prot · G309133 · 1979-12-31 00:00:00 — När det gäller frågan om lokaliseringentycker vi nog att det är riktigt att samernas egna organisationer får möjlighetatt vara med och påverka beslutet om våren lämplig lokalisering skall ske. Manhar också från det hållet uttryckt sin tillfredsställelse över att man får varamed och ta ställning till den frågan. Ledning och administration av sameskolorna I fråga om föräldrainflytandet tycker jag att utskottetsskrivning är tillräckligt klar, för där sägs ju att man förutsätter attkostnaderna för föräldrarnas deltagande skall bestridas från anslaget utan attriksdagen gör något särskilt uttalande orn den saken. Det har ju tidigare varitså att det utgått ekonomiska bidrag till sameskolfullmäkfige, och det bör varahelt klart att bidrag kommer att utgå även till samarbetsnämnden. Jag skall fatta mig helt kort och till detsista som anförde säga att det är riktigt att det utgåttekomisk ersättning till sarneskolfullmäktige för resor och sammanträden, mennågra medel fördetta har aldrig varit anslagna, utan man har fått användatillgängliga medel. Det tycker vi är felaktigt. Vi menar att man skall anslåmedel för den här verksamheten, för då vet man vilka kostnader det kommer attröra sig om. Sedan vill jag med anledning av senastereplik fråga: Vilka bland reservanterna i utskottet har sagt att inte samernasorganisationer skall ha sitt inflytande? Vi har bara velat poängtera att ettsamarbete mellan de olika skolformerna och därmed en bred kontaktyta med helabefolkningen är betydligt mera intressant att åstadkomma än det självklara iatt samernas organisafioner skall ha ett ord med i laget och ett starktbestämmande över sitt eget specifika skolväsende. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande25 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 1 av BengtWiklund m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 4 och 5 dessa moment hemställt. Kammaren biföll vad utskottet Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 2 av m.fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande25 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 12 Föredrogs betänkande 1979/80:22 med anledning avpropositionen 1979/80:84 om sjömanspensioneringen Utskottets hemställan bifölls. § 13 Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:37 medanledning av vissa delar av propositionen 1979/80:79 om kapitaltillskott tillStatsföretagsgruppen m. m. jämte motioner. I proposition 1979/80:79 (industridepartementet) hadesåvitt här var i fråga föreslagits att skulle 1. till Medelstillskott till Statsföretag AB förKockumsföretagen på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . 13 protokoll 1979/80:132-133 KapUaltiUskott tiU Statsföretagsgruppen m. m. 3. till för på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 36 000 000kr., 4. godkänna vadföredragande statsrådet hade förordat om användningen av reservationsanslagenMedelstillskott till och Medelstillskott för AB Eiser, 5. godkänna vadföredragande statsrådet hade förordat beträffande avskaffande avaffärsverksdelegationen, 6. godkänna vadföredragande statsrådet hade förordat beträffande styrelsen för domänverket. Som en allmän utgångspunkt för deförslag om anslag som lades fram i propositionen angavs i ett särskilt avsnittvissa preciseringar av Statsföretagsgruppens nuvarande mål. Det föreslagna anslag av 265 milj. kr. som avsågKockumsföretagen var avsett att täcka förluster och medföra en visssoliditetsförstärkning i , och . För att täcka förluster Uddcomb Sweden ABberäknades ett medelstillskott av 36 milj. kr. Regeringen hade vidareföreslagits få bemyndigande att ändra användningen av vissa anslag för ABEiser. Därutöver hade föreslagits i propositionen att affärsverksdelegationenskulle avvecklas och att samordningen mellan styrelserna för domänverket ochför AB () skulle upphöra. I detta sammanhang hade behandlats dels den med anledning av propositionen väckta motionen1979/80:1908 av m, fl, (s), vari såvitt här var i frågahemställts att skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts angående angelägenheten av att ge den statliga företagssektorn en offensiv roll i industripolitiken, 2, för täckande av förluster inom underåren 1980-1982 bevilja Statsföretag ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet på högst 70 milj, kr,, dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1979/80:559 av (vpk), vari föreslagits attriksdagen skulle 1, hemställa hosregeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att upprätthålla driften vid ASSLsboardfabrik i , 2, hemställa hosregeringen om åtgärder för en planerad utbyggnad av vidareförädling av sågadeoch hyvlade produkter och skivor i . 1979/80:1021 av m. (s), vari såvitt här var i fråga (yrkande 6) hemställts att som sinmening gav regeringen till känna vad som i motionen anförts om den statligatekoindustrin i , 1979/80:1023 av rn. (s), vari såvitt härvar i fråga (yrkande 8) hemställts att som sin mening gav regeringentill känna vad som anförts i motionen angående ett investerings- ochutvecklingsprogram för de statliga företagen, 1979/80:1429 av m. fl. (s), 1979/80:1447 av m. (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om enomprövning av Statsföretag AB:s målsättningar i skilda avseenden i enlighetmed vad som anförts i motionen, och Kapitaltillskott tiU Statsföretagsgruppen m. m. 1979/80:1780av Per (). 1. beträffande Statsföretags mål och verksamhetsinriktningatt skulle a) avslå motionen1979/80:1447, b) avslå motionen1979/80:1023 yrkandet 8 och motionen 1979/80:1908 yrkandet 1, 2. beträffande medelstillskottför Kockumsföretagen att med bifall fill propositionen 1979/80:79mom. 1 fill Medelstillskott till för Kockumsföretagen påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /80 under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav , 3. beträffande lånför täckande av förluster inom att skulle avslåmotionen 1979/80:1908 yrkandet 2, 4. beträffande framtida förlusttäckning m. m. inom ABEiser att skulle a) med bifall tillpropositionen 1979/80:79 mom. 4 godkänna vad i propositionen anförts omanvändningen av reservationsanslagen Medelstillskott till ochMedelstillskott för AB Eiser, b) avslå mofionen 1979/80:1021yrkandet 6, c) avslå motionen1979/80:1429, 5. beträffandemedelstillskott för att med bifall tillpropositionen 1979/80:79 mom. 3 till Medelstillskoft fill förUddcomb på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av , 6. beträffandeaffärsverksdelegationen att med bifall till propositionen 1979/80:79mom. 5 godkände vad som anförts i propositionen, 7. beträffandestyrelsen för domänverket att med bifall till propositionen1979/80:79 mom. 6 godkände vad som anförts i propositionen, 8. beträffandeASSLs boardfabrik i att med anledning av Kapitaltillskott tiU Statsföretagsgruppen m. m. motionen1979/80:559 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffande lokalisering till av statliga företagshuvudkontor att skulle avslå motionen 1979/80:1780. Följande fyra reservationer hadeavgivits av , , , ,, och (alla s): 1. beträffandeStatsföretags mål och verksamhetsinriktning, vari reservan terna ansett att utskottet under 1 bort hemställa a)(=utskottet), b) med bifall till motionen 1979/80:1023 yrkandet 8 ochmotionen 1979/80:1908 yrkandet 1 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört om den statliga företagssektorns roll i industripolitiken, 2. beträffandemedelstillskott för Kockumsföretagen, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att skulle med anledning av propositionen1979/80:79 mom. 1 dels till Medelstillskott till Statsföretag AB förKockumsföretagen på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , dels som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört om strukturrationalisering avskogsbruksmaskinsbranschen, 3. beträffandelån för täckande av förluster inom , vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifall tillmofionen 1979/80:1908 yrkandet 2 till Lån till för täckande avförluster inom för /81 under fjortondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . 4.beträffande framtida förlusttäckning m. m. inom AB Eiser. varireservanterna ansett att utskottet under 4 bort hemställa att skulle a) (= utskottet), b) med bifall tillmotionen 1979/80:1021 yrkandet 6 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, c) (= utskottet). Varje politiskt anförande torde också behandladen besvärliga ekonomiska situation befinner sig i. Våra ekonomiskabekymmer beror främst på obalansen i våra utrikes affärer, och den enda säkravägen att komma ur dem är att öka vår industriella bas. Exportindustrin måstetjäna in mer utlandsvaluta och den importkonkurrerande hemmamarknadsindustrinfå till stånd en minskning av vår import. En kraftig utbyggnad av vårindustrisektor krävs också för att skapa fler jobb, särskilt för de unga. Våraindustriinvesteringar har gått ned med 35 ä , vilketär synnerligen allvarligt. Får detta fortsätta blir vår industri allt merföråldrad och otidsenlig och kan följaktligen inte konkurrera med utlandet. Det borde då vara på sin plats att regeringen med allkraft verkar för att vårt näringsliv byggs ut kraftigt. Men regeringenoch industriministern tycks stå handfallna inför denna situation. Man talar omökade industriinvesteringar, men man gör förfärligt litet för att få i gångdem. Tanken att regeringen i samråd med industrin skulle lägga upp en planeringför hur vår industri skall byggas ut - inom vilka branscher detta kan ske, hurman skall skaffa erforderligt kapital osv. - avvisas av de borgerliga. Utskottsmajoriteten är till freds med situationen ochlitar i övrigt till att regeringen skall använda offertprincipen. Det skullevara intressant att höra i vilka fall denna trollformel använts ochgett resultat. Nej, hela denna inställning är ohållbar. Industrinedläggningaroch neddragningar har man administrerat, men planering för framtiden orkar maninte med. Denna sangviniska låt-gå-politik tillämpas även förindustrier som regeringen borde ha ett särskilt ansvar för, nämligenStatsföretag. Där finns inte heller någon framtidsplanering ellerexpansionslust - bara stillastående och fillbakagång. Regeringen vill inte taansvar ens för de egna industrierna. Nej, man har ju tillsatt en styrelse, ochnågra närmare direktiv behövs inte. För oss socialdemokrater är det självklart att de statligaföretagen bör användas offensivt. De måste vara pådrivande iindustriutvecklingen. Självfallet skall inte regeringen gå in ochdetaljreglera, något som de borgerliga älskar att skrämma med. Men regering ochriksdag måste ge Statsföretag en målsättning och handlingsdirektiv för en annanpolifik än den som förs. I dagens besvärliga läge borde det vara ensjälvklarhet att de statliga företagen, liksom de privata, ökar sinainvesteringar och sin utvecklingstakt. Vi har därför föreslagit att regeringenger Statsföretag i uppdrag att utarbeta ett utvecklingsprogram för de närmastetre åren, innefattande ökad vidareförädling och ny produktion. Detta programborde bli av stor betydelse bl. a. för regionalpolitiken. Programmet skullesedan föreläggas fillsammans med förslag till finansiering. Men deborgerliga finner inte detta nödvändigt. Sakta och sävlig lunk, där det inte ärstillastående och tillbakagång, tycks vara borgerlighetens recept vad detgäller både Statsföretag och regionalpolitiken. I samband med att varv överfördes till SvenskaVarv fördes en del andra företag inom den koncernen, bl. a. IndustriAB, till Statsföretag. Statsföretag anser att det är möjligt att på kort siktuppnå ett positivt resultat för Kockumsföretagen. För detta krävs emellertid enfinansiell rekonstruktion och vissa effekfivitetshöjande åtgärder. Kapitaltillskott tiU Statsföretagsgruppen m. m. KapUaltiUskott m. in. anhållerdärför om ett kapitaltillskott på 267,5 miljoner för förlusttäckning m. m. förår 1979 i , och Chemical ABsamt ett rekonstruktionslån med villkorlig återbetalningsskyldighet på 150miljoner för förlusttäckning i för verksamheten åren1980-1982. Kockumsföretagen arbetar som bekant inom skogsindustribranschen,och det finns även ett antal privata skogsmaskinsfillverkare i vårt land. Justnu har branschen god efterfrågan, men torde en strukturrationaliseringvara nödvändig om inte branschen skall råka i kris. Nära samordning ochsamarbete samt produktutveckling är nödvändiga. Det synes därför angeläget attregeringen tar initiativ till och medverkar i en strukturrationalisering. Denborgerliga utskottsmajoriteten vill dock inte sluta upp bakom ett sådantuttalande. Från privata företag inom skogsmaskinsbranschen harframförts att anslaget och villkorslånen skulle ge Kockumsföretagen möjlighettill en förödande konkurrens och till att slå ut de privata företagen. Dettauttalande är dock helt opåkallat. Vad det gäller är endast att ge Kockumsföretagenmöjlighet att överleva och att arbeta vidare på samma villkor som de privataföretagen. Men de borgerliga utskottsledamöterna finner ändå anledning att yrkaavslag på rekonstruktionslånet. Vi socialdemokratiska reservanter föreslårdäremot att lånet nu begränsas till 70 miljoner. När bättre kunskap föreliggerom utfallet kan beloppet omprövas. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1-4 vid näringsutskottets betänkande. SVENHENRICSSON (vpk); I motion 1447 har vpk föreslagit enomprövning av riktlinjerna för , bildades knöts vissa positivaförhoppningar till dess framtida verksamhet. Här hade nu skapats ett statsägtföretag av betydande storlek, som skulle kunna bli till nytta församhällsintresset t, ex. då det gällde lokaliseringspolitiken. angivna målsättningen betonas, förutom uppgiften att öka denstatliga företagssektorns effektivitet och kraven på långsiktig trygghet,medinflytande och arbetstillfredsställelse för de anställda, ävenså attbolaget skulle ta särskild hänsyn till samhällsintresset vid valet mellan olikaprodukfions- och lokaliseringsalternativ. Det är tydligt att mål ochinriktning, sådana de här formulerades, i någon mån var av annan kvalitet än demål som kännetecknar bolagen inom den privata sektorn och som innebär maximalvinst. Tyvärr har fått spela en alltför defensivroll i svensk närings-och industripolitik. Detta har skapat en betydandebesvikelse i olika regioner och kommuner, inte minst i . Vpk har imotioner till och i andra sammanhang föreslagit en offensivutveckling av den statskontrolleradesektorn i samhället. Vi är av den meningenatt det svenska näringslivet kännetecknas av en viss eftersläpning ochstagnation av traditionellt mönster. När det gäller produktionens inriktningoch samman- sättning läggsalltjämt huvudvikten vid den tunga industrisektorn, vilket gör att stora kravställs på både råvaror och energiresurser. Man kan ha delade meningar om den breda energidebatt somföregick folkomröstningen , men utan tvivel gav denna debatt många belysandeexempel på nödvändigheten av förnyelse inom svensk industripolitik ochnäringslivsstruktur. Frågan om nya alternativa energikällor - dvs. enalternativ energiteknologi - och en därmed sammanhängande nödvändig hushållningmed vårt lands råvarutillgångar aktualiserade nya perspektiv för bl.a. svensk verkstadsindustri. Just inom verkstadsindustrin spelar nämligenklassiska svenska verkstadsprodukter liksom råvaror och halvfabrikat enoproportionerligt stor roll. Vårt land behöver alltså en förnyelse då detgäller att höja förädlingsgraden och att förnya sammansättningen av vårindustri och att därmed bryta dess ensidiga struktur. Ett exempel: Vpk har bl. a. i samband med diskussionernaom industripolitiken och trafikpolitiken konkret pekat på det förhållandet attvi har en slösaktig, ineffektiv miljöfientlig trafikapparat. De mestframtidsbetonade transportmedlen har tekniskt och ekonomiskt försummats sedanårtionden tillbaka. Ett program för att bygga ut och upprusta de spårburnatrafiksystemen till högsta tekniska kapacitet skulle tjäna ekonomin iallmänhet liksom miljö och energihushållning. Vi anser att en planmässiguppbyggnad och omvandling av den stora trafiksektorn kan bilda marknad förmånga nya produkter och även främja exportsidan. Det är på sådana här nya områden - försummade av denprivata sektorn -som vpk menar att den statskontrollerade sektorn borde sättasin och bli till något av en spjutspets i en kampanj för målmedveten förnyelseoch rekonstruktion av industrisektorn. En dylik nyorientering förutsätter attAB Statsföretag erhåller mer preciserad riktlinje. I stället för en sådan här offensivutveckling av Statsföretag riktas numera från borgerligt håll - ja, frånregeringens mest tongivande krafter- ständiga angrepp mot den offentligasektorn. Denna sektor, i vilken Statsföretag ingår, utgör i själva verket enviktig bas för många nya produkter. Tag t. ex. vårdsektorn med de tusen ochåter tusen industriprodukter som den behöver- från byggnadsmaterial över möbleroch texfilier till lyfthydraulik och en mängd fina instrument. Eller tagvägsektorn med dess omfattande behov av teknisk utrustning, transportmedel osv.Det går att räkna upp en mängd exempel som visar att just den offentligasektorn utgör ett slags "motor" för stora delar av vårtillverkningsindustri. De borgerliga kampanjerna mot den offentliga sektorn äri själva verket slag mot sysselsättning och progressiv utveckling. Denoffentliga sektorn skall liksom utgöra en viktig grund, anservi, för fortsatt utveckling av industrin i vårt land. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill vpk-motionen 1447 om Statsföretag AB:s verksamhet. I andra hand kommer vpkatt stödja reservation 1. Vpk kommer när det gäller den av föregående talarenämnda medelstilldelningen till och Eiser att stödja reservationerna 2,3 och 4. Kapitaltillskott ull Statsföretagsgruppen m. in. Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. JOHANOLSSON (c): gjorde inledningsvis enindustripolitisk deklaration, där han betygade vilken vikt industrin ochnäringslivet har, att de utgör en grund för allmän tillväxt och ekonomiskutveckling. Den delen vill jag helt instämma i. Det är skönt att höra sådantäven från och andra socialdemokrater. Men sedan skiljer sig våra åsikter åt en aning. Han villerikta stark kritik mot de borgerliga partierna för att dessa inte ärtillräckligt offensiva när det gäller det ärende vi behandlar, nämligenfrågan om kapitaltillskott till Statsföretag, och han hade en del att säga påden punkten. Han anförde att förhållandena skulle bli bättre med en annanplanering. Vi får ständigt höra från socialdemokraterna hur viktigt det är medplanering. Men jag tror att ni själva inser att det inte hjälper med planering.Vi är överens om att industrin måste växa till om vi skall ha råd med en offentligsektor, och därför måste industrin ha en sådan lönsamhet att den ärkonkurrenskraftig. Och det åstadkommer man inte med enbart planering. Tvärtom -om man driver planeringskravet för långt minskar man industrins möjlighet attväxa och konkurrera. Vi har olika synpunkter här, men det är inte precis defrågorna som skall diskuteras . Mot bakgrund av detta inlägg och mot bakgrund av detärende som vi nu behandlar vill jag något beröra vad propositionen tar uppbeträffande Statsföretags målsättning. Jag vill erinra om att när Statsföretagbildades var målsättningen - och den känner väl alla till, eftersom den harupprepats så - att under krav på lönsamhet uppnå största möjligaexpansion. har väl denna målsättning ifrågasatts. Det har vidock inte gjort från vårt håll, och inte heller ifrågasätts den ipropositionen. Däremot har man funnit anledning att utreda Statsföretags rolloch ta upp en hel rad andra problem. Men denna målsättning innehåller dockganska mycket av vad och reservationen vill. Här har man jualla möjligheter att handla, om bara förutsättningarna ute på marknaden finns. Statsföretag skall ta särskild hänsyn tillsamhällsintresset vid valet mellan olika produktions- ochlokaliseringsalternativ. Det är alldeles självklart. Förre finansministernSträng har medverkat till den s. k. offertteknik som nästanraljerade om. Man har resonerat så att om Statsföretag åläggs att utföra vissauppgifter, som kan vara av regionalpolitisk art eller av samhällsnyttig artmen som inte ger vanlig ekonomisk lönsamhet, skall Statsföretag få ersättning.Statsföretag får lämna offert på vad det kostar att utföra den samhällsnyttigauppgiften. Det tycker jag är en bra metod, men den har egentligen använts alldelesför litet. I detta bottnar kanske kritik mot att Statsföretaginte har varit tillräckligt regionalpolitiskt offensivt. Vi menar - och detsägs också i propositionen - att offertmetoden är ett medel som Statsföretagskall använda ytterligare. Givetvis har det också ställts ett lönsamhetskrav påStatsföretag. Den verksamhet som Statsföretag bedriver skall vara lönsam. övergångstidbör Statsföretag lämna samma avkastning i fråga om produktion och verksamhetsom kan fordras av annan verksamhet i detta land, alltså av privat verksamhet. Regeringen beslöt utreda Statsföretags verksamhet och mål.Utredningen har varit på remiss och bereds nu av regeringen. Man kan vänta en propositionså småningom. Utredningen tar upp en översyn av målsättningen, en del frågorom den regionalpolitiska delen samt frågor om en effektivisering av verksamhetoch organisation. I denna proposition nöjer man sig därför med att ange vissapreciseringar. Man talar om vilken regeringens uppgift är, nämligen att påägarens-statens vägnar under den övergripande målsättningen uppställapreciserade mål för Statsföretag och noga följa verksamheten samt givetvisstimulera där det kan behövas. Statsföretagsgruppen bör eftersträva en verksamhet, somhar goda framtidsförutsättningar. Därmed menar man i denna proposition, som vihar anslutit oss till, att det ibland kan vara nödvändigt med nedläggningareller minskning av en verksamhet, om den inte har framtidsmöjligheter och inteär konkurrenskraftig utan tyngande för verksamheten i övrigt. Å andra sidanmåste man för att kompensera detta försöka utveckla expansiva delar avStatsföretag. Det innebär att Statsföretag-har frihet och skyldighet atthandla, att lägga ned verksamheter och att utveckla nya verksamheter.Statsföretag har alltså ganska stor frihet. Det tycker jag är viktigt, omStatsföretag skall kunna bli ett effektivt och slagkraftigt företag ikonkurrens med andra företag här hemma och utomlands. 1 propositionen understryks särskilt att man skall verkaför att förverkliga regionalpolitiken. Man skall använda alla medel somsamhället i övrigt har ställt till förfogande för företagsamheten för attbedriva verksamhet på områden som inte har så gynnsamma företagsekonomiskavillkor. Regionalpolitiken skall kunna användas av Statsföretag.