prot · G309157 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:157 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. § 1Konsumentverket och (forts.) Fortsattes överläggningen omnäringsutskottels betänkanden /80:54 oeh 55. HANS i (s) replik: sade att alla förväntar sig ettnära samarbete mellan och . Det kanman naturligtvis förvänta sig, men att få samarbetet att fungera blir säkertsvårare. Och många av dern som arbetar med konsumentpolitik och harerfarenhet av det nuvarande samarbetet är övertygade om atl resultatet komineratt bli dåligt, om man skiljer på dessa båda verksamheter. sade också alt det är ett rättsintresse attinrätta ett fristående verk och skilja detta från . Vi har isju haft detta nära samarbete mellan de båda konsumentorganen, och migveterligen finns del inte ett enda fall där man kan peka på att någonfavoriserats på ett sådant sätt att rättssäkerheten skulle vara i fara. Jagtror i stället att splittringsviljan hos de borgerliga partierna bottnar i detljumma intresse som de har för konsumenternas problem, eller kanske i denstarka knylning som de har till näringslivet. Ett införande av generella avgifter är ett mycketeffektivt sätt att bromsa konsumenternas vilja att göra anmälningar till deolika konsumentorganen. Det är inle heller rätt att en konsument som anmälerett missförhållande, som kanske berör stora grupper i samhället, ensam skallstå för kostnaderna för att delia rättas lill. Jag tog i mitt inledningsanförande upp kostnadsaspekten,men berörde inte denna med ett enda ord. Jag tror att detsäkerligen kommer att innebära stora kostnader, när alla de administrativarutiner som sköts av skall flyttas över till och skötasav det nya verket. Jag begär ingen ingående redovisning av avkostnaderna för detta, men jag tycker att han skall erkänna atlutskottsmajoriteten har räknat fel när den endast tillskjuter tre tjänster somskall klara ett nytt verks administration. Men man kanske räknar med attavgiftsbeläggningen skall minska ärendetillströmningen på ett så markant sättatt det självständiga verket skall klara sig med färre anställda. HANSPETERSSON i (vpk) replik: Jag fastnade för samma del av som min namne i , nämligen den där sade att detär ett rättsintresse att ett fristående verk inrättas. ges uttryck för det som jag nämnde i mittanförande, myten om parternas jämstiilldhet. Vore parterna jämställda, skullevi inte diskutera konsumenternas problem och nödvändigheten av enreklarnationsnärnnd sorn tar till vara deras intressen. Reklamen,varuinformationen och allt det som hänger samman med marknadsföringen är juensidig. Och konsumenten rnåste alltid ta strid för att få rättelse. Någonändring vad gäller dåliga produkter, felaktig marknadsföring m, fl, ärenden somavgörs av reklamationsnärnnden kommer inte till stånd utan att konsumententvingas ta strid för detta. Det visar hur förhållandena är på denna marknad. är ett konsumenternas organ,och dess anknytning till är helt naturlig. Men för den skullbehöver man inte misstänka att nämnden inte skulle vara opartisk i sak i sinbedömning av huruvida klagomål är berättigade eller inte. Del föreslås ocksåatt nämnden skall få en opartisk ordförande. Detta, och det faktum atl detsåvitt jag vet inte har förts fram någon väsentlig kritik mot reklamationsnämndenstidigare handläggning, för att vi också i fortsättningen får en riktigbehandling av de ärenden som kommer in till nämnden. Att nämndenorganisatoriskt skall vara knuten till i stället för att byggasut som en ny byråkrati tycker jag att även de borgerliga politikerna borde varatacksamma för. Om man skall ta dem på orden och tro vad de hävdar till vardagsi politiken, så borde de vara tacksamma för att den offentliga sektorn inte härsväller ut ytterligare en bit. Jag vill också peka på avgifterna. Det verkar hämmande, omdet skall vara förenat med generella avgifter att få rättelse eller att få tillstånd en besiktning. Det blir så att en rad ärenden inte alls kommer fram. ochdet hindrar en kartläggning av vad som faktiskt håller på atl hända påmarknaden. Om inånga likartade klagomål enkelt kan lämnas till reklamationsnämnden,vet man i stortsett vad sorn är på gång på marknaden. Jag kan inte förstå attutskottet är så negativt till vårt krav på en gratistjänst i det här avseendetför konsumenterna. Det är ju faktiskt så att de sämst ställda oftast gör desämsta inköpen, i oeh med att de inte kan gå så högt upp i kvalitet och prissom de kanske skulle önska. BENGTSJÖNELL (c) replik: Till svar på de två kritiska inläggen medanledning av mitt första anförande vill jag helt kort säga följande. Handläggningen av ärenden i den allmännareklamationsnämnden skall ske helt opartiskt i nämndavdelningar, där bådekonsumentintresset och näringsidkarintressel skall finnas representerade. i säger att vi från utskottets sida förväntar oss altdet skall bli elt gott samarbete mellan reklamationsnämnden och konsumentverketmen att ett sådant samarbete måsle bli svårt att förverkliga. konsumentverketär företrätt i näinndavdelningarna och får där en fullständig insyn ireklamationsnämndens verksamhet. Då får man väl ändå medge atl konsumentverkethar möjligheter till samarbete och att samarbetet helt enkelt måste blihundraprocentigt. Jag har svårt att förstå den här invändningen. Mot bakgrundav alt är företrätt i näinnd avdelningarna verkar dennainvändning falla på sin egen orimlighel. .Med anledning av att jag har hävdat rätlsintresset. detutomordentliga intresset i ett gammalt rättssamhälle av att få en opartiskbedömning av sådana här saker, säger i atl det intehittills har visat sig vara något fel på handläggningen. Det är möjligt - jagtror det - att det inte har förekommit någrti felaktigheter eller att någontinggått snett i detta sammanhang. Men det finns ingen som helst garanti för atl demänniskor som skall ha hand om dessa ärenden alltid kommer alt varalika opartiska och lika oväldiga. Därför måste man ha ett fristående verk, somkan respekteras av bägge parter. Jag hävdade i mitt tidigare anförande altnäringslivets representanter inte är något slags sekunda medborgare. De harsamma intresse av och samma rättigheter som konsumenterna att kunna hysaförtroende för en rättsinstans av den typ sorn det här är fråga om. i säger att jag och andraföreträdare för de icke socialistiska partierna har ett ljumt intresse förkonsumenterna. Jag har lärt känna som en rejäl och seriös man,och jag tyckeratt det är ovärdigt honom att använda så billiga argument. Det äratt slå under bältet så att säga. Vi har precis samma intresse förkonsumenterna som själv har. Vi skulle kunna vända på saken ochsäga att han inte har något intresse för att näringslivet skall kunna fungeranågot så när tillfredsställande, men så billiga argument vill jag inte ta i minmun. När del sedan gäller de generella avgifterna vill jag barasäga att det finns en rad risker om man inte väljer avgiftsvägen såsom vi harföreslagit. Om man inle tar någon avgift finns det risk för att nämnden kommeratt avvisa sådana ärenden där man befarar att besiklningskostnaderna blir förhöga. Om man för en tvist till allmän domstol får man ju betala. Det finnsingen anledning alt man inte skulle få betala även här. HANSPETERSSON i (vpk) replik: Till vill jag säga att detfaktiskt är en viss skillnad mellan en domstol och reklamationsnämnden. Reklamationsnämndenutfärdar ju enbart rekommendationer, så någon garanti för att man får ekonomiskgottgörelse genom ett utslag i nämnden finns inte. såvitt jag har kunnatbegripa. Sedan undrar jag om man kan garantera opartiskhet baragenom att bygga upp en ny byråkrati vid sidan om . Jag menar attdet i så fall är lika tokigt som att påstå att vi bara för att det finns kvarett organisatoriskt samband skulle ha fel när vi garanterar opartiskhet. Del ärju tvärtom så -och det visar man också på i utredningarna - att det är tillnytta att ha ett organisatoriskt samband. Jag kan inte förstå varför de borgerliga i just den härfrågan skulle vilja utveckla byråkratin och anställa mer folk och därmed ökaden offentliga sektorns kostnader när det fungerar ganska bra. Ange ett vettigtskäl på den punkten! () replik: Jag vill bara helt kort säga atl en domstolbeslutar och utfärdar domar, medan utfärdar rekommendationer.Bägge rnåste vara helt opartiska organ, som inblandade parter kan ha fullt ochhundraprocentigt förtroende för. I sak är det alltså ingen skillnad mellan endomstol och den här nämnden när det gäller de fordringar som man måste kunnaställa på dessa. Tredje vice talmannen anmälde att Flans iHallstahammar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. ALLANEKSTRÖM (m): Frågan om allmänna reklamationsnämndensförhållande till är, som framhållits av , avfundamental betydelse frän rättssäkerhetssynpunkt. Allmänna reklamationsnämndenhar uteslutande till uppgift att slita tvister mellan köpare och säljare, ochden tillskapades i samverkan mellan staten ochnäringslivet. Nämnden är sammansatt av representanter från både köparnas ochsäljarnas sida och har en opartisk ordförande i toppen. Jag har själv f. ö.tjänstgjort som sådan , och del är kanske en av förklaringarnatill mitt engagemang i frågan. har inflytande närdet gäller altutse köparsidans företrädare. Att allmänna reklamationsnärnnden inte skall stå underkonsumentverkets lydnad eller på något annat sätt - formellt ellerfaktiskt-vara beroende av borde därför vara en självklarhet fören rättsstat. En sådan bindning rnåste vara ägnad atl undergräva tilltron tillnämndens opartiskhet och oväld - hustru får som bekant inte ensmisslänkas. Förhållandet är delsamma som om högsta domstolen i olika avseendenskulle vara underordnad riksåklagaren. Det är därför fullständigt obegripligtatt man kan hävda att nämnden inte bör äga full självständighet och inte börvara en egen myndighet. Att verkligen representerar ettpartsintresse kan så mycket mindre förnekas som majoriteten i den utredning somligger till grund för propositionen - SOU 1978:40 - velat utrusta verkels chefmed befogenhet att även formellt företräda konsumenten som ombud inför allmändomstol i konsumenttvister. Vidare är etl stort antal tjänstemän frånkonsumentverket ledamöter i nämnden på konsumenternas sida. Man måste därför bestämt avvisa den socialdemokratiskareservtitionen. som syftar till att begränsa nämndens suveränitet i förhållandetill . Jag är följaktligen mycket till freds rned att såväldepartements- chefen somutskottets majoritet velat tillerkänna nämnden fullständig självständighet ochoavhängighet, helt i enlighet med den reservation sorn jag ensam tvangs attavge i reklarnationsnämndsutredningen. Att nästan alla remissorgan somföreträder rättssäkerheten instämt i min bedömning är egentligen onödigt attframhålla. Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan. HANS i (vpk) replik: Jag kan bara konstatera att ,som under en rad av år suttit som ordförande i reklamationsnämnden. säger attom vi inte ändrar organisationen och skapar etl eget statligt verk. kan vi inteklartr det som rättsstaten kräver, nämligen atl vi skall vara oväldiga. Men hurhar det då fungerat ? Har ni inte klarat det under den härliden, ? Vad betyder då den organisatoriska förändringen i detavseendet? () replik: Till i vill jagsäga att det är riktigt att verksamheten fungerat myckel bra somjag varit ordförande, rnen förut var det en försöksverksamhet. gäller detemellertid att permanenta ett organ som har lill uppgift alt slita tvistermellan säljare och köpare. Nä(7i;iden har ingen annan uppgift än en rendomstolsuppgift, och då är det självklart att den skall vara fri ochsjälvständig i förhållande till båda sidor, HANS i (vpk) replik: Ja, jag får väl göra det erkännandet att jagär säker på att är fullt kompetent att som ordförande i nämnden,och med nämnden, även i fortsättningen klara del härpå samma goda sätt somhittills, även om man inte ändrar organisationsformerna. Det förtroendet harjag faktiskt för . () replik: Herr talman!Då nöjer jag mig med atl tacka för komplimangen. STENSVENSSON (m): En aktiv konsumentpolitik, där den enskildesätts i centrum, åren väsentlig del av vårt marknadsekonomiska system.Näringsfrihet och fri konkurrens är hörnpelare i en sådan politik oeh utgörviktiga förutsättningar för ett fortsatt utvecklat välstånd i vårt land. Såväl konsumenter som producenler är bäst betjänta av attvaror och tjänster är anpassade till de krav sorn konsumenterna ställer. Dessakrav kan variera från person lill person, men också på grund av att denenskildes livssituation ständigt förändras. Målet för samhällets konsumentpolitik måste vara atltrygga och värna konsumenternas valfrihet. Men det är också viktigt atl denenskildes rätt till hälsa ochsäkerhet beaktas och tas till vara. För atl konsumenten rätt skall kunnautnyttja sin valfrihet erfordras godii baskunskaper, men även insikter omvarors användning och skötsel. Dessutom behövs lättillgänglig och ändamålsenligvaruinformation. De rättsregler som är avsedda alt skapa etl skydd åtkonsumenlernii bör vara klart och överskådligt utformade. Den enskildekonsumenten skall h;r rimlig möjlighet att känna till och kunna utnyttja sinariittigheler. Det behövs en mer allsidig utbildning i hushållsekonomiskafrågor, i kostfrågor, i boende- och miljöfrågor, för atl underlättakonsumenternas privata livsföring. Vi måste få fler hushållsliirare med godakunskaper i konsumentekonomi, och vi måste initiera åtgärder för atl möjliggöraforskning och utveckling på det konsurnentekonorniska området. I skolan bör eleverna ges en grundläggande och allsidighushålls- och konsumentutbildning. Forskningen i konsurnentekonomi ochkonsumentso-ciologi bör byggas ut. och bör aktivt verka förinternationellt standardiserade provningsrneloder och provningsnormer. Detta är i korthet några av de synpunktersorn vi moderater redovisar i en kommittémotion, som besvaras i betänkandenr 54, Synpunkterna är. som också utskottet mycket riktigt har uppfattat, eltstöd för den konsumentpolitik som bedrivs med utgångspunkt i vad sornsägs i regeringsförklaringen. I då kraven på kunskap, noggrannhet ochekonornisering i hushållens inköp och konsumtion ökat har konsumentverketemellertid under det gångna decenniet till största delen frångått den tidigarepolitiken att tillgodose behovet av information om varuutbud, priser, kvaliteterrn. m. för alt i stället alltmer satsa på alt styra företagen genom detaljeraderiktlinjer. Det finns anledning att nu fråga sig om det är rimligt alt hartniir alla konsumentvaror skall regleras i etl byråkratiskt nätverk avdetaljregle-rande lagparagrafer och andra bestämmelser. Till vilken kostnadsker detta arbete? På vilket sätt kommer det den enskilde konsumenten tillhjälp i en köpsituation? Vilket pris får konsumenten betala i form avprishöjningar på de varor och tjänster som berörs av konsumentverketsriktlinjer? I vilken utsträckning hämmas företagens produktutveckling? En utveckling mot alltmer lagstiftning och reglering avkonsumenternas och producenternas situation kan inte vtrra rimlig. Det kan, somvi också anför i motionen, ifrågasättas orn det var avsikt då måletför samhällets konsumentpolitik fastställdes , Enbart dessa frågeställningar motiverar den översyn avkonsumentpolitiken-och i synnerhet konsumentverkels verksamhet-som vi harpläderat för i vår motion. verksamhet bör i högre gradinriktas mot hushållsekonomisk forskning, varutester, utbildning ochinformation, varför nya riktlinjer för verkets verksamhet bör utarbetas. Avslutningsvis vill jag personligen ge ett exempel påverksamhet som mera ligger i linje med vad vi förordar, och det är CharlotteReimersons Konsumentaktuellt i TV, Jag menar att detta program är mera tillkonsumentpolitikens fromma än de aktiviteter som ägnar sig åt ochsom vi har kritiserat i vår motion. Jag har således inget yrkande ulan vill endasttillförtiden fortsalla debatten dessa synpunkter. Vi utgår från att våra synpunkter beaktas inom ramen för det utrymme som regeringsförklaringen och del statsfinansiella lägel medger, ' I övrigt, herr talman, vill jag anslula mig till desynpunkter sorn tidigare redovisats i debatten av ochAllan , (vpk) replik: Jag rnåste säga. herr talman, att om den senaste talareninte htide talat om var han hörde hemma, så hade man faktiskt kunnat tro atlhan fanns med i samma parti som jag, eftersom hans uppfattningar i slort settstämde överens rned dem sorn kommunisterna har: att man skallvärna om den enskildes valfrihet och alt konsumenterna måste ha kunskaper. Men hur skall konsumenterna få de kunskaperna? Vi är hellöverens om alt man borde ha obligatorisk undervisning i de här frågorna iskolan. Men alla konsumenter finns ju inte där, och de konsumenter som i d;iggår och handlar måste också få information. Det anser vi ;itt de biist fårgenom att man bygger ut den lokala konsumentverksamheten. Det är svårt att vara en medveten konsument och göravettiga inköp. Utredningen visar att drygt vart tredje hushåll inte handlar påett rationellt sätt vid köp av dagligvaror, och vart fjärde inköp av s, k,kapitalvaror är fel iedan på planeringsstadiet genom att det inte svarar motkonsumentens behov. Reklamen, som borde ha till uppgift att upplysa och ledakonsumenterna till rationella och välgrundade köp, är ur den synpunkten intevederhäftig -för i så fall skulle varumarknaden inte se ut som den gör , sorn basar för , harnyligen, vid nordiska ministerrådets prissymposium i , sagt om reklam: ""Identiska produkter säljs under olikavarumärken till olika priser, Prisbornbsstjärnorna och de"jättestora" rabatterna döljer fiktiva priser, dvs, utgångspriser somaldrig tillämpats. Extrapriser och färgsignaler på prislapparna ska gekonsumenten srimuli att välja dessa varor trots att de kanske inte ärväsentligt fördelaktigare,"" Han säger vidare att det finns olika sätt att försvåra förkonsumenterna att göra rättvisa prisjämförelser genom den märkesmyslik och derabatter, extrapriser osv, som han kallar för jippokonkurrens, 1 för finns det annonser därradiohandlarna "n i Täbyi en gemensam annons säger: ""får du 1 000:- för din gamla färg-TV+ på köpet transistorradio -I- dessutom hämtrabatl,"" - Hur skallkonsumenterna kunna klara sådana här val? STENSVENSSON (m) replik: Vi har i vår motion Itigit uppkonsumentverkets verksamhet i första hand - och jag har också gett ullryck fördet i mitt anförande. fråga omhur verksamheten där bedrivs och vilken prioritering som sker. Jag vill nu bara erinra om atl i enrapport har varil inne på samma synpunkter. Jag citerar; "KOV" -- ""bör ägna ökad uppmärksamhet i planeringen åtinformationen direkt till konsumenterna, KOV bör vidta åtgärder för att få ettbättre underlag för hur resurser bör fördelas mellan informationsinsatser ochandra konsumenlpolitiska medel, t, ex, riktlinjer," Det är i linje med de här synpunkterna sorn vi anser attvi nu bör fullfölja en översvn av verkels verksamhet. har under debatten yrkatbifall till motion 948 av mig och några socialdemokrater. Jag har läst utskottets betänkande nr 54 mycket noga, ochjag harfunnit att utskottet ganska väl har tillmötesgått motionens syfte, I betänkandetsägs att det har klargjorts "att noga följer denförsöksverksamhet sorn bedrivs på området och har klart preciserade krav på denprisinformation som bör slå till buds för konsumenterna. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att del är angelägel att prisinformationen inteförsämras. Att EAN-systernet ger möjlighet att tillhandahålla meraspecificerade kassakvitton är intressant men innebär inte att ett borttagandeav traditionellt utformade prisuppgifter från en stor del av dagligvarusortimentetter sig acceptabelt. Utskottet förutsätter atl ävenfortsättningsvis engagerar sig i frågan och effektivt bevakarkonsumentintresset på detta område,"' Det är ungefär de kraven jag harställt i motionen. Visserligen hade jag begärt att man skulle ha enprismärkning i klartext förutom detta system, rnen jag inser också att mankanske måste ta den tid på sig som behövs för att komma underfund rned hur delhär systemet skall verka. Jag förväntar mig att följer uppsåväl min motion som utskottets önskemål, och därför finner jag ingen anledningatt ställa något annat yrkande än om bifiill till utskottets hemställan. KARINNORDLANDER (vpk): Det är riktigt att skrivningen kan synaspositiv. Men när EAN-systemet väl har genomförts är det svårt att åstadkommanågon ändring. Från redovisas också i betänkandet myckettveksamma synpunkter. Där heter det bl, a,: "'I , föregängslandel på datakassaområdet, har enstark opposition från konsumentgrupper och handelsanställda medfört att sexstater och en långrad städer och kommuner infört lagstiftning som förbjuderbutikerna att slopa prismärkningen på varorna. Denna opposition samt problem atlfå till stånd en tillräckligt omfattande svmbolmärkning i leverantörsledet haräven medfört all inlroduktionen av datakassor försenats i ,"" På samma symposium som jag tidigare nämnde har ocksåkonsumentverkets chef sagt att det finns en medveten strävan att försvåra förkonsument- erna attgöra rättvisa jämförelser mellan olika varor. Han syftar här på EAN-systernetsom iir under införande i dagligvaruhandeln, etl systern med datoriseradekassor sorn enligt konsumentverketschef gör att affärerna bl, a, slipperprismärkningen på varan; förpackningen har i stället en kod sorn inte sägerkonsumenten någonting. Tänk orn vi konsumenter börjtir kcipslrejkti -del harskett i , säger chef. Det är delta som gjort att jag yrkat bifiill till den härmotionen: den stämmer överens med uppfattningar som vi tidigare framfört i denhär kammaren. Det stämmer, , ;itt del iutskottsbetankandet refereras att konsunientornbudsrnannen har ullakil sig pådetta sätt. Men jag betraktar ändå inte som jämförbart rned , J;rgförväntar mig också atl den konsumentornbudsman och den konsumentorganisationsom vi har i det här landet kommer alt följa upp denna fråga på elttillfredsställande sätt. Gör man inte det. , får vi återkomma. (vpk): Jag vill då bara säga att del är säkrare atlmota i grind än när han har kommit igenom. Överläggningen var härmed avslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskoltetsheinstälkin. dels motion 1448 av m. fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanKarin begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sorn vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i belänkande 54 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 1448 av LarsWerner rn. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 295 Nej - 18 Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemstiillan, 2:o) reservationen av rn. samt 3:o) motion1448 av rn. i motsvarande del, och förklarades denförstniirnnda propositionen vtrra rned övervägande ja besvarad. Då SivertAndersson begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkiindes följandevoteringsproposition: Den sorn vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottels hemställan i betänkande 54 mom, 5 antar reservationenav rn, fl, röstar ja. den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion1448 av rn, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförkkirades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåKarin begärde rösträkning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: