prot · G30921 · 1979-12-31 00:00:00 — Detfinns inte mycket som talar för atl bostadsbyggandet kommer att öka under 1979.Bosladssiyrelsens chef, generaldirektör , har påpekatatt bostadsbyggandet kommer atl minska med 5 000 lägenheter under innevarandeår. I stället för en väntad ökning till 61 000 påbörjade bosläder kommerbostadsbyggandet att sjunka under fjolårets 57 000. Vi flr hoppas atf bosfadsstyrelsenväl känner den bostadspolitiska verkligheten. Detär fel att tala om en väsentlig ökning av bostadsbyggandet, sombostadsministern gör i svaret. Även om det finns delsiffror och månadsstatistiksom visar en ökning är def en procentuell uppgång från ett bottenläge, och dåär det inte mycket värt. Självklart skall kommunerna och bostadsföretagen tasin del av ansvaret för bostadsbyggandet, men del förutsätter förändringar ifinansieringssystemet - del borde vi kunna vara överens om. Jag måsle därför upprepamin fråga lill bostadsminisfern: Vad vill göra för atf ökabostadsbyggandet till den nivå som har föreslagit? SomOskar nämnde har socialdemokraterna i opposition presenterat förslagsom skulle bryta prisutvecklingen och sätta fart på byggandet. I en partimolioni höst om den ekonomiska politiken har socialdemokraterna på nytt krävt eltsärskilt ränte- och amorteringsfritl lån för att öka byggnadsinvesteringarna.Vi har också krävt en skärpt prisövervakning, och för att komma till rätta medöverkostnaderna har socialdemokraterna föreslagit att det statliga lånesystemetanpassas till de verkliga produktionskostnaderna. Detta förutsätter emellertiden hård prövning av produktionskostnadernas skälighet. Dessa och andra förslaghar tyvärr avvisats av borgeriiga majoritet. Sånågot om regeringsdeklarationen. Den nämns bara i förbigående iinterpellationssvaret, och det beror naturiigtvis på aU regeringen inte stårsamlad kring en aktiv bostads- och hyrespolitik. Bostadsbyggandet"bör ökas" enligt regeringsdeklarationen. 1 förstaregeringsdeklaration hette det att bostadsbyggandet skall ökas. Målsättningenär alltså lägre än den var . Del vore beklagligt om siatsrådeiFriggebo inte kunde presentera en bostadspolitik som kan häva krisen påhyres- och bostadsmarknaden. lägelinger oro; då är det också hennes skyldighet mot svenska folkel au Nr 21 presentera en politik som dämpar hyreshöjningarna och ökar bostadsbygg- den andel. Jag vet infe riktigt vem är överens med ibostadsfrågan. Hon är inte överens med , för sade i vårasifrån att den målsättning som regeringen hade i propositionen visade en såpassiv inställning till bostadsbyggandet att den inte kunde godtas. Bostadsstyrelsenhar inte heller samma uppfattning som bostadsministern. Den anser att elt ökatbostadsbyggande är nödvändigt för att klara efterfrågan på lägenheter. Den endajag kan se au har blivit överens med är den trepariiregeringsom har bildats efter det senaste valet. Det kan inte uppfattas på annat sättän alt man där är nöjd med atl det sätts i gång 56 000-57 000 nya lägenheter. Vihar från socialdemokratiskt håll sagt för det första: Ge statens pris- ochkarteUnämnd resurser för bättre priskontroll över entreprenadföretagen! Det kaninte vara rimligt att de gör vinster av så stort formål, när dessa vinsterhöjer hyrorna och drabbar bostadskonsumenterna. För del andra har vi föreslagitelt ränte- och amorteringsfritl lån för bostadsbyggande. Det eliminerar, somChrister påpekade, överkostnaderna i normalfallet. Jagvill vidare påminna om au påbörjar behandlingen av bl.a. en socialdemokratisk partimotion där vi föreslår statlig totalfinansieringav bostadsbyggandet. Delta skulle vara ett effektivt bidrag lill att pressaproduktionskostnaderna. Det skulle vara av värde alt 11 veta om det finns någotintresse, inte hos regeringen men möjligen hos och hosfolkpartiet, au medverka till en sådan lösning för au fö fart påbostadsbyggandet. Jag beklagar att Jag aldrig lär mig de här debattreglerna - nu fickvarken eller något rejält svar på sina frågor. Viär alla överens om behovet av att öka bostadsbyggandet. redovisades regeringens och mitt förslag, och vi sade där atl det varangelägel att bostadsbyggandet ökade till 65 000 lägenheter.Det ansluter myckel väl lill bosladssiyrelsens uppfattning. Problemetnär def gäller att bedöma bostadsbehovet är bl. a. att kommunerna, som bordeha den bästa kännedomen om efterfrågan på och behovet av lägenheter, förexempelvis 1980 planerar för 60 000 ä 61 000 lägenheter. Det är kommunernasbedömning, och kommunerna borde ha den bästa kännedomen om behovet, eftersomman i kommunerna står närmast sina egna väljare och ser hur det rör sig iregionen. Bosfadsstyrelsen gjordesin beräkning och kom också fram till ett behov av Men därutöver sade man i bostadsslyrelsen att vi behöver ha enreserv på 5 000 lägenheter. Jag gjorde samma bedömning. Även utskottet gjorde,såvitt Jag förslår, exakt samma bedömning. Vad utskottel sade var - jag minnsinte formuleringen exakt - au de förslag som presenterades i samband med dennaprognos tydde på en passiv inställning. Därefterhar vi vidtagit en rad åtgärder. Så sent som höjde vi grundbeloppet förflerfamiljshus ytterligare. Vi har alltså vidtagit förändringar inombefintligt lånesystem och företagit extra höjningar av lånen. Vi har inte gåttin på tekniken med ett ränte- och amorferingsfritt lån, vilket dessutom såvittjag förstår bara skulle gälla . Det har också varit oklart omsocialdemokraterna velat rymma detta lån inom låneunderlaget ellerom detskulle gå därutöver tycks vi ha fått ett besked om aft det skall liggautanför och alltså läcka överkoslnaderna. har, såvitt Jag förstår,avsikten varit att minska boendekostnaderna och inte alls att klara avöverkostnadsproblematiken. Närdetgäller överkostnaderna vill Jag säga att dessa nu inte är värre än vad de varittidigare. Vi har höjt låneunderiagel och alltså nivån på de statliga lånen merän vad som behövts för att täcka prisökningarna. Därmed har vi kunnat hållaöverkosfnaderna någorlunda i schack. Sedanär del så att vi nu har en större spridning på kostnaderna. Det finnsfortfarande många bostadsföretag som klarar att bygga t. o. m. under lånelaket,medan andra ligger väsentligt över. Den stående frågan är naturiigtvis: Skallvi lägga oss på en lånenivå som motsvarar de dyraste projekten? Vilka effekterskulle det få på för hyresgästerna när det gällerbyggprisulvecklingen och boendekostnadsulvecklingen? Manskall infe göra det enkelt för sig genom atf tro aff om man bara går in medextra lån så klarar sig allting. Det kan nämligen få långsiktiga effekter somgör att del blir dyrare för hyresgästerna. SomJag sagt i mitt interpellationssvar är en av de viktigare frågorna att vi nuverkligen försöker få en uppfattning om var bosladsbyggnadsbehovel ligger.Kommunerna har gjort en bedömning. har gjort samma bedömning,och det har även Jag gjort. Men den bedömningen ligger väsentligt lägre än vadsom nämns i de bostadspolitiska debatterna, där man talar om 70 000 ä 75 000lägenheter. Låt mig till detta bara göra den kommentaren att den senarebedömningen bygger på boendeutredningarnas prognoser i mitten på 1970-talet.Utredningarna utgick från att vi hade ett bortfall på ca 45 000 lägenheter perår. Del måsle noteras alt det här skett en drastisk förändring, nämligen såtill vida att det f n. bara försvinner ca 20 000 lägenheter . Det betyderatt vi gratis - om man flr uttrycka del på del sättet-för 25 000 flerlägenheter än vad boendeutredningarna beräknat. Det visar sig också attombyggnadsverksamheten har ökat kraftigt. Ombyggnadsverksamheten när detgäller flerfamiljshus ökade . Denna ökning ingår i denökning av den totala bostadsinvesteringen, som Jag tidigaretalade om. tycks vi ha behållit ungefär samma nivå. Sedan har vi ett bekymmer med byggarbeiskraften. Vihar här haft problem med att igångsättningarna styrts fill den senare delen avåret. har man känt ett behov av att utjämna delta, så att vi inle för enkraftig boom i mitten . Det innebär att vissa projekt kommer atlstoppas. Prognoserna om 60 000 lägenheter torde därför inte komma att uppnås iår, något som i och för sig hade varit önskvärt. Men det är alltså här fråga omen förskjutning i tiden för aft uppnå en utjämning mellan olika projekt. Dennautjämning sker för att man skall slippa en kraftig överhettning . Jag vill inte på något sätt smita ifrån mitt eller regeringens ansvar,och skall inle heller smila ifrån siu ansvar när det gällerbostadsbyggandet. Vi måste emeUertid vara medvetna otv alt detta är ett ansvarsom vi delar med kommunerna. Om regeringen skall ha ett huvudans var-och manverkligen menar något med det-vill Jag att skall göra klartför sig vad det innebär. Skall statsmakterna ta över bostadsplaneringen frånkommunerna? Är del rimligt och önskvärt? Jag tycker det inte. Om kommunernainte planerar för ell bostadsbyggande som motsvarar behovet och om kommunernahar bekymmer med följdinvesteringar på grund av bostadsbyggandet eller intevill ta på sig ett ökat ansvar för dessa, så är det med kommunerna man skalldiskutera den saken. Jag vill inte ställa upp på någon politik som innebär attvi tar över planeringsansvaret från kommunerna. Kommunerna är trots allt bättrebedömare av bostadsbyggnadsbehovet än vad statsmakterna är. frågade mig hurstort byggandet blir 1979 och 1980. Jag tror inie attnågon exakt kan svara på den frågan, men det torde bli något under det som viprognostiserade och kanske något under bostadsbyggandet 1978.Men då skall vi komma ihåg att det var en kraftig ökning under 1978.Visserligen var del en ökning från en låg nivå, men det intressanta är atl vivänt kurvan uppåt. gjorde ändå ett viktigt påpekande, nämligen atf regeringen ordentligtbör följa upp kommunernas planer. Jag håller fullständigt med honom om att detär viktigt att vi försöker fö en uppfattning om det verkliga bostadsbehovetgenom att fortsätta det arbete som inletts med att följa kommunernas olikaplaner. OskarLindkvist tog upp olika bostadspolitiska frågor. Låt mig beröra bara en. Detgäller den utredning som vi tillsatt för att se över om vi kan införaindviduell mätning av varmvattens-och uppvärmningskostnaderna. Delbar vi gjortdärför atl vi tycker del skulle vara angeläget för hyresgästerna att maninförde ett sådant system, så att de själva kan påverka sina energikostnader.Eventuella vinster skall tillfalla hyresgästerna ifall de sparar. Detta varockså ett enhälligt krav från , där alla partier varrepresenterade. Det faktum att avskaffat kopplingen mellan statligalån och varmvattenmätning kan Ju inte utgöra ett hinder föratt man merallsidigtser efter om det finns bättre tekniska möjligheter att införa ett system medindividuell mätning och debitering, något som ju å'r mycket eftertraktat ochönskat av hyresgästerna själva. ARNEFRANSSON (c): Jag vill tacka bostadsministern för det kompletterande svaret på minfråga. Detär naturligtvis på def sättet att kommunerna har de bästa förutsättningarnaatt bedöma behovet av bostäder. Bostadsministern nämnde att den senaste siffranfrån kommunerna ligger på mellan 60 000 och 61 000 lägenheter. Vi vetatt kommunerna har varit alltför optimistiska i sin bedömning avutvecklingen - i verkligheten har det blivit betydligt mindre. Man är därförväldigt orolig för att det till grund för denna siffra från kommunerna liggersamma optimism. Del skulle innebära en betydande minskning av bostadsbyggandetunder . En sådan utveckling får man inle acceptera under några som helstförhållanden. Bostadsministernsade att överkostnaderna nu inte är värre . Det kanske de inte är.Men i trähusbranschen, som Jag är verksam i, har vi ändå den bestämdauppfattningen att problemet med överkostnaderna har blivit större. Det medförbetydligt längre handläggningstider i länsbostadsnämnder osv. Detta gör att detfinns en stor risk för att det blir ett vakuum i produktionen framöver. Jagvill sluta med att framhålla att det, som jag sade i mitt första anförande, äroerhört viktigt och angeläget -och det underströk också bostadsministern -från regeringens sida håller kontakt med kommunerna och tar reda på vad somär den verkliga orsaken fill aft kommunerna planerar så lågt som de tycksgöra. (vpk): Av vad bostadsministern sagt framgår aft hon och regeringen inteomfattar hyresgästernas förslag för att komma till rätta med de höga hyrorna. Vpkhar föreslagit statligt stöd i form av ränte- ochamorteringsfria lån till de allmännyttiga bostadsföretagen. Vi har gjort delmot bakgrunden av att många allmännyuiga bostadsföretag befinner sig i vad manskulle kunna kalla en ständig ekonomisk kris. Deras kostnader stiger kraftigt,och detla leder till allt orimligare hyreskrav. Eftersom dessa företag ingårsom en del i den kapitalistiska ekonomin, blir deras s. k. självkostnadernärmast ett slags marknadspris på lägenheter. 1 det marknadspriset ingårmarknadsräntan på de pengar som lånats för all läcka kostnaderna för byggetinnan det är lardigt. Där ingår priset på marken inkl. tidigarespekulations-vinster. Där ingår också monopolpriser på byggnadsmaterial ochvinster till privata byggföretag. Meddenna utgångspunkt och mol bakgrund av att vi vill behålla och utveckla deallmännyttiga bostadsföretagen som ett nödvändigt instrument påbostadsmarknaden anser vi att också ett ökat statligt stöd är nödvändigt. Detär nödvändigt föratt minska orättvisorna mellan privata och kommunalafastighetsägare. Det är också nödvändigt för att minska orättvisorna mellan demsom bor med hyresrätt och dem som bor med någon form av äganderätt. Det ärdessutom nödvändigt för att begränsa effekterna av de senaste årens Dåär jag tillbaka till den fråga som jag tidigare ställde. Jag är medveten om atldet kan vara svårt för bostadsministern att besvara alla frågor i en debatt,men jag undrade hur bostadsminislern ser på frågan om underhållslånen. Dessalån kommer in som en mycket viktig del i bilden, och jag vill upprepa frågan;Är bostadsministern beredd att verka för aff de underhållslån som deallmännyttiga bostadsföretagen har erhållit för au klara sina ökade reparations-och underhållskostnader för avskrivas? Del är nog inte bara Jag som ärintresserad av att fö ett svar på den frågan. Det är också hela hyresgäströrelsen,som har anslutit sig till detta krav. Och det är majorilelen av hyresgästerna. I sitt senaste inlägg kom bostadsministern fram till atl regeringen,och egentligen hade samma bedömning av behovet avbostadsbyggande, nämligen 60 000 lägenheter plus bosladssiyrelsens förslag omen reserv på ytteriigare 5 000. I den senaste budgetpropositionen uttryckerbosfadsstyrelsen behov av au det byggs 60 000-70 000 lägenheter framlill mitten av . Jag kan inte finna att styrelsen i åretsanslagsframställning har ändrat uppfattning i den frågan. Bostadsministernsade att egentligen gjorde samma bedömning som regeringen medtillägget atl propositionen tydde på en passiv inställning från regeringenssida. Om säger att regeringen är passiv, kan det inte tolkas som altden är nöjd med regeringens proposition. Och del var inle heller ,ulan hela kammaren - med undantag av folkpartiledamöterna - ansåg aftmålsättningen 60 000 lägenheter inte var godtagbar utan att målet borde sättashögre än t. o. m. de 65 000 lägenheter som hade aviserat. Såjag tror inte att bostadsminislern skall vara helt nöjd, för det finns faktisktett påtagligt missnöje med den låga ambitionsgrad som regeringens förslag ombostadsbyggande är ett uUryck för. Jagoch tog upp lill diskussion vårt förslag om ett ränte-ochamorferingsfritt lån. Vi skall komma ihåg att det bör finnas reellaförutsättningar, också ekonomiskt, för att genomföra detta förslag. Vi har eltplanerat bostadsbyggande på 65 000 lägenheter, men vi kanske hamnar på en nivåsom innebär 10 000 färre lägenheter. Det finns alltså ett klart utrymme iden ekonomiska politiken för atl utan svårigheter införa elt ränle-ochamorteringsfritl lån, som i normalfallet skulle klara av deöverkostnader som har uppstått i många projekt som är i gång i detsvenska samhället. Nusäger bostadsministern alt man inte klarar hyrorna och kostnaderna meddetla förslag - men det är exakt vad man gör. De stora koslnadspåläggen i dagpå bostadsmarknaden är Ju att hänföra till finansieringen av överkostnaderna.Dessa överkostnader betalas med lån som ofta har mycket höga räntor, och det ärdessa, vid sidan om oljekoslnader och annal, som får en sådan våldsam effekt påhyrorna. Därför skulle man med dettaförslag-som inte alls skall kopplas ihop med produktionskostnadsan-passade lån,som Jag tror att vi får diskutera i ett senare sammanhang - kunna klara en heldel av de problem som vi kritiserar, nämligen att det byggs för föbostäder och för dyrt, att det finns stora överkostnader som skall finansierasmed lån och att det är höga räntor på den öppna marknaden. Delar på dettaområde vi skulle vilja aft bostadsministern sade: Låt oss pröva detta förslag.Det är i alla fall ett sätt att komma åt ett av de allra största problem som vii dag har på den svenska bostadsmarknaden. Vad kommunernabegär är aft regeringen skall ändra finansieringssystemet så att kommunerna ochbostadsföretagen i realiteten kan ta sitt ansvar för bostadspolitiken. Detsocialdemokratiska förslaget att det statliga lånesystemet skall anpassas tillde verkliga produktionskostnaderna förutsätter, som vi har understrukit, enhård prövning av produktionskostnadernas skälighet. Som har påpekats i debatten såuttalade atf def bör byggas minst 65 000 lägenheter om året.Men statsrådet kan inte presentera en politik som leder fram till detmålet. har t. o. m. sagt att vi kan räkna med ett minskalbostadsbyggande. Slutsatsen av denna debatt blir då att statsrådet förmår uppfylla beslut. är orolig föratt bostadsbyggnadsprogrammen är föroptimistiska. Vi skall naturiigtvis vara vaksamma, och det ingår i detpåbörjade arbetet att man skall följa upp bostadsbyggnadsprogrammen. Vi skallinle glömma bort den förändrade roll som bostadsbyggnadsprogrammen har fått. Islutet av och var bostadsbyggnadsprogram ellförhandlingsunderiag för att fö en tillräckligt stor kvot att bygga ute ikommunerna. Då ville kommunerna ha kvoter, och vi hade en maximal gräns för hurmycket kommunerna fick i kvot. harkommunerna aldrig fullt ut använt de kvoter som har funnits. har viavskaffat det s. k. ramsystemet, som innebär att länsstyrelserna för rekvirerade kvoter som behövs för all uppfylla bostadsbyggnadsbehovet. Del är alltsåfritt fram att komma och hämta kvoter föratt bygga bostäder ute i kommunerna.Det är den förändrade situationen. Därför hoppas jag att bostadsbyggnadsprogrammennu är mera realistiska och att de används mer som planeringsinstrument, vilkethela tiden har varit avsikten. Vihar alltså påbörjat arbetet med att följa bostadsbyggnadsprogrammen ochplaneringen. Samtliga länsarbetsnämnder och länsbostadsnämnder har i början avvarje år haft kontakt med alla kommuner för alt följa uppbosiadsbyggnadsprogrammen. Närdet gäller underhållslånen, , har jag sagt, ochjag kanupprepa det, att del inte nu är aktuellt att omvandla underhållslånen lill bidrag,och de villkor som är beslutade i skall gälla. Men vi har anledningatl återkomma till hela underhållsproblematiken när underhållsfondsutredningenär klar. Där gäller det dels alt möjliggöra för hyresgästerna atf få ett störreinflytande över det underhåll som skall vidtas i lägenheten, dels att se hurdetla skall finansieras för framtiden. återkommer till bedömning av bostadsbyggandet i år.Han menar att vi inte kommer att uppnå målen i de prognoser som tidigare ärgjorda och att det förmodligen blir en något lägre byggnadstakt än förra året.Den bedömningen gjordes utifrån det faktum att länsarbetsnämnderna pårekommendation av AMS under del sista kvartalet kommer atl skjuta påigångsättandet av en del projekt som ligger helt klara. Det gör man bl. a. föratt och byggnadsarbetarna vill ha en bättresäsongsutjämning när det gäller byggnation och för au undvika en kraftigtöverhettad marknad . Det är bakgrunden lill de något lägresiffrorna. Här står man givetvis litet i valet och kvalet i fråga om huruvidaman skall tycka att det är bra att göra en sådan säsongsvariation ellerom manbara skall spä på igångsättningen för att uppnå en viss givenproduktionssiffra under elt visst givet år och bortse från de effekter somdelta kan fö i form av en kraftig överhettning på byggmarknadenmed löneglidning, prishöjningar och annat som följd. Såtill frågan om det ränte- och amorteringsfria lånet. Som jag sagt harvi inom ramen för redan existerande låneregler höjt detta utöver vad som varitmotiverat av prisutvecklingen. Delta för den inverkan att det blir lägreboendekostnader liksom att också överkostnaderna blir lägre. Såvitt Jag förstårhar socialdemokraterna i varje fall tidigare hävdat all om man skall införa delhär ränte- och amorteringsfria lånet så skall man införa också prisstopp, ochdå ville man tydligen också ha något slags permanent prisstopp vilande överbyggkostnadsufvecklingen. Jag tycker att detta speglar den oro som finns närdet gäller att kraftigt spä på långivningen och lägga den på den nivå sommotsvaras av de dyraste projekten. Menvi bör i def här sammanhanget vara medvetna om att många bostadsförelag klararav atl bygga lill det s. k. pantvärdet, alltså utan överkostnader. Jag tyckerdärför att man skall vara myckel uppmärksam på detta och inte bidra till attdra upp prisutvecklingen så att alla bostadsprojekt kommer att ligga på denhögre nivån med de nackdelar detla för på och på prisutvecklingenöver huvud taget. (vpk): Jag vill först kommentera del som bostadsministern sade om att det ärfritt fram för kommunerna och länsbostadsnämnderna närdet gäller kvoter för attöka bostadsbyggandet. Detta måste rimligen innebära att de missförhållanden somnu finns rättas till, så atl man för sätta i gång de byggobjekt som manhittills inte fött igångsättningstillstånd för. Om så är fallet, då är det baraalt hälsa bostadsministerns uttalande med tillfredsställelse. Jag har vidare noterat aUbostadsminislern inte anser del vara aktuellt med någonavskrivning av underhållslånen. Def är elt besked som hyresgästerna får noterasig till minnes. Det handlar här om en enkel, konkret åtgärd, som heltostridigt skulle få gynnsamma effekter för hyresgästernas del då det gäller atlbegränsa boendekostnadernas ökning. Men till en sådan åtgärd sägerbostadsministern - och tydligen också regeringen - nej. I denallmänpolitiska debatten sade bostadsminister :"Bostadsinvesteringarna ökade med i fastpenningvärde, och ökningen står sig även ." Nuerkänner bostadsministern att bostadsbyggandet kan komma att minska ,och då härden här interpellationsdebatten haft det värdet att bostadsministernnärmar sig den bostadspolitiska verkligheten. Beskedet beträffande underhållslånen är, , på intet sättnågot nytt. Dessutom harju fatfat beslut i den här frågan i fullenighet -jag har inte kunnat kontrollera om vpk möjligen stod utanför, men detvar en slor majoritet i för detla. Sedansäger att närdet kommertillett konkret fall, då blirdet minsannnej till hyresgästerna. Men,, miljardlånet i sig innebar Ju enväsentlig förbättring för hyresgästerna detta år och . Kostnaden för deextra underhållsåtgärder som kommer att kunna vidtagas föratt bibehålla standarden på lägenheterna och fastigheterna skall hyresgästernabetala tillbaka års tid. Självfallet innebär det en väsentliglättnad aft fö en så lång återbetalningstid i stället för att nu omedelbartbehöva acceptera kraftiga hyreshöjningar . TORECLAESON (vpk): Det är inle, fru bostadsminister, någon lång ålerbetalningstid, om manser på vad som gäller för bostadslån i allmänhet. är en mycket kortåterbetalningstid. Det väsentliga är aft lånen måste börja betalas tillbaka,och att detta innebären belastning i form av ökade boendekostnader kan väl ändåinte bestridas. Jag vill inte på något sätt förringa värdet av underhållslånen.De har haft en stor betydelse. Vad Jag har velat peka på, och det gjorde vpkredan då beslutet om underhållslån fattades, är att lånen skall betalastillbaka. Då frislen har gått ut, dvs. ,är man tvungen att betalatillbaka lånen, vilkel kommer att slå igenom i form av nya hyreshöjningar.