anledning att göra allt för att förbättra informationen. Jagtrodde faktiskt, som jag sade tidigare, att även de borgerliga ledamöterna ifinansutskottet hyste tilltro till att ett bredare parlamentariskt inflytandeskulle kunna förbättra förhållandena på detta område. Detta parlamentariskainflytande vill man ju ha i andra sammanhang. BOSIEGBAHN (m): utgick från att jag intehade förtroende för uttalanden i konstitutionellafrågor. Jo, jag har stort förtroende för i allmänhet.Men just i den här frågan är jag kanske något mindre övertygad om att deslutsatser som majoriteten i kommit fram till är derätta. fanns enmajoritet bestående av moderata ledamöter som förde till torgs Nr 145 sammasynpunkter som jag har framfört . Likaså reserverade sig den Onsdagenden moderate representanten i bankfullmäktige, när frågan kom upp där.Vi har alltså i denna fråga kommit till ett helt annat resultat än Vi anser kanske att vi har ägnat mer tid åt den än Granskning av majoritet gjorde, för- säger att jag inte har tagit upp deekonomiska valtnins, m. m. frågorna. Nej, men vår granskning av riksbankensverksamhet är ändå i första hand konstitutionell och rör den verksamhet som harbedrivits, inte de olika enskilda åtgärder som banken har vidtagit. Däremot ärjag inte riktigt överens med tolkning av bankens cirkulär.Inte bara den som har fått ta upp ett obligationslån är skyldig att placeralikvida medel på ett visst sätt, utan detta gäller även den som avser atteventuellt ta upp ett obligationslän. Det är mycket diskutabla åtgärder. Jagskulle kunna starta en diskussion om den ekonomiska sidan. Men jag tycker inteatt det hör till dagens överläggningsämne, så det får anstå till . Till vill jag säga att jag intetror att någon i finansutskottet har något emot parlamentariska inslag iverksamheter av olika slag och i olika organ. Men man har gjort den bedömningenatt just när det gäller betalningsbalansdelegationen skulle möjligheterna attgöra en verklig insats vara mindre än i många andra organ på grund av dentekniska natur som arbetsuppgifterna här har. menar att vi här främst diskuterarkonstitutionella sidor. Jag har då sagt att jag tror på konstitutionsutskottetsbetänkande. betonar att det ändå finns en reservant. Det leder migfram till en fråga till : Väger en moderat representant mer än allade andra? har på intet sättövertygat mig om att det skulle vara olämpligt med ett parlamentariskt inslag ibetalningsbalansdelegationen. Det vore också obegripligt, eftersom man i allaandra sammanhang vill bekämpa byråkratin och säger att parlamentariker skall ini allt större utsträckning överallt. Det tycker vi är riktigt. Eftersom dessaberäkningar och denna statistik har så stor betydelse för bedömningen av denekonomiska politik som bedrivs i detta land, vore det väl rimligt även här medett parlamentariskt inflytande. Jag förstår inte vad menarmed att det skulle vara olämpligt just i detta fall. Det har gjort migmisstänksam, och jag frågar mig: Vad är det egentligen man vill dölja? Överläggningen var härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 117 1av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 2 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 31 punkt 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 2 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då PaulJansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 161 Nej - 160 §7 På förslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättasvid ett senare sammanträde. Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde fredagen den23 maj ett bordläggningsplenum vid vilket interpellationer och frågor besvaras.Detta sammanträde tar sin början . §9 Anmäldes och bordlades 1979/80:2061 av ClaesElmstedt m. fl. 1979/80:2062 av SuneJohansson m. fl. 1979/80:2063 av OlofPalme m.fl. 1979/80:2064 av förstavice talmannen m.fl. 1979/80:2065 av förstevice talmannen m. fl. 1979/80:2066 av LarsWerner rn. med anledning avproposition 1979/80:150med förslagtill slutligreglering av Onsdagenden statsbudgeten för /81, m.m. (kompletteringsproposi- Meddelande om § 10 Anmäldes och bordlades frågor Konstitutionsutskottetsbetänkanden /80:49 angående uppskov till 1980/medbehandlingen av vissaärenden /80:51 med anledning av redogörelsen /80:16 för 1979/80:51 med anledningav en motion om beskattningen av ideella föreningar1979/80:55 med anledning av propositionen 1979/80:108 om ändring i tullagen(1973:670) jämte motion 1979/80:56 med anledning av proposition 1979/80:146med förslag till skatteregisterlagjämte motion 1979/80:57 med anledning av proposifionen 1979/80:151 om ändringi förordningen (1923:116)angående skatt för hundar jämte motion 1979/80:34angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1979/80-18 med anledningav motioner om den statliga trafikpolitiken m.m, 1979/80:25 med anledning av motioner rörande vissa bestämmelser i vägtrafikkungörelsen m, m. 1979/80:42 med anledningav proposifionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 i vad avser §11 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:474av () till statsrådet om visning av viss filmangående THX-behandling: En mycket stor del av svenskafolket har visat avsevärt intresse och behov av behandlingsmedlet THX, Man villförsäkra sig om legitim tillgång till THX-behandling inom landet i likhet medvad som tillämpas i andra europeiska kulturländer, I avvaktan på regeringens ställningstagande i frågan ochden därpå följande riksdagsbehandlingen bör all tillgänglig informationerbjudas de beslutsfattande. - som harframställts av två danska journalister och den italienske producenten - har inte anskaffats av svensk TV, Den bör dock inte undanhållas frånvisning för bl, a, de beslutsfattande organen i vårt land. Detta gäller bl, a,ledamöter. Jag vill därför fråga om sjukvårdsministern är villig attmedverka till att filmen visas för bl, a, riksdagensledamöter före ställningstagandet till frågan om legitim användning avTHX-preparatet för injektion i vårt land. 1979/80:475av () till statsrådet om kraftledning frånForsmark till : Folkomröstningsresultatet den 23mars 1980 innebar ett godkännande av en fortsatt kärnkraftsutbyggnad till högsttolv reaktorer. Samhällets strävan måste vara att minska bindningar i nudominerande energisystem i syfte att underlätta övergången till alternativaenergikällor. En utbyggnad av en 800 kV-ledning skulle innebära en ökadbindning till en energikälla som skall avvecklas. Dessutom skulle en 800kV-ledning påverka naturlandskapet negativt och kunna medföra risker för människor och djur. planerar nu en ledning från Forsmark tillStockholmsområdet, dimensionerad för , Flera remissinstanser, däriblandlänsstyrelsen i . har tillstyrkt ledningsdragningen, dock utanatt nu ta ställning till hur hög spänning sorn bör få användas. Med anledning av det anförda önskar jag ställa följandefråga till energiministern: Vilka bindningar för den framtida energiförsörjningenskapas genom investeringar i kraftledningar dimensionerade för ? 1979/80:476 av () till bostadsministernom utredning av prisutvecklingen inom bostadsbyggnadssektorn: Redan i budgetpropositionenaviserades att en särskild utredare skulle fillkallas för att utredaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet, dess orsaker rn, m. Regeringen hardärefter, , bemyndigat bostadsministern att göra detta. Det haremellertid ännu inte skett. Tillbostadsministern ställs följande fråga; Innebär underlåtenheten att tillkalla en utredare avfrågor om prisutvecklingen inom bostadsbyggandet att regeringen numera avseratt följa det socialdemokratiska förslaget om en parlamentarisk utredning,eller är denna underlåtenhet en följd av allmänt ointresse för saken? 1979/80:477av () till utrikesministern om vissa bestämmelser Nr 145 för utlandspersonal i SIDA:s tjänst: den Enligt artiklar i pressen och uppgifter i radio förekommerbland SIDA;s " ''1 personalprostitution, illegal transport och s, k, svartabörshandel, Oegent-ligheternariktar internationell uppmärksamhet mot svenskt biståndsarbete på ett sätt sombåde skämmer det svenska namnet och ytterligare misstänkliggör svensk u-hjälpbland de många som sätter i fråga dess berättigande och dess resultat. Underalla förhållanden bör det krävas av dem som anställts av och avlönasmed svenska skattepengar att de respekterar det lands lagar där de vistas - idet aktuella fallet , Är regeringen beredd att skärpa bestämmelserna för svensku-landsper-sonal i SIDA:s tjänst och, då det gäller Camp i Bai ,utreda förhållandena? 1979/80:478 av (in) tilljustitieministern om viss information från kriminalvårdsanstalt rörandeintagens permission m, m,: Kvinnomisshandel är ett grovtbrott, I de tyvärr sällsynta fall då brottsoffret anmäler misshandeln - ochvidhåller anmälan - till ätal kan påföljden för gärningsmannen bli fängelseeller skyddstillsyn. Vid permissioner från fängelset uppsöker gärningsmannen,enligt en i massmedia presenterad rapport, förhållandevis oftabrottsoffret och misshandlar henne ytterligare. De av misshandeln drabbade kvinnorna skulle åtminstone iviss utsträckning vara hjälpta, om de genom anstaltledningarnas försorg kundeerhålla relevant information om permissioner, avvikelser från anstalten ochstrafftidens längd. Upprepade fall av misshandel skulle kunna undvikas, då jude utsatta kvinnorna skulle kunna vidta preventiva åtgärder. Detta är idagsläget ej möjligt. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för attunderlätta för de misshandlade kvinnorna att i samband med permissioner ochavvikelser skydda sig från en eventuell upprepning av misshandeln? 1979/80:479 av () till budgetministern ominvesteringsbidragen till lantbrukare; En viktig del i den ekonomiskapolitiken har varit stimulans för investeringar. Därvid harinvesteringsbidragen utgjort en viktig del för de mindre företagen ochlantbrukarna. Enligt tidningsuppgift är f, n, ca 200 milj, kr, av dessa bidraginte utbetalade. Med anledning härav vill jag fråga budgetministern om hanär beredd meddela när investeringsbidragen till lantbrukare kan betalas ut, 1979/80:480 av () till statsrådet om naturgas i : Enligt pressuppgifter harstatsrådet inför handelskam mare avfärdat möjligheten till ett någorlunda snabbt införande av naturgas i 121 Onsdagenden '" statsrådet inför riksdagenredovisa motiven för detta ställningstagan- 14 maj1980 "e? Meddelande om 1979/80:481 av (ni)till statsrådet om fråsor utbyggnaden av små vattenkraftverk: Med hänsyn till utslaget avfolkomröstningen om kärnkraften är det angeläget att redan nu planera förutnyttjande av alternativa produktionskällor för elenergi. En sådan källa ärvattenkraften. Vattenkrafttekniken är väl utvecklad och erfarenheten av sådanaanläggningar är mångårig, varför man kan vänta sig snabba praktiska resultat, Ienergidebatten omnämnda andra energikällor såsom sol, vind och jordvärme förproduktion av elkraft är f. n, inte praktiskt tillgängliga och kommer sannoliktatt bli ekonomiskt ogynnsamma i förhållande till vattenkraften. har följaktligen beslutat om att statligt stödskall kunna utgå till små vattenkraftverk, I propositionen, som låg till grundför beslut, angavs att ca 1 000 kraftverk kunde bli föremål förstatligt stöd. Därigenom skulle ett inte oväsentligt tillskott till landetselförsörjning erhållas. Det pågående programmet ingår i anslaget tillenergisparande åtgärder inom näringslivet. Enligt industriverket har hittillsen miljard lämnats i sådana bidrag. Av detta belopp har endast ca 40 milj. kr.,vilket motsvarar ett 50-tal vattenkraftstationer, utgått till små kraftverk.Programmet har således inte fullföljts i den takt som avsågs. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att bidrag intekunnat erhållas vill jag ställa följande frågor tillstatsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för atthindra att det påbörjade programmet för iståndsättning och nyanläggning av småvattenkraftverk avstannar? Är statsrådet beredd att föreslå att viss del av anslagettill industrins energisparande "öronmärks" för attstimulera utbyggnaden av små vattenkraftverk? 1979/80:482 av Bertd Måbrink (vpk) till justifieministernom begäran om inrättande av en specialstyrka för attskydda kärnkraftverk: har begärt atten specialstyrka inom polisen skall inrättas för att användas vidterroristattacker mot kärnkraftverk. Specialstyrkan skall utrustas med bl. a.k-pistar och precisionsvapen. Detta betyder att med en atomstat följer automatiskt enmilitarisering av polisen. Jag vill fråga; Nr 145 Avserjustitieministern att vidtaga åtgärder för att förhindra tillkomsten av den en "atompolis"? §12 Kammaren åtskildes .