prot · G30920 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:20 Förhandlingarna leddes avtredje vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 18 innevarande månad. Höjningav skat terna på drycker och tobak § 2 Höjning avskatterna på drycker och tobak Föredrogs skatteutskottets betänkande 1979/80:8 medanledning av propositionen 1979/80:28 om höjning av skatterna på drycker ochtobak jämte motioner. Kammaren biföll utskottets framställning om attärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning. Regeringen (budgetdepartemeniet) hade ipropositionen 1979/80:28 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskalloch 3. lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa. I propositionen hade föreslagits att skatterna pådrycker och tobak skulle höjas . I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1979/80:92av (), vari hemställts atl vid behandling avpropositionen 1979/80:28 beslutade att skatten för kolsyrad läskedryck ochannan läskedryck icke skulle höjas, 1979/80:93 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att beslutade avslå propositionen1979/80:28 om höjning av skatterna på drycker och tobak, 2. att hos regeringen skulle anhålla om ensamlad bedömning av prishöjningarnas effekter på alkoholkonsumtionen, 3. att , därest den beslutade bifallapropositionen 1979/80:28, uttalade att de ytteriigare medel som genom beslutettillfördes statskassan borde användas för alt bekämpa alkohol- och annaldrogbruk främst genom stöd till folkrörelserna för verksamhet på området ienlighet med vad som anförts i motionen, och Höjningav skatterna på diycker och tobak 1979/80:94av m. fi. (s), vari hemställts att skulle 1. avslå regeringens förslag om alt höja skatten påkolsyrade och andra läskedrycker, 2. anhålla om ett nytt förslag om beskattningen påläskedrycksområdet som tog hänsyn till bryggeri- och dryckesvaruindustrinssituation och behovet av konkurrensneutralitet gentemot andra drycker. 1. all med avslag på motionen 1979/80:93yrkandet 1 och med bifall lill motionen 1979/80:92 och motionen 1979/80:94yrkandet I skulle anta def vid propositionen 1979/80:28 fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt med den ändring att 11 § ochikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 2. att skulle anta det vid propositionenfogade förslaget till lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt med denändringen att ikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, 3. att skulle anta del vid propositionenfogade förslaget till lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, 4. att med bifall till motionen 1979/80:94yrkandet 2 begärde att regeringen lade fram förslag beträffandeläskedrycksbeskattningen i enlighet med vad utskottet anfört i frågan, 5. atf skulle avslå motionen 1979/80:93yrkandena 2 och 3. (vpk): Herrtalman!Den skattepolitiska profilen under de borgeriiga regeringarna har inneburitytteriigare förstärkning av de rådande skatteorätfvisorna. Förändringen avmarginalskatterna, indexregleringen och de höjda indirekta skatterna har haftdet gemensamma draget aft mer bärkraftiga grupper gynnats medan mindrebärkraftiga missgynnats. Denna politik kommer den nya trepartiregeringen attfortsätta. Det framgår tydligt av regeringsförklaringen. Bådei valrörelsen och i samband med regeringsbildningen har de borgeriiga partiernahaft svårt att klart ange hur skattelättnader i högre inkomstskikt skullefinansieras. Alkohol och bensin har angetts som tänkbara objekt för extrabeskattning. Nuhar vi det första konkreta tillfället att se hur den nya borgeriiga regeringentänker finansiera sina skatteomläggningar. Statskassan skall tillföras 1 450milj. genom skattehöjningar på drycker och tobak. Regeringensöker dock dölja sitt verkliga syfte genom att gömma sig bakom den oro somfinns i samhället över ökat alkoholbruk och alkoholmissbruk. Därför försökerman motivera sitt skatteförslag med alkoholpoliliska skäl. Menfinansministrar eller budgetministrar som talar om att höja skatterna för allminska alkoholkonsumtionen och kalkylerar med ökade statsinkomstergenom åtgärden är dock inte trovärdiga. Budgetminisiernvarken tror eller menar att skattehöjningarna skall leda lill någon avgörandenedgång i konsumtionen. Han har räknat ut att statskassan skall tillförasytterligare 1 450 milj. kr. Alltså förutsätter han att svenska folketskall fortsätta konsumera i samma omfattning, trots skattehöjningarna. Ättdet är fråga om en skattepolitisk åtgärd framgår ännu tydligare när regeringenföreslår atl också läskedrycker och lättöl skall beskattas extra. Det ärviktigare för regeringen alt hitta nya skatteinkomster än att lösa allvarligasociala problem. Ävenbeskattning av mindre nödvändiga varor blir mer kännbar för människor med lågainkomster än för dem som har höga inkomster. All indirekt beskattning verkarorättvis. Viförnekar inte att prisinslrumentei i ett samlat alkoholpolitiskt sammanhang kanvaraanvändbart föratt nedbringa konsumtionen. Men var finns detalkoholpolitiska sammanhanget i regeringens proposition? Det enda sammanhangetär att man söker utnyttja oron över de tilllagande alkoholproblemen för atttillföra statskassan , som man tänker använda för att klarasina skaftepolitiska vallöften. Detta är mycket avslöjande. Vpkvill angripa orsakerna till de tilltagande alkoholproblemen. Om dessa frågorkommer att fala. De alkoholpoliliska sammanhangen har vi ocksåutvecklat i den motion som vi väckt med anledning av propositionen. Budgetministernhävdar i propositionen alt det är nödvändigt att utnyttja prismekanismen somett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Men den enda slutsals dra av detta resonemang är att priserna måste höjas. Inte ens enbudgetminister, som skall söka lappa ihop alla oförenliga skatteståndpunktersom finns i denna regering, borde få se så snävt på vad som är aktivalkoholpolitik. bör få bakläxa. Viavvisar regeringens förslag till höjning av skatterna på drycker och tobakdärför att de är avsedda att finansiera orättvisa skatteförändringar och därföratf de utryckta ur ett alkoholpolitiskt sammanhang inte kan antas ha någravaraktiga effekter på alkoholkonsumtionen. Viyrkar avslag på propositionen och föreslår att hos regeringen begären samlad bedömning av prishöjningars effekt på alkoholkonsumtionen. Om.riksdagen skulle bifalla propositionen ställer vi som ett andrahandsyr-kandeatt de medel som genom beslutet tillförs statskassan bör användas för aubekämpa alkohol- och annat drogmissbruk, främst genom stöd till folkrörelsernaför verksamhet i enlighet med vad vi anfört i motionen. Detär ett ojust spel regeringen för när man söker dölja sina skattepoliliskaavsikter med talet om alkoholpolitiska strävanden. Detenda rimliga är därför att avvisar förslagen om höjda skatter och atfen samlad bedömning görs av prishöjningars effekter på alkoholkonsumtionen. Omdetta säger skatteutskottet i sitt betänkande aU man inte finner skäl au la uppfrågor av mera vittsyftande alkoholpolitisk karaktär. Höjningav skatterna på d/ycker och tobak Höjningav skatterna på drycker och tobak Utskottet påstår någrarader innan alt man vill bryta konsumfionsökningen genom höjda priser. Vill mandå inte ha en samlad bedömning av prishöjningars effekter? Vårtandrahandsyrkande därest propositionen skulle bifallas är också helt logiskt.Om statskassan med alkoholpolitiska motiveringar tillförs miljardbelopp, såmåste det vara rimligt att dessa medel också används för att bekämpa alkohol-och annat drogmissbruk. Riksdagenhar möjligheter att korrigera regeringens orättvisa skattepolitik och främja enverkningsfull alkoholpolitik genom att stödja vpk:s motionsyrkanden. Jag yrkar, herr talman,bifall till motion nr 93. kommer alltså under att besluta om en höjningav skatterna på drycker och tobak. Jag yrkar bifall till skatteutskottelsförslag. Jag har infe väckt någon motion, men Jag vill genom detta inläggmarkera vad jag tycker är tveksamt. Jag skall uppehålla mig vid några punkter. Fördel första ger denna snabbehandling anledning att ta upp ett förslag somalkoholpolitiska utredningen väckte . Utskottet säger atfsnabbehandlingen sker för atf undvika hamstring och andra olägenheter.Utskottet säger också att def bara är fråga om en anpassning av prisernatill penningvärdets utveckling. påpekar i en ledare attskattehöjningen inte ger statskassan några nya, friska pengar. Det är såledesinfe heller fråga om att finansiera någon reform eller annan åtgärd. Utskottetanför också att lagstiftningsåtgärderna är av okomplicerad natur och alt detinle finns skäl att diskutera de alkoholpolitiska effekterna. Om en övervägandemajoritet av kammarens ledamöter anser detta, bör alkoholpoliliskautredningens förslag till beslutsordning faktiskt bli föremål för senareprövning. diskuterade detta ville man inte komma i konflikt med riksdagensexklusiva beskattningsrätt. Man menade att det efter förebild från Finlandskulle kunna fas ut en skatt på Systembolagets omsättning. Självaprissättningen skulle infe bli en skattefråga, såsom ju är fallet . Riksdagenskulle kunna behålla sitt inflytande genom att ange ramar och utfärda vissaregler för hur priserna skall fastställas. Priserna skulle exempelvis kunnaanpassas till den ekonomiska utvecklingen genom en justering av dem en gång omåret, varvid man helt enkelt skulle följa konsumentprisindex. Jaghar tidigare känt viss tveksamhet inför ett sådant lillvägagångssäll och menatatt det är viktigt atl behåller sin beskatiningsräu. Men densnabbehandling vi nu genomför är inte heller en tillfredsställande ordning. Jagförutsätter att regeringen inför nästa eventuella höjning av dessa skatterstuderar alkoholpolitiska utredningens förslag. Fördet andra noterar Jag med tillfredsställelse au skillnaden mellan priset pålätfvin resp. starksprit faktiskt ökar - det är inte fråga om någon störreökning, herr budgetminister, men skillnaden blir en aning stöne. sätt att styra överkonsumtionen från starkare till svagare drycker. Utmärkt, herr budgetminister!Men varför måste glädjen grumlas, när den här ambitionen ändå funnits? Varförhar budgetminisfern och skatteutskottet medverkat till atf def nu faktiskt blirbilligare - räknat per centiliter ren alkohol - att dricka läUvin än starköl.Starköl har Ju som bekant lägre alkoholhalt än lättvin, och del är aUtsåstarkölet som borde vara billigare. Men, som sagt, vi skulleju inte diskuteraalkoholpolitiska effekter, även om vi faktiskt fattar ett beslut som får ensådan effekt. Fördet tredje vet vi att hembränningen har ökat , trots riksdagensbeslut att det skulle vara förbjudet att t. o. m. inneha enbrännvinsapparat. var det ju tillåtet all ha en sådan apparatdärhemma, men inte tillåtet att använda den. Alkoholbyrånanser att utöver svenska folkels konsumtion av sprit på drygt 60 miljoner litertillkommer hembränt. Det finns de som anser alt siffran ärmyckel högre. Och svensken köper faktiskt en hel del mjöl, men av någonanledning köps del omotiverat myckel mer Jäst - så det kan inte enbart varabakning man ägnar sig åt. Skillnaden mellan mjölförsäljningen ochJäslförsäljningen ökar dessutom. Tilldetta kommer all vi utöver en konsumtion via systembolag på ca lättvin tillverkar hela lätfvin hemma. Det är denbedömning som alkoholbyrån gör. Andra återigen, som också sysslar medalkoholpolitiska frågor, anser aU hemtillverkningen av lättvin är mycketstörre. Med andra ord: När vi diskuterar alkoholpoliliska frågor och pekar påtotalkonsumtionen, så borde vi röra oss med en total konsumtion som ligger ca20 96 högre än den nivå vi brukar tala om. Manskall inte heller negligera de mängder alkohol som representeras av den spritvi kallar smuggelsprif eller den sprit vi har med oss när vi kommer hem efteren utomlandsvistelse. Allvareti hembränningens omfattning är också den inställning människorna har till attbränna hemma. gjordes en undersökning i det avseendet. Manbad dem som deltog i undersökningen att ange om de ansåg hembränning vara enlagöverträdelse som var myckel allvarlig, allvariig, icke allvariig ellerbagatellartad. De som svarade ja på frågan om hembränningen var aff anse som enicke aUvarlig la.göverträdelse utgjorde vid den undersökningen 23 96. Ser manpå de yngre, de , finner man att siffran var så stor som 3596. Inom kategorin "alla åldrar" ansåg faktiskt 16 96 att det arenbagatellartad lagöverträdelse. Äv de yngre som tillfrågades, personer mellan 18och , ansåg var fjärde att def rör sig om en bagatellartadlagöverträdelse. Observera således atl så många, framför allt bland de yngre,anser att hembränning är en bagatellartad lagöverträdelse. Jag har som sagt inget yrkande, men förutsätter med den härdebattmarkeringen att regeringen prövar frågan, inte minst i sittalkoholpolitiska sammanhang. Därvid är det inte bara ett statsråd eller endepartementschef som har anledning atl intressera sig för detta. Alkoholpolitikär faktiskt inte bara pris- eller skattepolitik. Höjningav skatterna på diycker och tobak Höjningav skatterna på drycker och tobak litik, familjepolitik,skolpolitik, fritidspolitik och kulturpolitik. Men till detla får vi återkomma.Jag tror t. o. m. aft vi tvingas till det. JÖRNSVENSSON (vpk): skatteutskott har visat oväntade litterära talanger. I gårförfattade utskottet en liten saga. Den bär namnet belänkande nr 8. Den låterså här - i översättning. Detvåren gång - för inte alls så länge sedan -en budgetminister. Han hade i defkungliga rådet en kollega, som stod betydligt längre till höger än han själv.Denne högerkollega var besatt av en idé, nämligen atl om man bara sänkteskatten för de välbeställda i samhället - då skulle landet blomstra som aldrigförr. Och budgetministern, som våren snäll man, han lät övertala sig. Hantänkte: Jag får göra en prishöjning nånstans, så attjag kan få pengar atf sänkaskaften. Menbudgefministern hade också ett samvete, litet kanske men liberalt. Det lillasamvetet slet och gnagde. Det upprepade ständigt att det där med att ta inpengar för att sänka skatten för dom som redan hade del bra, det var intesnyggt, det var infe liberalt. Som yrkespolitiker kunde han väl till nöds tysta sitt samvete. Men omden liberala profilen fick en fläck så var det kanske inte så bra.Budgetministern grubblade. Och så kom han på, att om han sa att dom därpengarna som de rika skulle ha, dom skaffade han fram av rent alkoholpolitiskaskäl - då skulle det nog gå bra. Han tyckte alt han hade kommit på en riktigtgenial lösning. I sin glädje så svepte han till med höjningar t. o. m. påsockerdrickan, cigarrerna och snuset - detla för aft ytteriigare understrykaden ideella, rent alkoholpoliliska karaktären i förslaget. Det där medsockerdrickan, det gick ju infe till slut, men snuset och cigarrerna kom med. Ochdär mynnar också sagan om budgetministern, som sökte ett motiv, ut i fredagensverklighet. Nuär det Ju inte saga längre. handlar det om politikernas hederlighet. Vpktycker aft def är falskt att göra sådana här prishöjningar för att få ihop lillskattesänkningar för de redan välbeställda, och vi tycker att det är ännufalskare, när man till råga på allt påstår alt man gör detta avalkoholpolitiska skäl. Vikommunister hade inte tvekat att ta sådana prishöjningar, om pengarna verkligenskulle gå till atf bekämpa utslagningen och drogmissbruket i samhället. Ompengarna hade gått till att skapa arbete för de 40 000 arbetslösa ungdomarna -då hade vi röstat för. Då hade man bekämpat den sociala utstöfning av ungamänniskor i vilken missbruk ofta utgör ett steg. Ompengarna gått till de behandlingskollektiv som kan bjuda missbrukare en vägtill frigörelse och ny identitet - då hade vi röstat för prishöjningarna. Menvi röstar inte för prishöjningar, som vi vet skall användas för enskattepolitik som ökar klassklyftorna i samhället. Ochvi tror inte på de alkoholpolitiska argumenten hos politiker, som i åratalgrovt har svikit landets alkoholproblematiker. Politiker som tolererar att vihar 300 000 behardlingsbehövande och bara några få hundra platser som kan geeffektiv, meningsfull och frigörande behandling i mänskligt värdiga former.Politiker som slåu likgiltiga inför de gamla torkarnas tröstlöshet,för ivångspsykiatrins övergrepp och uteslängdhetens elände. Viskulle ha röstat för, om de här höjningarna ingått i ett äriigl menat ochgenomtänkt program för att bekämpa missbruk och social utstötning. Och vi har lagtfram ett alternativt förslag i vår motion. Visäger: Om prishöjningarna röstas igenom skall det bli också en andraomröstning. I den står vårt förslag, att pengarna som tas in skall gå bl. a.till de folkrörelser som behöver resurser för atl bekämpa missbrukets spridningoch för atl stödja alkoholproblematikernas kamp för frigörelse från missbruketoch till kommuner som behöver förbättra samhällsservice och miljö och som vivet alltför ofta tvingas lägga ned ungdomsgårdar. Vihar de traditionella nykterhetsorganisationerna. Vi har rörelser som RFHL,, Alro, Länkarna och många andra. Vi har de nya behandlingskollektiven.Vi har de fackliga organisationerna. Alla har här sin plats. Låtdessa folkrörelser få resurser, nar man nu far in pengar på sprit och tobak. Vivänder oss till er som tillhör nykferhetsgrupp. Vi frågar er: Skallni rösta för att pengarna skall gå till skattesänkning för dem som redan är påsamhällets solsida? Eller skall ni rösta för atl stärka nykterhetsrörelsensarbeie? Vivänder oss till den .socialdemokratiska riksdag.sgruppen och frågar: Vad menarni egentligen? I förrgår stod er partiordförande och kritiseraderegeringens planer på att med skattehöjningar på sprit och tobak betalaskattesänkningar för de välbeställda. Det var uUryck fören riktig kritik. Hurkan ni då stödja den borgeriiga regeringen i dess avsikter?Hur kan ni föreställa er att det skapar trovärdighet för arbetarrörelsenspolitik? Flerasocialdemokratiska talare i den allmänpolitiska debatten i förrgår och i gårtog upp utslagningen och missbruket. Era tal andades solidaritet med deutslagna och med alkoholproblematikerna. Men hur vill ni ha det nu? Vill nirösta i andra omgången för atl Alro, Länkarna, , behandlingskollektivenskall kunna få stöd med de här pengarna? Iutskottet har socialdemokraterna ställt upp på den borgeriiga sidan. I kammarenhar den socialdemokratiska gruppen en sista chans. Ni kan visa er solidaritet ihandling med alla dem som med knappa resurser och under stora svårigheterkämpar med ett av samhällets mest tragiska problem. Ni kan visa er solidariteti handling med de lusentals missbrukare som ingen behandling kan få , ochsom ingenstans i samhället är välkomna. Ni kan visa er solidaritet i handlingmed de alkoholproblematiker som i behandlingskollek- Höjningav skatterna på diycker och tobak Höjningav skatterna på diycker och tobak tiv och organisationersöker bryta flyktens och missbrukets onda cirkel och slå in på kampens ochfrigörelsens väg. Vii vpk-gruppen uppmanar er: Rösta inte med de borgeriiga. Rösta så som detanstår representanter för en arbetarrörelse att rösta! ERIKWÄRNBERG (s): Förslagen i den proposition som vi behandlar här i riksdagenöverensstämmer i stort med den princip som accepteratsav flertalet, inte bara i det här huset utan i hela vårt land, nämligen attpriserna på tobak och alkoholvaror bör följa den allmänna prisnivån. Eftersomen mycket stor del av priserna på dessa varor utgöres av skatter, är det alltsånödvändigt att då och då Justera skattesatserna för att alkohol och tobak inteskall bli relativt billigare än andra varor. Det är nu två och eft halvt årsedan skatterna förra gången justerades, och mot bakgrund av den högainflationstakten blir höjningarna därför nu rätt stora, trots att en delprishöjningar skett , dels i form av prishöjning påprodukterna, dels på grund av momshöjningar. Skatteutskottetansluter sig enhälligt till den framförda åsikten om prisanpassning på tobakoch alkoholvaror. I enlighet därmed tillstyrker utskottet alltså propositioneni dess huvudsakliga del. Men vi gör det utan att ta ställning till destalsfinansiella aspekterna. Om förslaget skall vara lyckat ur alkoholpolitisksynpunkt, skall det inte bli några inkomstökningar för staten. Och vi har iutskottet icke tagit ställning till hur stora inkomsterna skall bli. Beträffandeförslaget i propositionen om höjning av skatten på kolsyrade och andraläskedrycker ställer sig utskottet avvisande. En av anledningarna härtill äratt dessa dryckers beskattning kan behandlas i annat sammanhang, då ingahamstringsrisker förekommer i detta avseende och den beskattningen egentligeninfe hör hemma bland alkoholskatterna. Utskottet anser också att del finns skälalt noga överväga läskedrycksskatternas framtida utformning innan höjning avskatterna genomföres. Somframhållits i motionen 94 måste regionalpoUtiska hänsyn tas, dåläskedrycksiillverkningen är ett livsvillkor för en del mindre bryggeriersöverlevnad i småorter. Mankan heller inte bortse från - och det framhålles i motionen 92 - att en kraftigbeskattning av ett alkoholfritt alternativ kan ha en viss alkoholpolitisktnegaliv betydelse. Slutligenfinns också med i bilden att beskattningen av de alkoholfria dryckerna ärväsentligt annoriunda utformad, varför en översyn av beskattningsreglernabehöver göras för att skapa bättre konkurrenslikställighel. Utskottet föreslårsåledes att skatten på olika slag av läskedrycker utbryles ur dagens paket ochatf regeringen får i uppdrag att pröva de frågor Jag här berört och snarastframlägger förslag till lösningar av de angivna problemen. Utskottethar därmed alltså beslutat föreslå att bifalla de yrkanden somframställts i motionerna från och en grupp socialdemokrater. Utskottethar däremot inte kunnat gå med på kraven i den tredje motionen som väckts isamband med propositionen. Av vad Jag inledningsvis sagt framgår ju attutskottet tillstyrker propositionens förslag om höjningar av skatterna påalkohol och tobaksvaror, medan vpk yrkat att ingenting skall göras påskatteområdet utöver en utredning om prisernas inverkan på alkoholkonsumtionen. Utskottetyrkar vidare avslag på det alternativa yrkandet i motionen 93 från vpk om atlevenluelll nya pengar som flyter in på alkoholbeskaltningen skall tillföraskampen mot drog- och alkoholbruket på visst angivet sätt. Denfrämsta anledningen till att utskottet inte vill vara med om motionens förslagär - om det över huvud taget är tekniskt möjligt att genomföra förslaget att tamerinkomslerna och flytta dem till elt visst ändamål - att man inle vill hanågra specialdestinerade skatter. Utskottet menar att anslagskrav skall prövasefter det aktuella behov som föreligger, utan att man sneglar på om närliggandeområden är skattebelagda. Genomsitt ställningstagande har utskottet alltså inte tagit ställning fill det behovav medel som föreligger för att bekämpa alkohol- och drogkonsumtionen ellerfill hur sådana medel skall fördelas. Utskottetär enigt om att öronmärkta skatter bör undvikas, men utskottet har svårare atlbli enigt om hur stora belopp vi har möjlighet alt avsätta till upplysning närdet gäller drogerna eller lill hjälp åt drogernas offer. Jag är övertygad omatt kammaren längre fram under vid alkoholpoliliska frågorsbehandling kommer att få ta ställning lill detta spörsmål. Detsammagäller prisernas betydelse för alkohol- och tobakskonsumtionen och däravföljande missbruk. nu är enigt om är den minsta möjliga nämnaren, dvs. en prisanpassningav de aktuella varorna till dagens prisnivå och uppfattningen att ettförbilligande relativt sett inte skulle vara nyttigt i den alkoholpolitiskasituation vi befinner oss i. Vi har aUtså slagit fast atl prissäuningen har enalkoholpolitisk betydelse, men vi har inte vågat oss på atl förutsäga storiekenav den betydelsen. Utskottethar inte heller velat .se denna proposition som ett stort inslag i denalkoholpolitiska debatten, men Jag vill upprepa att jag är övertygad om att vilängre fram kommer att få möjlighet att återkomma till dessa aspekter undermindre fidspressade former.