prot · G3093 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:3 1 Anmäldes och bordlades Propositioner ochskrivelser 1979/80:1 om 1979/80:3 om lån till ettav AB helägt smidesbolag 1979/80:5 om erkännande av nordiskafaderskapsavgöranden /80:6 om uppgifter och organisation,m. 1979/80:8 med överiämnande av årsredovisning för Statsföretag AB1979/80:9 om konsumentförsäkringslag, m. m. 1979/80:10 om kontroll avhybrid-DNA-teknikens användning 1979/80:11 med överiämnande av årsredovisningför 1979/80:12 om ändring i lagen (1971:139) omförsöksverksamhet i fråga om ordningenför vissa kyrkliga förrättningar 1979/80:13 om lån till Flygmotor AB1979/80:15 om alternativa timplaner på vissa linjer i gymnasieskolan m.m. 1979/80:16 om riktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen §2 Anmäldes och bordlades 1979/80:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse §3 Anmäldes och bordlades Motioner 1979/80; I av RolfDahlberg ]979/80;2 av med anledning avpropositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiskariksplaneringen §4 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits tiil kammarkansliet 1979/80:1av () lill arbetsmarknadsministern om gränserna för försök medaff förändra anlag hos levande organismer, m. m.: Underde har framkommit att det halvstatliga iäkeme- 37 delsförefaget KabiGenplanerar aff uppföra ett risklaboratorium för hybrid-DNA-forskning påKungsholmen i . Vidare finns planer på etthögrisklaboratorium i , troligtvis vid Svenska Sockerfabrik AB:sanläggningar i . Utvecklingen inomhybrid-DNA-forskningen går oerhört snabbt. IUSA ses hybrid-DNA-forskningen som ett stort biologiskt genombrott som nuhåller på au omsättas kommersiellt. 1 en artikel i den amerikanska tidskriftenNewsweek pekas på att har investerats iforskning och utveckling av hybrid-DNA-teknik i . Ordföranden i ett av destörsta företagen, som gått i spetsen för en kommersiell utveckling avhybrid-DNA-tekniken - -talar i artikeln i om demiljardaffärer som möjliggörs genom tekniken. Det är i den konkurrensen somKabiGen skall ge sig in genom samarbete med det amerikanska företagetGenentech. Hybrid-DNA-teknikenhar en djup etisk dimension. sker hybrid-DNA-forskningen i på bakterier.I framtiden kan den komma att ske på människor och djur, om infe etiska,sociala, ekologiska och humanitära gränser sätts för verksamheten. Frågangäller hur mycket som skall accepteras beträffande förändringar avlevande organismers egenskaper. Detmåste därför sättas upp klara gränser för på vilka områden forskningen skalltillåtas. Utvecklingen måste styras i sådana banor att politiker och forskaretar ett renodlat ansvar för verksamheten. Verkställandedirektören för KabiGen har bl. a. i tidningsintervjuer uttalat att"KabiGen lägger laboratoriet där det är företagsekonomiskt lönsamt".Kommersiella intressen kan aldrig få avgöra vare sig om hybrid-DNA-forskningskall tillåtas eller var risklaboratorier skall lokaliseras. Ipropositionen 1979/80:10 föreslås att en speciell delegation förhybrid-DNA-frågor skall tillsättas för att yttra sig i säkerhets- ochskyddsfrågor och för att informera allmänheten. Någon speciell lagstiftning föratt reglera verksamheten föreslås däremot inte. Medåberopande av det anförda vill Jag till arbetsmarknadsministern ställa följandefrågor: Anser statsrådet atl en etiskoch social lagstiftning bör utarbetas, som sätter gränser för hur långt försökmed att förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas? Anser statsrådet au ettmoratorium bör instiftas i hybrid-DNA-forskningen i syfte alt möjliggöra enbred debatt bland allmänheten om DNA-forskning? Anser statsrådet attföretagsekonomiska aspekter skall slyra lokaliseringen av risklaboratorier förhybrid-DNA-forskning? Vilka åtgärder i övrigt ämnarstatsrådet vidta i syfte alt ge den samhälleliga lagstiftningen och reglernatid att möta utvecklingen inom del bioiekniska området med en alltmer avanceradhybrid-DNA-forskning? 1979/80:2 av JohnAndersson (vpk) till Jordbruksministern om åtgärder mot gifianvändning iJordbruk: En växande opinion kräver åtgärder molgiftanvändningen i såväl skogs-som Jordbruket. Trots allt tal om dessa gifiersofarlighet har nya rön och fakta styrkt de farhågor som funnits om dessagifters menliga inverkan på miljö och människor. rapporter omfenoxisyrorna som cancerframkallande borde rimligen leda till omedelbaraåtgärder. senaste valrörelsen blev giftanvändningen en stor fråga. Enligt löften somdå gavs är både socialdemokraterna och nu beredda att biträda vårt kravom eii förbud. Eftersom det nu finns en mycket kraftig riksdags-majoritet bakomdetta krav, synes det vara naturligt alt regeringen vidtar vissa åtgärder. Jagvill mot denna bakgrund ställa följande frågor till jordbruksministern: När tänker regeringen vidtaåtgärder mol användningen av gifter i skogsbruket? Tänker regeringen vidtaåtgärder för att den ökade utbildning som skogsvård kräver kommer tillstånd? Tänker regeringen vidta någraåtgärder för ökad forskning om och stöd till alternativa brukningssäti för attslippa beroendet av giftanvändningen inom Jordbruket? 1979/80:3av (vpk) till bostadsministern om ökat bostadsbyggande m. m.: Nya alarmerande siffroroch samstämmiga uppgifterfrån olika delarav vårt land visar att både bostadsbristen och hyrornafortsätter att öka i allt snabbare takt. Hundratusentalsungdomar, ensamstående och barnfamiljer står utan bostad eller borotillfredsställande. De senaste årens hyreshöjningar har pressat nedlevnadsstandarden för stora grupper av hyresgäster, och aviseradehyreshöjningar med . för en vanlig lägenhet görsituationen helt ohållbar. Spekulationen i lägenheter och fastigheter har fåtten omfattning som tillsammans med bostadsbristen och hyresutplund-ringenomöjliggör en social bostadspolitik. Taletom bostaden som en social rättighet blir verklighetsfrämmande om inte åtgärdersnabbt vidtas för att bygga bort bostadsbristen, stoppa hyresutvecklingen ochgöra slut på spekulationen i boendet. Statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen, billigare pengar till bostadsbyggande i allmännyttig ochkooperativ regi, en skärpt lagstiftning mot fastighets- ochlägenhetsspekulation och obligatorisk bostadsförmedling av allabostäder är några sådana åtgärder. Medhänvisning till det anförda vill Jag till bostadsministern ställa följandefråga: Vilka åtgärder kommerregeringen att vidta eller föreslå för atl öka bostadsbyggandet,stoppa hyreshöjningarna och göra slut på bostadsspekulationen? 1979/80:4av () till industriministern om ökad sysselsättning iVästerbottens län: har drabbats hårt av de senaste årensregionalpolitiska utveckling. Ett exempel på detta är att inte en enda avlänefs s. k. fjällkommuner haft ett lokaliseringsärende. Arbetslöshetenhar varit mycket hög och särskilt svår bland de unga, som hoias av en ny fiyttvågsöderut. IVästerbotten finns också många företag där sysselsättningen är starkt hotad.NCB i , (Nordkonfektion), AB iKlemensnäs och AB Polarvagnen är exempel, som har del gemensamt att man kräversnara besked av regeringen om framtiden. Vid samtliga företag ärsysselsättningen hotad för många hundra arbetare och tjänstemän. Jord-och skogsbruket har varit av stor betydelse för arbete och utkomst iVästerbotten. har nedgången i jordbruket varit starkt oroande.Under riksdagsperioden 1977-1979 försvann i genomsnitt en mjölkleverantör perdag. Västerbottenhar alltjämt rika tillgångar i råvaror och natur, som bör vara av storbetydelse för en utveckling . Länet har mycket lovandemineraltillgångar, som kan få stor betydelse om ökade resurser satsas påprospekteringsarbete. har också stora tillgångar på skogsråvara,som bör kunna ge sysselsättning i länet. Planerna på en utbyggd vidareförädlingmedför behov av ökade statliga insatser. I länet finns också betydandeenergifillgångar; vattenkraft, torv m. m. Fjällturismen har stora förutsättningaralt utvecklas - med ett utbyggt samhällsstöd. Omden myckel negativa trend som kännetecknat utveckling och sysselsättning i framförallt inland skall kunna brytas, krävs samladestatliga näringspolitiska insatser och en styrning av industrisysselsättningtill länet. Medhänvisning till det anförda ber jag att till industriministern få ställa följandefrågor: Vilka åtgärder övervägerregeringen för alt skapa nya sysselsättningstillfällen i ochdärmed förhindra en ny fiyttvåg av framför allt ungdom söderut? När avser regeringen att geslutliga besked till NCB i , i Klemensnäs, (Nordkonfeklion)och Polarvagnen om de frågor anställda och företagsledningarställt till regeringen? Hur ser regeringen påmöjlighelerna lill näringspolitiska insatser i för att meralångsiktigt skapa utveckling och ökad sysselsättning i länet? 1979/80:5 av BertilJonasson (c) till arbetsmarknadsministern om sysselsäll-ningen i : är det län som efter absolul svåraste sysselsättningssiluationen i landet. Detta markeras av affförvärvsfrekvenserna i länet ligger under medelvärdet i riket. Konjunktur- ochstrukturproblemen i svenskt näringsliv har också slagit extrahårt i , efiersom länet är starkt beroende av basnäringarnajärn-,stål-och skogsindustri. Många orter i länet är också extra känsliga för dessabranschproblem på grund av au ett eller ett fåtal företag dominerarsysselsättningen på orten. Trotsstora insatser från samhällets sida är fortfarande sysselsältningssi-fuationeni mycket bekymmersam. Den förbättrade konjunkturen för näringslivethar inte fått någon ordentlig genomslagskraft i . Antalet arbetslösaoch sysselsatta i beredskapsarbeten har legat högre än undermotsvarande period 1978. Den dag konjunkturen åter vänder neråt riskerar därförlänet att få sysselsätiningssvårigheter av än värre slag än tidigare.Ytterligare industrinedläggningar är redan förestående i länet. Motdenna bakgrund är det påkallat all göra fortsatta kraftansträngningar frånsamhällets sida för att förbättra sysselsättningssituationen i . Dettaunderströks också under vårriksdagen av arbeismarknadsutskottet, som i samband medbehandlingen av den regionalpolitiska propositionen (1978/79:23) förutsatte attregeringen och andra myndigheter har sin uppmärksamhet riktad på länets problemoch är beredda au på olika sätt ställa sig bakom förslag, som förs fram för altstödja sysselsättningen på både kort och lång sikt. Någon brist på konkretaprojekt råder inte. Värmlandsdelegationen aktualiserade redan i början av åretett samlat förslag med åtgärder för sysselsättningen i länet. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd alt tillarbetsmarknadsministern få ställa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidtaga för att bemästra den svårasysselsättningssituationen i ? §5 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 1oktober 1979/80:1av (vpk) till industriministern om sysselsättningen vidPolarvagnens fabriker: Sysselsättningen vid AB Polarvagnens fabriker ärhotad. En nedläggning eller en nedskärning av antalet sysselsatta skulle fåkatastrofala följder för inlandet.Inie mindre än fyra glesbygdskommuner skulle drabbas hårt - över 600 personer skulle bliutan arbeie. Det råder stor samstämmighet om att snara åtgärder måste vidtas. Med hänvisning tilldet anförda vill Jag fråga industriministern: regeringen alt vidtaåtgärder som räddar sysselsättningen vid AB 1979/80:2av (wpk) till handelsministern om åtgärder för att hejdaprisstegringarna: Prisnivån i konsumentledei steg under della årsförsta med . Många tecken tyder på altprissiegringsiakien nu ytterligare håller på atl öka. Folkfierialei ställsinför nya hot om standardnedpress-ningar. Medhänvisning lill det anförda vill Jag lill handelsministern ställa följandefråga: Vilka åtgärder avserregeringen vidta för au hejda prisstegringarna? 1979/80:3av (vpk) till handelsministern om lagstiftning mot svenskanyinvesteringar i : har givit tillstånd för Alfa-LavalAB att göra en investering i ett av sina förelag i . I realiteteninnebär detta en viss ökning av produktionskapaciteten. medgerau om en restriktiv tolkning av lagen om förbud mot nyinvesteringar i Sydafrikaskulle göras, så borde inte undantag ske i nämnda fall. Trots detta villekommerskollegium tolka lagen "snällt", som en del tjänstemänuttrycker sig. Lagens utrynmie för dispensgivningar gör det tydligen möjligtatt godtyckligt tolka innebörden. Jag vill frågahandelsministern: Avserregeringen au föreslå förändringar av lagen, så au nyinvesteringar av svenskaföretag i effektivt stoppas? 1979/80:4 av BertilMåbrink (vpk) till industriministern om produktion av metanol i : Alla förutsättningar föreligger när del gäller attstarta en försöksverksam-hel för produktion av metanol i de tommafabrikslokalerna i . Enligtuppgifter hänger nu hela denna fråga på regeringen och på hur snabbt besked kanlämnas. Delär viktigt att få i gång denna verksamhet med tanke på att många av dearbetare som berövadesjobbei när massaproduktionen lades ned vid nämnda fabrikännu inle fått ersättningsjobb. Jag vill frågaindustriministern: Ärregeringen beredd att omgående ge klartecken för igångsättning avförsöksverksamhet för produktion av metanol vid Vannsätersfabriken? 1979/80:5 av BertilMåbrink (vpk) till arbetsmarknadsminisiern om bibehållande av Esseltestillverkningsenhet i : Det multinationella företaget har beslutatlägga ned sin tillverkningsenhet i mot de anställdas protester ochirolsaii nämnda enhet går med vinst. Esseltehar bedrivit ett hänsynslöst spel mol de anställda och mot en hel kommun. förefaller detsom om regeringen suttit med armarna i kors. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: Vadhar regeringen gjort och vad kommer regeringen all göra för all förhindranedläggningen av tillverkningsenhet i ? 1979/80:6av ()U\\ industriministern om sysselsättningen vid Böksholms bruk: I en frågedebatt i begärdejag besked om Böksholms bruks framtid. Industriministern försäkrade då attnågot beslut om Böksholms bruk inte skulle fallas innan staten gått in ochtillsammans med de anställda lagt fast en sirukturplan. Undersommaren har, trots della besked, meddelats alt Böksholms bruk skall läggasned. Beslutet har skapat stor förslämning i Böksholm. Brukels anställda drabbashårt. Medanledning av del inträffade vill jag fråga industriministern varför han intefullföljt sitt i gjorda åtagande. §6 Kammaren åtskildes .