prot · G309123 · 1979-12-31 00:00:00 — Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 15 Anmäldes och bordlades 1979/80:169om reglering av priserna på fisk m. m. § 16 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:1980av och 1979/80:1981 av tredje vice talmannen 1979/80:1982 av m. fl. med anledning av proposition1979/80:135 om organisation av försvarsmaktens högre regionala ledning m. m. § 17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:180av (vpk) till industriministern om industrisysselsätlningen iVärmlands län: före påskhelgen tillkännagav ledningen förBilleruds AB planer på att lägga ner ytterligare delar av sinskogsindustri, bl. a. sulfitfabriken i . Sammanlagt berörs omkring 700anställda vid och i . meddelade AB Mekaniska Werkslad,KMW, att arbetsstyrkan i skall minskas med 300 under det närmasteåret. kom besked från om att bruket i med omkring220 anställda måste läggas ner . harredan den näst högsta arbetslösheten av länen och en omfattandeungdomsarbetslöshet. Någon avgörande vändning till det bättre för sysselsättningslägeti länet följde inte av Värmlandsdelegationens verksamhet. har redanavvisat en rad förslag till särskilda statliga åtgärder för att stimuleraindustriutvecklingen i . De nämnda senaste varslen innebär attsammanlagt drygt 1 200 arbeten försvinner i kommunerna . Återverkningarna för den kommunala verksamheten iberörda kommuner blir förödande om de drabbade orterna inte fårersättningsjobb. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Anser industriministernatt den förvärrade situationen för industrisysselsätlningen i länpåkallar särskilda statliga åtgärder? Vilka åtgärderavser industriministern att vidta för alt hindra en fortsatt utflyttning urVärmlands län och med en sådan utflyttning sammanhängande följder för deberörda kommunerna? 1979/80:181 av () till utrikesministern omförhandsinformation angående större utländska militära manövrar: I ett säkerhetspolitiskt perspekfivär den del av Helsingforsdokumentet om säkerhet och samarbete i somhandlar om "förtroendeskapande åtgärder och vissa aspekter på säkerhet ochnedrustning" av central betydelse. De deltagande staterna har utfäst sigatt föranmäla sina större militära manövrar till andra dellagande stater enligtvissa principer. Den ovillkorliga utfästelsen gäller manövrar med mer än 25 000man. För stater som delvis ligger utanför (, )gäller den endast om manövern hålls inom från gräns mot närmastedeltagande stat. Syftet anges vara alt främja inbördes förståelse och altstärka förtroende, stabilitet och säkerhet samt alt minska faran för väpnadkonflikt och för missförstånd som kan väcka farhågor. Utbyte av observatörer och föranmälan av slörretrupprörelser utgör andra förtroendeskapande medel som omnämns islutdokumentet. De nämnda reglerna om föranmälan och möjligheten alt inbjuda observatörerhar efter hand i stort sett börjat tillämpas av båda sidor i enlighet medslutdokumentets bestämmelser. Vid denförsta uppföljningskonferensen, i 1977-1978, gjordes 8 protokoll 1979/80:123-126 inga uttalanden om nya militära förtroendeskapandeåtgärder eller rustningsfrågor. Om frågor av detta slag kommer att tas upp vid den andrauppföljningskonferensen, som skall äga rum i , kan ännu inteförutses. Det kan noteras att församling ultaladesig för att bl. a. ESK-dokumentets förtroendeskapande åtgärder skulle ges en"obligatorisk" karaktär. Mot bakgrund av del anförda hemställer jag om att tillutrikesministern få ställa följande frågor: Ärutrikesministern beredd att lämna en redogörelse för de hittillsvarandesvenska erfarenheterna vad beträffar föranmälan av slörre militära manövrarsamt vad beträffar utbyte av observatörer och föranmälan av störretrupprörelser? Avserregeringen alt inför uppföljningskonferensen i la initiativ till nyaförtroendeskapande åtgärder som har betydelse även för vårt närområde? 1979/80:182av () till statsrådet om åtgärder för att förbättrainvandrarelevernas situation: För socialdemokratin ärinvandrarbarnens situation en ulmaning, där del viktigaste är att förhindra attinvandrarbarnen blir halvspråkiga och inte känner trygghet i någon kultur.Förskolan och skolan måste motverka de oroväckande tendenserna till skiktningmellan barn med olika bakgrund. har det allttydligare framstått vilka långtgående effekter på samhällsutvecklingeninvandringen till värt land haft. Inte minst för förskolan och skolan har detgällt att finna nya vägar att fillgodose invandrarbarnens rätl till en tryggoch rättvis utveckling. De reformer på invandrarområdet som genomförts undersenare delen av bygger alla på den socialdemokratiska regeringensförslag lill om riktlinjer för invandrar- och minoritelspolitiken.Ett exempel på hur dessa riktlinjer getts ett konkret innehåll ärhemspråksreformen, som initierades av den socialdemokratiska regeringen . Hemspråksreformen har under de år den varit i kraft gettgoda resultat. Dubbelt så många elever får nu undervisning i hemspråket som1975. Även om framgångar kan konstateras kvarstår emellertid många frågor altlösa innan invandrarbarnen i förskolor och skolor kan uppleva en situationliknande den som de svenska barnen har. När det gäller hemspråksundervisningen räcker det med attpeka på den svåra lärarbristen och knappheten på läromedel på hemspråket. Ocksåpå elevvårdens område har invandrarbarnen en utsatt position. Det saknas t. ex.skolpsykologiska diagnosinstrument på dessa elevers hemspråk. Vidare talarsällan den elevvårdspersonal som skall ge dem hjälp och stöd del språk sominvandraren använder. Svårigheterna förstärks av att invandrarna ärkoncentrerade till vissa kommuner, som har små möjligheter att själva ta frammaterial och anordna nödvändig utbildning/fortbildning. Också när det gäller invandrarelevernas benägenhetatt söka sig till gymnasiestudier är utvecklingen oroande. Endast avinvandrareleverna går vidare till gymnasiestudier. Motsvarande tal för desvenska eleverna är . Ofta väljer invandrarna dessutom korta ochyrkesinriktade utbildningar. De tvååriga linjerna och specialkurserna dominerari elevernas val av studieväg. En av förklaringarna till detta förhållande äralltför dåligt utbyggd och för sent insatt syo. Det finns ett klart sambandmellan dålig utbildning och arbetslöshet. Arbetsmarknadsstatistiken pekar påhöga arbetslöshetssiffror bland invandrarungdomar. Hemspråket,elevvården samt studie- och yrkesorienteringen är tre exempel påinvandrarelevernas situation som de upplever som besvärlig. Mot denna bakgrundkunde många instämma i regeringsdeklarationens ord :"Arbetet på att förbättra hemspråksundervisningen för invandrare skallfortsätta. Särskilda ansträngningar måste göras för att stödjainvandrarungdomar i skola och arbetsliv." Dess värre har denna klaraformulering inte motsvarats av någon handling från regeringens sida. Denbudgetproposition som lämnades var i det närmaste befriad frånförslag till förbättringar för invandrareleverna. Motbakgrund av det besvärliga läge invandrareleverna befinner sig i och motbakgrund av regeringsdeklarationens löfte vill jag fråga: Vilkaåtgärder och förslag tänker statsrådet ta initiativ till för att förbättrainvandrarelevernas situafion? §18 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 17april 1979/80:430 av () till statsrådet om lantmäleritaxan: Lantmäleritaxanär hög och den upplevs av många som alltför hög. Avgiftenför en genomförd avstyckning är . om myndigheten sköter hela arbetet,och om det rör sig om flera tomter kostar det ytterligare . o. m. tomt nr 2. Den1 infördes en bestämmelse om sakersätlning för fall där ansökanavvisas eller förrättningen inställs. Enligt nu gällande tariffer får ensökande vid inställd förrättning betala av fullt belopp vid ringa arbeteoch i övriga fall . Detinnebär att om förrättningen inte blir genomförd på grund av att avstyckninginte går att genomföra skulle en sökande betala antingen . eller 2 460kr. Fastighetsbildningsmyndighetenkan vidare, i det fall förrättningskostnaden är av avgiften förgenomförd förrättning, debitera en lägre sakersättning, dock ej lägre än av densamma. Statliga myndigheter bör inte ta ut avgifter som täckermer än självkostnaderna, men i vissa fall verkarfaslighetsbildningsmyndigheternas avgifter mer än väl täcka kravet på fullkostnadstäckning. Anser statsrådet att lantmäleritaxan ligger på en rimlignivå samt alt del är i överensstämmelse med svensk förfaltningspraxis allavgift las ut även om förrättning inte slutförs? 1979/80:431 av Berdl () till justitieministern om ändrade bestämmelser beträffande tillägg av förnamn: Det är inte ovanligt att svenskaföräldrar, som adopterar barn från mer eller mindre avlägsna hemländer, önskarge ytterligare förnamn till barnet i fråga, förnamn som kan underlätta barnetsinförlivande i en svensk kamrat-och syskonkrets. Sker sådan komplettering av förnamn i samband med dop inomsvenska kyrkan eller annat trossamfund, krävs inte att tillägget motiveras avföräldrarna, och inte heller uttas någon avgift. Det räcker med en enkelanmälan. Om tillägg av förnamn önskas av föräldrar, som i ställetför dop låter barnet vara med om s. k. barnvälsignelse - ganska vanligt isamfund med baptistisk dopsyn - krävs dels "särskilda skäl" för atttillägget skall medges av namnmyndigheten, dels erläggande av en avgift, f. n.200 kr. Samma villkor gäller givelvis för de föräldrar som önskar kompletterabarnels förnamn men avstår från religiös förrättning i samband mednamngivningen (24 § namnlagen och 7 § namnförordningen). Motbakgrund av det som redovisats vill jag fråga justitieministern: Vad ämnar regeringen göra för atteliminera nuvarande, bl. a. ur religionsfrihetssynpunkt, stötande bestämmelserbeträffande tillägg av förnamn? 1979/80:432av () till jordbruksministern om åtgärder för att säkerställatrandansen vid , m. m.: I ett frågesvar i mars förra åretredovisade dåvarande jordbruksministern att statsmakterna skall arbeta på enlångsiktig lösning för att säkerställa de ekologiska förutsättningarna för attbevara roll som samlingsplats för tranor. Den bästa lösningensynes vara att återuppta en regelrätt odling av potatis på ett sätt som skullemotsvara förhållandena . Fältstudier visar alt den föda som tranorna iförsta hand söker är den spillpotatis som de kan leta upp i föregående årsodlingar. Antalet tranor vid har som bekant minskat påtagligtsedan man upphörde att odla potatis för sprittillverkning. Frågan om alt odla potatis i stor skala är åter aktuellsedan planerna på att lokalisera en anläggning för etanolframställning tillSkaraborgs län aktualiserats. Därmed ökar möjligheterna för avsättning avpotatis inom länet. Med tankepå projektels regionalpolitiska betydelse och med hänsyn till förutsättningarna att åstadkomma den önskvärdapotatisodlingen vid är del angeläget att det snabbt kan bringasklarhet om när den planerade etanoltillverkningen i länet kan etableras. Ärjordbruksministern beredd att redovisa möjligheterna att påskynda en långsiktiglösning för att säkerställa förutsättningarna för trandansen vid ? Kan statsrådetge besked om på vilken ort och vid vilken fidpunkt som det planeradeetanolprojektet kan startas? 1979/80:433av () lill statsrådet om fortbildningen isamlevnadsfrågor m. m.: I budgetproposition 1979/80:100,bilaga 12, uttalas att fortbildningen i sex och samlevnad, jämställdhet,internationell förståelse och alkoholfrågor skall läggas in ipersonallagsutbildningen och uppföljningen av denna. Detta har skapat en vissoro ute i skolorna, då man befarar att denna viktiga fortbildning kommer attsättas i strykklass, särskilt som de totala resurserna för fortbildning ärotillräckliga. Med hänsyn till det anförda vill jag till statsrådetMogård ställa följande fråga: Kan stalsrådel Mogård garantera att fortbildningen i sexoch samlevnad, jämställdhet, internationell förståelse och alkoholfrågor intekommer att minska i omfattning under kommande läsår? 1979/80:434 av Per () tillarbetsmarknadsministern om Svenska musikerförbundetsarbetsförmedlingsverksamhel: Vilka initiativ avser statsrådetatt la för att säkerställa en fortsättning av den arbetsförmedlingsverksamhetsom drivs av ? § 19 Kammaren åtskildes .