prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:163 § 1 Utnyttjande av vattenkraften Föredrogs civilulskoltets betänkande 1979/80:32 medanledning av motioner om utnyttjande av vattenkraften. I dettabetänkande behandlades motionerna 1979/80:1499 av m. fl. (vpk),vari föreslagits 1. att hos regeringen hemställde om enutredning om bevaran devärdena i de större vattendragen i , 2. att uttalade alt i avvaktan på begärdutredning om bevarandevärdena Strängforsen i och i Värm lands län t. v. borde undantas från utbyggnad, och 1979/80:2052 av Per m. (s), vari föreslagits atl som sin mening gav regeringen till känna vadi motionen anförts om alt regeringen inte borde ge tillstånd tillvattenkraftsulbyggnad förrän gjort en förnyad samlad prövning avriktlinjerna för utnyttjande av vattenkraften. 1. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:2052, 2. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1499. Följande två reservationer hadeavgivits av Per , , , ,, oeh Per (alla s); beträffande uppskov medregeringens prövning, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 borthemställa att med bifall lill motion 1979/80:2052 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande Kymmens kraftverk,vari reservanterna ansett - vid bifall till reservation 1 - atl utskottetsyttrande i viss del skulle ha av dem angiven lydelse. PER (): Med tanke på den inte särskilt enorma publikdelta ärende lockar hade vi kunnat välja en annan lokal, vi hade t. o. m.kunnat gä ut pä gatan för atl "göra upp", men måste vi följa deregler som gäller och disponera detta utrymme. Nr 163 Det betänkande vi nu skall behandlabaseras delvis på en motion väckt av , 1 socialdemokraterna icivilutskottet. Vi kräver i motionen ett moralorium för 4 iuni1980 utbyggnaden av vattenkraften. I börjanav 1981 väntar vi en proposition där rnan kommer alt redovisa , behov och önskemål beträffandeutbyggnaden av vattenkraften. ' , r, är delta en myckel kontroversiellfråga. Del råder stor spänning mellan vattenkraften ' k & åsikternaorn man skall bygga ut våra vattendrag eller bevara dem orörda. Frågan hardärför varit föremål för mycken uppmärksamhet och underkastats rätt slitsammadiskussioner här i . De regler som gäller fastställdes , ochdispositionen av vattenkraftsutbyggnaden baserades då påfattade beslut om hur energibalansen skulle regleras och hur mycket el viskulle ta ut ur vattenkraften. har som bekant mycket vatten runnit iälvar och forsar. i är, alltså , motioneradevi om att man skulle vänta med utbyggnaden till tiden efter folkomröstningen.Efter folkomröstningen skulle det komma en proposition, där regeringen skulleredovisa den här bilen såväl som andra avsnitt av energipolitiken. hade man allmänt inom alla partier. Vår motion ledde fill ettutskottsbetänkande som egentligen, i sak, var etl tillstyrkande. Men man skallinle begära för mycket av regeringspartierna - del kunde man inte förr heller,för länge sedan, när vi hade en annan regering-och vi fick etl besked om attregeringen inte tänkte la ställning lill någonting förrän tidigast efterfolkomröstningen. Då skulle man lämna en utförlig redovisning av behoven oeh avvad man skulle företa sig. Det var i hövliga, för att inle säga hovliga, vändningarutskottet uttalade att det inle förväntat sig några beslut av den då sittanderegeringen. Utskottet framhöll också alt en rätt utförlig redovisning av fråganstrax skulle komma så atl man skulle få ett bättre underlag. Det innebar inteatt man förväntade sig att skulle bli enig i de här frågorna, men manförväntade sig i varje fall att alla skulle kunna disponera ett gottunderlagsmaterial. Efter folkomröstningen kom det en proposition, men deninnehöll inte ett enda ord om vattenkraften. återkallades denkvarliggande propositionen 1979/80:115 i de delar som inte hade behandlats. I den proposition som annonserats lill början av 1981 -uppgiften att den skall komma då har inhämtats av utskotlskansliet, och det har väl också meddelats pä annat sätt - kan vi räkna med att fä en fullständig redovisning av den här frågan. Under liden fram till dess, alltså under något mer än etl halvår, kan man förvänta sig alt regeringen kommer att få ta ställning till utbyggnadsfrågor av kontroversiell karaktär. Det finns en förteckning i reciten till utskottsbetankandet som redovisar vilka frågor som kan bli aktuella. Med tanke pä hur känsliga och kontroversiella sådana här ulbyggnadsfrågor är vore det värdefullt om vi kunde få ett bättre underlag för beslutet. Vi skulle ha glädje av en redovisning av hur mycket elkraft som behövs, hur myckel vi skulle kunna la ut av vattenkraften och vad som 158 behöver disponeras av de resursersom finns kvar. Det är väl inte sä alt värt behov av el är så stort och så brådskande all vi inle kanvänta det här halvåret. Det är därför ledsamt all utskoltsmajorilelen nu intekan dela den här ståndpunkten - det gjorde man , även ornuttryckssätten inle var exakt desamma - så atl vi kunde vänta med dellaställningstagande tills då vi har etl bättre underlag. Därmed, herr talman, tycker jag alt jag har sagt det sombör sägas i denna fråga. Det innebär atl vi tar etl klart ställningslagande ifråga om behandlingen av Kymmen och andra frågor som varit uppe i dettasammanhang. Dessa frågor bör kunna vänta för atl las upp i elt störresammanhang. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. RAULBLUCHER (vpk): Befolkningen i norra i är hårtprövad efter flera ärs kamp för bevarande. Avgörandet haruppskjutils gång på gång, och det finns en utbredd föreställning om atl varjenytt uppskjutande är en manöver för atl få opinionen alt tröttna och deoppositionella all skingras. Jag påpekade detta när jag fick ettinterpellationssvar av jordbruksministern. Det positiva i del svaret var altriksintressena kommer att tillmätas stor vikt vid den slutliga prövningen oehalt hänsyn skall tas lill hur en utbyggnad skulle påverka naturen, fisket,befolkningens levnadsförhållanden och trevnaden för de närboende. Det är tveksamt om det är positivt eller ej attutskottet i betänkandet berättar atl ansökan om tillstånd till utbyggnad avSträngsforsen vilar i avvaktan på ytterligare utredning och atl beslul iärendet kan beredas tidigast . Del frestar i varje fall sannolikt änen gäng nordvärmlänningarnas tålamod. Argumenten för undanlagande av Strängsforsenhar framförts åtskilliga gånger här i kammaren. Den långa raden av remissinstansersom har avstyrkt utbyggnaden har räknats upp. I motion 1499 har vpk begärt enutredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i . Vi hardå också krävt alt och Kymmen skall undantas i avvaktan pä ensådan utredning. sade utskoltsmajoriteten alt hänsyn skulle las till allmännaplaneringssynpunkler vid en prövning av Kymmen-ansökan och att del därför intefanns skäl för ett uppskov i det fallet. Socialdemokraterna i utskottetreserverade sig, och vpk stödde givelvis reservationen. Det blev som vanligt enknapp seger för utskottets borgerliga majoritet i voteringen, även med stöd avde värmländska borgerliga ledamöterna. har vi en likartad situation som ihöstas, oeh någol nytänkande inom majoritetsblockel är inte alt vänta. Vividhåller dock våra krav i vpk-motionen, och vpk-gruppen kommer alt rösta förde båda socialdemokratiska reservationerna. Jag yrkar bifall lill vpk-motionen nr 1499. Nr163 (): Onsdno =n flpn "" talman! Per har redovisat sina ochmedreservanternas skäl A il n'1980 " *'" ståndpunkt,nämligen att ledamöter bör rösta pä de Jag tyckte althan ändå lätt gled förbi 1 beskrivningen av motionsförslagenoch reservationsyrkandena. ' , r, egentligen endast att om man väntartill dess alt den nya propositionen vattenkraften , j v f kommer, såfär man nya riktlinjer för hur valtenkraftsutbyggnaden i det här landet skallske. Jag vill ändå försöka gå igenom vad motionärerna och reservanterna menat. Jag konstaterar då att reservanterna kort och gott villatl regeringen skall upphöra att fullgöra sina skyldigheter när det gäller atttillämpa vattenlagen. Del är det frågan handlar om, även om del gäller en pauspä ca etl år i hanteringen. Man kan fråga sig vad kammaren skulle säga om någonkom med förslaget att skulle uttala att regeringen inle skulletillämpa annan lagstiftning som kräver regeringens tillstånd, t. ex. att manunder etl år säger att man inte skall ge något tillstånd till expropriation.Antagligen skulle en massa människor och en hel del kommuner säga att det äralldeles felaktigt och att det konstitutionellt är galet atl göra på det sättet.Men om man från socialdemokratiskt håll vill ha ändringar på del lagregleradeområdet måste man föreslå lagändringar och inle söka påverka genom uttalanden. Naturligtvis kan Per tycka alt jag gör en ojustjämförelse. Han menar nog atl det inte är fråga om atl göra uttalanden ulan attdet är fråga om att ändra riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen, någotsom klart hör till befogenheter. Det är egentligen en av de förstafrågorna som har väglett utskottsmajorileten. Reservanterna säger all de villinföra riktlinjer för den fysiska riksplaneringen, som innebär att del, i deområden som berörs av åtta av de nio inneliggande ansökningarna om tillstånd,skall finnas hinder mot förelagen från "allmänna planeringssynpunkter".Men framhåller man att det inte går att bedöma sakfrågan förrän nästaår då den nya propositionen föreligger. Min och ulskottsmajoritetens första invändning är alltsåatl reservanterna rent sakligt inte ens försöker bedöma de allmännaplaneringssynpunkter som regeringen har att ta hänsyn lill enligt den vattenlagsom gäller. Hur reservanterna än argumenterar måsle de, eftersom man inte villändra vattenlagen, hålla sig inom lagstiftningens råmärken. Det är alltså del första och det enligt min mening helt avgörandemotargumentet i principfrågan. Jag skall också något gå in på argumenten ireservationen från reservanternas egna utgångspunkter. Per uppehöll sigmest vid talet om att vi skall få en energipolitisk proposition nästa är oehatt det innebär helt nya utgångspunkter när det gäller att bedömavattenkraftens roll. Det är egentligen rätt avslöjande, om man kopplar det tilldet grundläggande budskapet - nämligen att vi redan nu kan säga att vi behöveravsevärt mindre vattenkraft än vi hade räknat med. De klara ståndpunkter somsocialdemokraterna tagit i vattenkraftsfrågan och derasuttalanden innebär ju att man skulle lösa ut 160 närdet gäller tillståndet atl få bygga ut Sölvbacka och atl man i stället byggerut . Denfrågan kan vi naturligtvis diskutera, och vi har möjligheler att i värtdemokratiska system påverka den saken genom ändringar av riktlinjerna. Men vadjag reagerar mot är inte alt vi har delade uppfattningar utan att reservanternainle är hell uppriktiga när det gäller innehållet i del förslag som de läggerfram. Per försöker övertyga kammarens ledamöter om att vi harnya förutsättningar för vattenkraftens utbyggnad. Men om jag har tolkat dethela rätt är det egentligen så att man menar att vi, om vi bygger utKalixälven, kan avslå från en del andra utbyggnader. Närvi behandlade proposition 115 gjorde vi en ordentlig genomgång av hur ansvaretär fördelat mellan och regeringen. Beträffande den socialdemokratiskamotionen voterade vi, som Per sade, i kammaren om utformningen avriksdagens beslut. Ändå uttalade vi då att det inte kommer att fattas någotbeslut om utbyggnad förrän efter folkomröstningen i energifrågan. Ipraktiken fungerar det så att produktionsintressel kan kräva ett större ingreppän vad bevarandeinlresset kan medge. sätter gränser förproduktionsintresset på två sätt - dels genom domstolarnastillåflighetsreg-ler, dels genom riksplaneringens riktlinjer. Man kan säga attför varje fall drar liksom regering och domstolar i praktiken uppdessa gränser. Mitt och utskottsmajoritetens resonemang innebär kort och gottatt man när det gäller energibalansen får nöja sig med vad som kan tillåtasenligt de allmänna reglerna och inom de yttersta gränser som sätterfrån bevarandesynpunkt. Sedan har ju regeringen möjligheter alt något hyfsatill marginalerna. Vpkupprepar sina tidigare yrkanden. Utskottets ståndpunkt är densamma som vi harintagit tidigare. Vi menar att regeringen får bedöma om det behövs enutredning. Hur det än blir med detta finns det inte någon befogad anledning attlägga just Kymmen i malpåse i väntan på en sådan utredning. I så fall skulleman ju kunna lägga vilket som helst av de i betänkandet uppräknade projekten iden malpåsen. Utskottet har alltså avstyrkt vpk;s yrkande även den här gången. Jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan i dess helhet. PER (); Det är överraskande alt klandrar mig för att glida översakfrågan. Dagens sakfråga gick inte in pä. Han fastnade iformaliteter när han sade att vi vill förhindra regeringen att verka enligt deregler som gäller för dess arbete och enligl de beslul som har fattats. Vadvi har sagt är att vi vill ha ett moralorium för atl vi skallkunna få ett bättre sakunderlag. Situationen är ju förändrad, och detunderlag vi har är gammalt. Vi vill att de för dagen aktuella förutsättningarnaskall gälla för beslutet. Jag kan inte fatta vad det skulle göra för skillnadom II protokoll 1979/80:162-163 manförlängde liden då regeringen hindrades från atl arbeta i de här frågorna - omjag nu skall ta fasta pä uttryckssätt här - lill att omfattaytterligare , under vilkenregeringen enligl frivilligt påtagit sig att avstå från attfatta beslut. Det kan ju i princip inte vara någon skillnad. Om regeringenville göra del frivilligt tidigare, sä borde den väl kunna åläggas att göra delytterligare med tanke pä att vi ännu inte har fått den redovisningefter folkomröstningen som utlovades . Den redovisningen haralltså inte kommit, utan vi kan förvänta oss den . Det är den enkla bakgrunden, och det är detta som ärsakfrågan . När vi har fått ett bättre underlag, då kan vi diskuterafrågan om olika vattendrag. Här vill jag säga atl det inte är så - och del vetKjell - att vi ville byta ut Sölvbacka mot . ISölvbackafrågan gav vi uttryck för vår grundsyn: att bevara så mycket sommöjligt av de små vattendrag som ligger nära befolkningen sä att de kanuttnytija dem, och i stället bygga ut en större älv. Det var ettställningstagande vi gjorde i den debatt som fördes då. Låt oss nu få ett nyttunderlag, så får vi sedan föra debatten efter de aktuella behoven. KJELLMATTSSON (c): Per förstår säkert av mittanförande att det inte är tidsperspektivet som jag vänder mig emot. Jagförsökte göra en genomgäng av hur systemet är uppbyggt med de allmännariktlinjer som har fattat beslut om, och vi har med ledning av dessariktlinjer slagit fast atl det finns älvsträckor som inte kan byggas ut,älvsträckor som kan byggas ut enligl vattenlagsprövningen och sådana för vilkaregeringen har det avgörande inflytandet. Vad jag påstod var kort och gott att reservanterna intehar gjort någon bedömning av de allmänna planeringssynpunkter som regeringenskall ta hänsyn till. Reservanterna säger tvärtom atl den bedömningen skallgöras , och skall regeringen upphöra med denbedömning som gäller. Att utfärda ett generellt förbud är intenågonling som kan kallas att följa riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Per får naturligtvis gärna ha den åsikten alt detvar riktigt med ett stopp för tillstånden. Min invändning gällde inte åsiktensom sådan, utan den gällde att man i så fall borde ha föreslagit en ändring avvattenlagen. Man glömmer så ofta bort i den här debatten att vattenlagen, omdess förutsättningar är uppfyllda, ger sökandena vissa rättigheter när delgäller alt få tillstånd. Min andra invändning var atl den omprövning somreservanterna vill ha egentligen är knuten till en ny energiproposition.Reservanterna vill alltså ha en annan prioritering av vad som skall skyddas.Del bekräftade Per i sitt inlägg när han med anledning av att jag hadenämnt Sölvbacka sade att socialdemokraternas ställningslagande då var ettutslag av atl man ville skydda en del av de mindre vattenfallen. ärdet ju så att socialdemokraterna i olika sammanhang gång på gång harföreslagit alt skall byggas ut. Det är den inställning manprincipiellt har från socialdemokratiskt häll, nämligen atl man för att klaraav att upprätthålla energibalansen skall satsa på etl större utbyggnadsprojektoch därmed skydda etl antal mindre. Men har man alltså inte haft riktigkraft att bekänna färg i denna fråga. Det talas inte längre om älv utanbara om vad man i stället skall försöka att skydda. Därför valde jag i milt inlägg att försöka beskriva deprinciper som gäller, och som också rimligtvis bör gälla, för vad riksdagenskall fatta beslut om och vad sedan domstolar och regering har alt besluta om.Enligt vår åsikt finns det inte någon anledning att nu skjuta hanteringen avett antal frågor och avvakta en ny proposition. Frågorna bör kunnabehandlas i den ordning som vattenlagen och riksdagsbeslutet om riktlinjernaför skyddet av vissa älvsträckor föreskriver. PER () replik; Vi har fastnat i engammal diskussion då det gällde helt andra förutsättningar. Har det, herrMattsson, inte hänt någonting och i är beträffande energifrågan? Jagförmodar alt inte är främmande för tanken att det har gjort del.1 varje fall sade han själv i början av det här året att vi, förutomproposition 115 som då förelåg, skulle fä en proposition om energipolitikensenare. Efter den ingående energipolitiska debatt som förts, t. ex. efterfolkomröstningen, väntade vi en fullständig redovisning från regeringens sida.Denna redovisning skulle vara avgörande för den ställning som vi skulle ta. Nukom del inte något förslag från regeringen och därför säger vi; Låt oss iavvaktan på detta förslag vänta ytterligare några månader med beslut iulbyggnadsfrågor, som kan vara nog så känsliga, sä atl vi kan ta en grundligdebatt om oeh om andra ömtåliga frågor. KJELLMATTSSON (c) replik: Även om vi inte blev ense ombeslutets utformning, konstaterade vi att vi var ganska överens när del gälldeinnehållet i belänkandet när vi behandlade socialdemokraternas motion ommoralorium förra gången. Det fanns ett mycket litet antal ärenden hosregeringen och domstolarna för prövning. Regeringen uttalade också att den inteavsåg att pröva något av dessa ärenden innan folkomröstningen klarats av. har vi från departementet fått uppgift om vilka ärendensom behandlas . Det visar sig att del inte rör sig om någol större antal.Om vissa av ärendena har vi fått uppgift om att de inte kommer att bli föremålför beslut i det skick som de nu befinner sig i. beror det på attsökanden vill ha en ändring av utformningen av ansökan. Över huvud tagel kan man konstatera alt det inte är någonstörre verksamhet på del område som gäller tillstånd för utbyggnad av nyavattenfall. Del gör alt vi inte kan finna något motiv för att nu införa ettmoralorium, som faktiskt skulle tvinga regeringen att i energipropositionen speciellt behandla frågan om ändring av riktlinjerna förvaltenkraftsutbyggnaden. Vi har ändå bestämt oss för en mycket försiktigutbyggnad i effekt räknat. Regeringens handlande har omgärdats med en hel delbestämmelser, som syftar till atl vattenkraften skall byggas ut i litenutsträckning, jämfört med vad som totalt sett skulle kunna göras. Därför kan viinte finna något skäl till att man inte skulle tillämpa vattenlagensbestämmelser beträffande de ansökningar som ligger inne och lämna tillstånd, omdet enligt de bestämmelser som regeringen har att tillämpa föreligger rätt tillfillstånd. Det betyder ju inle att vi säger att ansökningarna skall bifallas.Det är absolut inte så att det bara är alt kvittera ut ett tillstånd avregeringen. Tvärtom kan det också bli avslag på de ansökningar som ligger inne. GÖTHEKNUTSON (m); talade här om tvä projekt iVärmland, dels och dels Kymmen. Det är tydligt alt är nöjd med vare sig det ena eller andra agerandet frän vattendomstolars,andra myndigheters eller regeringens sida. Elt och ett halvt ärs ytterligareutredning kring är tydligen inte bra för och hansintressen. Föreslär man kortare lid, dä är det heller inte bra. Han anger självatt han inte riktigt vet vad som är bäst. Det är möjligt att förklaringen är enkel. När man har renltaktiska syften med etl agerande av det här slaget och inte alllid hinner pejlaopinionen, då vet man inte riktigt vilket ben man skall stå pä, vilkenargumentering man skall ta fill. tycker vi andra vad gäller att det ärtill fördel om man avvaktar och tar tiden pä sig fram . har gått igenom all möjlig prövning ändasedan 1975. Ansökan till ingavs . Ärendet harprövats mycket noggrant. skrev till regeringen och gavklartecken , och man har sedan haft tillfälle att pröva det hela vidare ochman har förvisso också hört de kommuner som är berörda. I den här debatten, som vpk så energiskt har fört i syfteatt vinna röster bland lokalbefolkningen, har man uppenbarligen inte velat tahänsyn till de omständigheter som har varit avgörande för kommunensställningstagande. Från kommunens sida anser man, tvärtemot vpk, att det t. o.m. kan vara till fördel för turistnäringen atl få till stånd.Detta framgår av dokument i sammanhanget. Del är också alldeles klart atl mangenom den här utbyggnaden snabbast och säkrast får det tillskott avsysselsättning som så väl behövs i den delen av . Det är elt relativt litet ingrepp i naturen som sker medKymmenprojektet. Jag häller mig alltså till utbyggnaden i . Det ärett projekt som ger ett icke ofördelaktigt tillskott av energi, som i sin turkan bli avgörande för sysselsättningen vid Vänerskogs anläggning i ,massaindustri. Allt talar för att man nu skall kunna få till stånddet här vattenkraftprojektet, , och att man då har följt denlokala opinion som skall få genomslag enligt våra demokratiska regler. gruppensyttrande, liksom yttrandena från 15 av de 18 remissinstanser som Nr 163 har fått yttra sig, är klart positivt och har tillstyrkt det här projektet. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskoltets herriställan. RAULBLUCHER (vpk): åberopar opinioner som bör fågenomslag i demokratisk ordning. är det ändå så att det är fullt i demokratiskordning också atl opinioner kommer fill uttryck även om de inte företräds av ival utsedda representanter. Sedan åberopar återigen "dokument"i den här debatten. I en tidigare debatt gjorde detsamma oehville då t. o. m. i syfte att framställa kommunisterna som ettmycket taktiskt parti, som skulle agera opportunistiskt, åberopa en omröslningi där, enligt , vpk-gruppen skulle haröstat för tillstånd till Kymmens kraftverk. Jag har här sammanträdesprotokollet, dagtecknat den 31augusti 1978, där vpk-förelrädaren reserverade sig motbeslutet, efter det att man röstat i huvudfrågan. yrkade altkommunen skulle avstyrka projektet. Kommunstyrelsens ordförande, socialdemokraten i , yrkade däremot bifall med tvä tillägg. Del ena filläggetskulle innebära att de begärda högsta vattenstånden i Rottnan såväl sommar- somvintertid skulle sänkas med 0,osv. för att eliminera negativaverkningar. Det var alltså från sida krav på ytterligareskärpningar för bolagen när det gällde utbyggnaden i Kymmen-Rottnan. Sedan ställdes dä proposition på förslaget lill yttrandejämte de här två tilläggen. I den omröstningen röstade vpk-gruppen i Torsbykommunfullmäktige ja fill tillägg, eftersom det var just detsom omröstningen då gällde. Däremot hade man redan tidigare röstat motKymmen-Rottnan-projektet. Så kan man alltså handskas med s. k. dokument. Dokument ärväldigt värdefulla, men man skall kunna läsa innantill också. GÖTHEKNUTSON (m); Det är litet besvärligt, tycker jag, att ståi samma bänk oeh disputera med en i och för sig trevlig bänkkamrat, så därförväljer jag talarstolen. Jag vill bara konstatera att efter det meningsutbyte somRaul Blucher och jag hade beträffande vilka som hade röstat si oeh sä i Torsbykommunfullmäktige - det var - överlämnade jag dessa,som det nu heter, dokument till bänkkamraten och debattören . Han har alltså haft på sig att läsa in det där.Han har inte protesterat , och inte gjorde han det i sitt förstainlägg här heller. Det inlägget kunde ha blivit hans enda, om jag nu intehjälpt honom alt fä tillfälle atl säga det han sade.