prot · G30911 · 1979-12-31 00:00:00 — Detlaär en syn på konflikten som delas av de flesta regeringar i världen,även i . har gett uttryck för den, både under och under den första regeringen . Inteheller regeringen deklarerade någon annan inställning. Men en diskrettystnad och några allmänt hållna kommentarer till det egyptisk-israeliskafredsavtalet kunde tolkas så, att en kursändring förbereddes.Utrikesministern i fp-regeringen, , välkomnade avtalet ulan att medett ord antyda risken för atl en separatfred mellan och kundeförändra de militära styrkeförhållandena i och göra den redanförut omedgöriiga israeliska regeringen än mer obenägen aft göra eftergiftergentemot palestinierna. PLO tycktes fp-regeringen vara på väg atl "glömmabort". tid då det övriga började öka trycket på föreföll den sven.skafp-regeringen vara i färd med alt trappa ned sitt engagemang iMellanösternkonflikten och sluta upp bakom Sadat-Begin-politiken utan några somhelst reservationer eller frågetecken. Den svenske utrikesministerns attitydskilde sig markant t. ex. från den attityd som utrikesministrargav uttryck åt i gemensamma deklarationer. De svenska kontakterna med PLO höllspå spariåga, medan flera andra regeringar i väst valde att göra spektakuläraöppningar mot PLO. 1 togs emot av och och inbjöd PLO-ledaren till officiellt besök påregeringschefsnivå. Den franske utrikesministern intensifierade sina kontaktermed ledande företrädare för . T. o. m. den amerikanska administrationenförsökte nalkas PLO, även om försöken slutade med aft president fick avskedaAndrew efter protester från och i kongressen. Fredmellan och är givetvis i sig en glädjande tilldragelse. Men förMellanösternkonfiikten i dess helhet är lösningen av den palestinska fråganlångt viktigare. Tyvärr finns del ingenting som tyder på atl det gjorts 3 protokoU 1979/80:8-13 någraförhandlingsframsteg i den frågan. Tvärtom har i de nu pågåendeförhandlingarna med och både i ord och i handling visat aft maninte tänker ge upp sina anspråk på -det område som utgör kärnan ivarje tänkbart palestinskt hemland. Den israeliska regeringen, som anser sig hatiden på sin sida, är i färd med att skapa "fakta påmarken", medan förhandlingarna stampar på samma fläck och kanske såsmåningom rinner ul i sanden. Genom konfiskation, expropriation för påstådda militäraändamål och utmanande "köp" i strid mot jordansk lag tränger Israelundan araberna och lägger beslag på mark för judiska bosättningar. Attannekteringen av arabiska områden inte går fortare än den gör - haromkring en fjärdedel av marken på övergått i israelisk ägo - berorsannolikt främst på att immigrationen av judar till drastiskt minskatefter krig och att del börjar bli alltmer ont om judar som villbosätta sig i arabiska Ökenområden. Vid ett besök i i Strasbourghäromdagen () förklarade den israeliske utrikesministern att inle tänker avstå från att fullfölja sin bosättningspolitik avhänsyn till pågående fredsförhandlingareller världsopinionen. Förhandlingarmed deltagande av palestinierna förutsätter förändringar såväl i PLO:s som iIsraels inställning. Båda parter måste erkänna varandras nationella rättigheteroch upphöra med våldshandlingar. Inuläget är def emellertid tydligt att det är på den israeliska sidan sommotståndet mot samtal med motparten är störst. Hat och fruktan är en tragiskrealitet som blockerar vägen till förhandlingar. Men den grundläggande orsakentill vägran att förhandla med PLO är egen ovilja att släppa ifrånsig ockuperat territorium, främst . Den "autonomi" som denisraeliska regeringen är beredd att erbjuda, palestinierna har ingenting mednationellt självbestämmande att göra. Enligt israelisk uppfattning ärVästbanken - och - en integrerad del av det heliga landet, ErezIsrael, och har inte en tanke på att ge upp sina anspråk på fortsattsuveränitet över området. Därför har inle annat aft erbjudapalestinierna än fortsatt underkastelse, låt vara under andra former än dennuvarande militära ockupationen. På de villkoren lär Begin få svårt att finnanågra palestinier som vill förhandla med honom, utom möjligen handplockadequislingar. Med PLO varken kan eller vill han föra några samtal. situationen måste vägen till fred gå över ökade påtryckningar på ,främst från men också från sida. har visatbetydande likgiltighet för väridsopinionen, men man skall ändå inte underskattaeffekten av den internationella opinionsbildningen. Med tanke på debindningar har till västerländsk civilisation är det av särskild viktatt de västeuropeiska regeringarna med kraft reagerar mot sådana inslag i denisraeliska politiken som strider mot internationell rätt och mänskliga räuigheter.Därvid tänker jag bl. a. på- förutom bosättningspolitiken och behandlingen avaraberna inom ockuperade områden - de systematiska kränkningarna av ettvärnlöst grannlands suveränitet och territorium, bombningarna och de militäraoperationerna på libanesisk mark. Inteens israelerna själva påstår längre att deras bombflygare kan skilja mellanmilitära mål och oskyldig civilbefolkning. Mot denna bakgrund hemställer jagatl utrikesministern redovisar 1. regeringens bedömning av densenaste lidens utveckling i , 2. regeringens inställning tillPLO och den palestinska frågan, samt 3. regeringens uppfattningbeträffande de inslag i den israeliska politiken som Jag har påtalat iinterpellationen. § 6 Meddelande omfrågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1979/80:16av () till försvarsministern om sysselsättningen vid Vanäsverkeni : Vid FFV:s ammunilionsfabrik i Karlsborgföreligger betydande risk för en omfattande neddragning av sysselsättningenberoende på uteblivna beställningar av finkalibrig ammunition. Det har på sikttalats om en halvering av arbetsstyrkan som f n. uppgår till ca 300 personer.Om detta genomförs skulle det innebära ett hårt slag för de anställda vidVanäsverken och inte minst för som redan tidigare kämpar medbetydande svårigheter då det gäller sysselsättningen. Min fråga tillförsvarsministern är: beredd att vidtaga sådana åtgärder atl sysselsättningen vidVanäsverken i kan tryggas? 1979/80:17av () till handelsministern om åtgärder för aft påverkabensinbolagens prispolitik: I handelns fackpress påtalas den diskriminerandeprispolilik bensinbolagen börjat tillämpa gentemot lanthandlare. Lanthandlaresom sålt bensin i s. k. singelpump har plötsligt mist sin återförsäljarrabatt.De klassas som konsumenter av bensinbolagen. Avdenna anledning kan drivmedelsförsörjningen starkt hotas i glesbygder. Vidaremister lanthandeln väsentliga inkomster. Hushållens inköp kan förändras och skepå annan ort, där bensinköp möjliggörs. Medhänvisning till det anförda vill Jag fråga handelsministern om regeringenuppmärksammat förhållandet och vad regeringen avser alt vidtaga för åtgärder iså fall. 1979/80:18av () till handelsministern om planerad export av spritdrycker: Enligt uppgifter i massmedia föreligger planer attexportera sprit från . Med tanke på au alkoholfrågan enligt WHO är ettav nutidens största problem och spritens skadeverkningar ekonomiskt och socialtär enorma i de länder dit den svenska exporten skall riktas, måste starkainvändningar riktas mot den. En export av detta slag ter sig lika moralisktoacceptabel som en okontrollerad vapenexport. Ärregeringen beredd att vidtaga åtgärder med anledning av den export somförbereds? 1979/80:19av () lill jordbruksministern om bättre beredskap motrabies: Rabies är en fruktad sjukdom, som kan drabba bådemänniskor och djur. Sjukdomen har trängt allt längre norrut i Europa.Rabiessmittade djur har påträffats så långt upp som till . Sverigebefinner sig därmed i den zon där det föreligger omedelbar risk för sjukdomensvidare utbredning. Rabies sprids genom däggdjur och fåglar. Smuggling av djurtill från länder där rabies konstaterats har visat stigande tendens.Detta medför ökade risker för att rabies införs i . Sedanlång tid tillbaka finns i en viss beredskap mot rabies. Den anses avansvariga myndigheter som relativt god. Men självfallet bör beredskapen kunnaförbättras i ett läge då riskerna för rabiessmitta anses öka. Jag vill därför ställaföljande fråga till Jordbruksministern: Vilkaåtgärder kommer regeringen alt vidtaga, dels för atl förbättra beredskapen motrabies, dels för att komma till rätta med smugglingen av djur till frånbesmittade områden? 1979/80:20av () till försvarsministern om den planeradeutflyttningen av till : Överbefälhavaren har i en tidningsartikel uttalatatt han motsätter sig en utflyttning av tillBotkyrka. Medanledning av detla uttalande anhåller jag att få ställa följande fråga tillförsvarsministern: Är försvarsministern beredd au stå fast vidhittills fattade regeringsbeslut, så att utfiyttningen kan ske i enlighet meddessa? 1979/80:21 av GunnarOlsson (s) till utbildningsministern om produktionen av TV-program: Enligt riksdagsbeslut skall, efter 1986, avlandets TV-produktion komma från de olika TV-distrikten ute i landet. Samtidigtuttalade att man vid utbyggnaden borde prioritera de små distrikten.Som svar på motionen 1977/78:1795 uttalade sig för att fördelningen avmöjliga resursförstärkningar bör i första hand komma de Nr11 svagtutbyggda distrikten till godo. Mot bakgrund av det anfördavill jag till utbildningsministern ställa ir Har statsrådet för avsikt att medverka till attriksdagens beslut om elva Meddelande om fullföljs? 1979/80:22av () till Jordbruksministern om sjön reglering: har underiåtit att tillställavattendomstolen erforderligt material. Därför kan ej behandlafrågan om sjön reglering. vidta några åtgärder i anledning av beslutet och i så fall vilka? 1979/80:23av () till försvarsministern om tidpunkten för flyttning tillÖstersund av arméns tekniska skola: Med anledning av tidningsutialanden avöverbefälhavaren anhåller jag om atl till försvarsministern fä ställa följande fråga: Närberäknas flyttningen av arméns tekniska skola till kunna genomföras? 1979/80:24av () lill kommunikationsministern om lokalisering av civilflygförarutbildning lill : avgav i augusti 1979sitt betänkande Rekrytering och utbildning av fiygförare till den civilaluftfarten. I betänkandet framstårKalmar som en tänkbar plats för lokalisering. Inteminst med tanke på de utfästelser tidigare regeringar gjort att kompenseraKalmar och län för nedläggelsen av F 12 borde denna verksamhet förläggastill . Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd att medverka tillatt största hänsyn tas till tidigare givna löften att kompensera för F12:s nedläggning och medverka till att utbildning av fiygförare till den civilaluftfarten lokaliseras till ? 1979/80:25 av KarinIsraelsson (c) till industriministern om sysselsättningen i Västerbottensinlandskommuner: Befolkningsomflyttningen under framför allt1960-talet innebar en avsevärd utflyttning från bl. a. inland.Utflyttningen medförde en alltmer snedvriden ålderssammansättning blandbefolkningen. Antalet pensionärer uppgår i vissa kommuner till avinvånarna. Efteren lid av mer balanserad utveckling finns nu tecken som lyder på en nyflyttningsväg från inland, med ytterligare förvärrad situa- tionför inlandskommunerna som följd. Inlandskommunerna är i många fall för sinöverievnad beroende av alt en återinfiyttning sker. Del krävs kraftfullasysselsättnings- och regionalpolitiska insatser för att få nylokaliseringarlill inlandskommunerna. Ej heller får befintlig verksamhet avvecklas.Domänverkets planer på att minska antalet arbetstillfällen i dessa kommunermåste avvisas och kraftfulla åtgärder vidtas för att befintlig verksamhet iinlandskommunerna skall kunna bibehållas. Med anledning av det anförda vill jagfråga industriministern: åtgärder avser siatsrådei att vidta för attsäkerställa atl befintliga sysselsättningsmöjligheter bibehålls och nyaarbetstillfällen skapas i inlandskommuner? 1979/80:26av (vpk) till utbildningsministern om åtgärder för att förbättra destuderandes ekonomiska situation: Övertvå tredjedelar av sludiemedelstagarna tvingas atl förvärvsarbeta somde studerar, eftersom studiemedlen är otillräckliga. Detta får negativakonsekvenser för studieresultaten och förhindrar att de utbildningspolitiskamålen uppfylls. Del bidrar också till alt konservera den sociala snedrekryteringentill högre utbildning. Jag vill därför ställa följande fråga tillutbildningsministern: åtgärder tänker utbildningsministern vidta för atlförbättra de studerandes ekonomiska situation? 1979/80:27av £'/VorA/fl/-A:/wrt(/(vpk) lill justitieministern om försäljningen av vissaskogsholmar i : Folkpartiregeringen beslutade ge SCAtillstånd att köpa de s. k. kronogårdslägenheterna Rånön och Bergön samt ettantal skogsholmar i . Köpesumman, , har fått ortsbefolkningenatt erinra sig gamla tiders baggböleri. En annan förvirrande omständighet äratt frågan om ägande- och besitlningsrätt till områdena länge varit föremål förJuridiska prövningar. Mot den bakgrunden är det angeläget att regeringenredovisar underlaget till beslutet om försäljningen. Jag vill därför tillJustitieministern ställa frågan: På vilka grunder har regeringen fattal beslutet omförsäljning av de omstridda skogsholmarna i ? 1979/80:28 av (vpk) till statsrådet om villkoren för uppehållstillstånd förlatinamerikanska flyktingar: Latinamerikanska fiyktingar får allt svårare atterhålla uppehållstillstånd i . Det gäller inte minst chilenare. En delav dem har under sin fiykt från hunnit passera flera länder innan de komhit. Familjer har splittrats och medlemmarna spritts till flera länder. Tvåfall är nu aktuella för utvisning till . Det gäller en av kristnavänsterns ledare i , Orellano, och en ung flicka i , . Bådahar vistats i , talar svenska och har sin försörjning ordnad.1 fallet talas det om att det saknas familjeanknytning och i falletOrellano att någon politisk förföljelse inte hotar i . Det är dåligaskäl, och förpassningarna är ett klart uttryck för den hårdare politik som nutillämpas mol latinamerikanska flyktingar. Jag vill därför frågainvandrarministern: Ämnarregeringen fortsätta den skärpning av attityden mol latinamerikanskaflyktingar som anförda fall är exempel på? 1979/80:29 avOiivaWSciV/ervK/(vpk) till utrikesministern om åtgärder för att stödjaNicaragua: Folket i har efter en lång kamp befriatsig från Somozaregimens förtryck. Den vidare utvecklingen i landet är avoerhörd betydelse, inte endast för självt ulan också för övriga stateri . I området finns några av värsta diktaturstater,t. Det är därför viktigt att den folkliga resningen i Nicaraguages allt stöd och all hjälp, så att landet kan utvecklas mot demokrati, frifrån utländska intressen. Sverigehar, efter Sandinistiska frontens seger, beslutat att ge ekonomiskt stöd. Delär bra, även om det varit bättre om de fått det . Men det är intetillräckligt. Starka intressen, framför allt i , vill inte ha en demokratiskutveckling i . Svenska regeringar har ofta uttalat sitt stöd fören sådan utveckling. Jag vill därför frågautrikesministern: Vilkaåtgärder har vidtagits och vad planeras av regeringen i fortsättningen för attstödja den demokratiska utvecklingen i ? 1979/80:30av Benil Måbrink (vpk) till handelsministern om lagstiftning mot svenskanyinvesteringar i : har givit tillstånd för Alfa-LavalAB atl göra en investering i ett av sina företag i . I realiteten innebärdetta en viss ökning av produktionskapaciteten. medgeratt inämnda fall undantag inte borde medges, om en restriktiv tolkning av lagen omförbud mot nyinvesteringar i skulle göras. Trots detta villkommerskollegium tolka lagen "snällt", som en del tjänstemänuttrycker sig. Lagens utrymme för dispensgivningar gör del tydligen möjligt altgodtyckligt tolka lagen. Jag vill frågahandelsministern: Avserregeringen att förändra lagen så atl nyinvesteringar av svenska företag i stoppas? 1979/80:31av BertU Måbrink (vpk) till industriministern om produktion av metanol iVannsäter: Allaförutsättningar är för handen när del gäller alt starta en försöksverk- samhetför produktion av metanol i de tomma fabrikslokalerna i . Enligtuppgift hänger nu hela denna fråga på regeringen och på hur snart besked kanlämnas. Delär viktigt att få i gång denna verksamhet med tanke på alt många av dearbetare som berövadesjobbei när massaproduktionen lades ned vid nämnda fabrikännu inte fått ersättningsjobb. Jag vill frågaindustriministern: Ärregeringen beredd all omgående ge klartecken för igångsättning avförsöksverksamhet för produktion av metanol vid Vannsätersfabriken? 1979/80:32av BertilMåbrink(vpk) lill arbetsmarknadsministern om bibehållande av Esseltestillverkningsenhet i : Det multinationella förelaget harbeslutat lägga ned sin tillverkningsenhet i mot de anställdas protesteroch trots all nämnda enhet går med vinst. Esseltehar bedrivit ett hänsynslöst spel mot de anställda och mot en hel kommun. förefaller detsom om regeringen suttit med armarna i kors. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: Vadhar regeringen gjort och vad kommer regeringen att göra för alt förhindranedläggningen av tillverkningsenhet i ? 1979/80:33av (vpk) till handelsministern om åtgärder för att hejdaprisstegringarna: Prisnivån i konsumentledei steg under detta årsförsta ålia månader med mer än 6 96. Många tecken tyder på affprisstegringslakien nu ytteriigare håller på att öka. Folkflertalet ställsinför nya hot om standardnedpress-ningar. Medhänvisning lill det anförda vill Jag lill handelsministern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för att hejda prisstegringarna? 1979/80:34 av EvaHjelmström (vpk) till kommunikationsministern om tillsynen över sjösäkerheten: skall enligt sina instruktionerutöva tillsynen över sjösäkerheten. 1 samband med diskussionen omTsesisolyckan har emellertid en rad fakta framkommit som innebär att manallvariigt kan ifrågasätta huruvida verket fullgör denna uppgift. Fakta påståsha mörklagts och påtryckningar sägs ha förekommit gentemot underlydande för atlde skall dölja för verket obehagliga fakta. Tillsynen av atl arbetstidslagentill sjöss efterievs hävdas vara i det närmaste obefintlig. Exemplen påpåstådda missförhållanden skulle kunna mångfaldigas. En av verkets tjänstemänhar, mot den fackliga organisationens vilja, förfiytiats från sin tjänst. Mot bakgrund av de avslöjanden som framkommit samtmot bakgrund av att sjöfartsverkels uppgifter växer i betydelse i takt med attför människor och natur skadliga ämnen allt oftare transporteras till sjöss,hemställer Jag att till kommunikationsministern få ställa följande fråga: Vilkainitiativ avser kommunikationsministern ta för atl kraven på sjösäkerhet skalluppfyllas? 1979/80:35av/1/exonrfer C/jTOopou/os (vpk) lill arbetsmarknadsministern om invandrarnasanställningsskydd: En invandrare har avskedats från sin anställning isamband med att gällande arbets- och uppehållstillstånd löpt ut. Ansökan omföriängt arbets-och uppehållstillstånd var för avskedandetinlämnad och ej färdigbehandlad. Ärendet har prövats av arbetsdomstolen, somanser alt avskedandet av invandraren var korrekt. Men domstolen påpekarsamtidigt att det här föreligger en konfiikt mellan uilänningslagsiiftningenoch lagen om anställningsskydd. BådeLO och TCO har gett uttryck för uppfattningen att arbetstillstånd bör fortsättaatt gälla tills ansökan om föriängt arbetstillstånd är färdigbehandlad. Jag vill mot dennabakgrund fråga arbetsmarknadsministern: Kom.merregeringen att vidta åtgärder för atl trygga invandrares anställningsskyddunder den tid ansökan om föriängt arbetstillstånd färdigbehand-las? 1979/80:36av (vpk) till industriministern om sysselsättningen vid ABPolarvagnens fabriker: Sysselsättningen vid AB Polarvagnens fabriker ärhotad. En nedläggning av verksamheten eller en nedskärning av antaletsysselsatta skulle få katastrofala följder för inlandet. Inte mindre än fyraglesbygdskommuner skulle drabbas hårt - över 600 personer skulle bli utanarbeie. Det råder stor samstämmighet om att snara åtgärder måste vidtas. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga industriministern: regeringen att vidta åtgärdersom räddar sysselsättningen vid AB Polarvagnens fabriker? 1979/80:37 av () lill industriministern om metanolproduktion i : och Stora Kopparberghar varit överens om att den nedlagda sulfitfabriken iVannsäter i är lämplig för en försöksverksamhet medmetanolproduktion. I samband med energipolitiska beslut i våraspåtalades också angelägenheten av att regeringen tillsammans med SMAB omgåendekommer i gång med ifrågavarande försöksverksamhet. Att skaffa ersättningsjobbåt de ca 220 människor som drabbades av sulfitfabrikens nedlägg- ning1978 är också mycket angeläget. Trots detta'har ännu inget beslut fattats. Molden bakgrunden anhåller Jag om att till industriministern få ställa följandefråga: Ärindustriministern beredd atl omgående la de initiativ som erfordras för aftstarta försöksverksamhet med metanolproduktion i den nedlagda sulfitfabriken iVannsäter i ? 1979/80:38 av IngerLindquist (m) lill utrikesministern om svenska biståndsinsatser i : folk lider, svälter och dör. Det krävsomedelbara insatser av skilda slag för att förhindra död och lindra svälten ochnöden i landet. Vilkaomedelbara åtgärder ämnar utrikesministern vidta för att bistå folk? 1979/80:39av () till justitieministern om ändrade bestämmelser förombudsröstning; Åtskillig kritik har under och efter valrörelsenriktals mot det sätt varpå möjligheterna fill ombudsröstning genom s. k.vårdare har utnyttjats. Delhar även uppmärksammats att beställning av dubblettröslkort hos lokalskaltemyndighet gjorts av annan än den röstberättigade. Samtidigtsom det är av största betydelse atl alla röstberättigade - även de som på grundav sjukdom är förhindrade att besöka sin vallokal - kan få utöva sin rösträtt,ärdel lika betydelsefullt alt reglerna för ombudsröslning m. m.är sådana alt ingenbehöver riskera att bli utsatt för obehörig påverkan inför valet. Jag vill därför ställaföljande fråga till justitieministern: Avserjustitieministern att pröva frågan om ändrade bestämmelser för ombudsröstning,utfärdande av dubblettröstkort m. m. så alt riskerna för obehörig påverkaninför valen undanröjs? 1979/80:40av () till stafsminisfern om villkorslagens krav på förvaringen avkärnkraftsavfall: Regeringspartierna är ense om att ytteriigarekärnreaktorer skall laddas, om inte all vidare utbyggnad av kärnkraften stoppastill följd av utgången av folkomröstningen . Detta förutsätter antingenatt villkorslagen ändras eller att accepterar de båda andraregeringspartiernas tolkning av villkorslagen. Av regeringsförklaringen framgårau föredrar den senare utvägen. Min fråga är: Ärdet inte bättre att statsministern medverkar lill en sådan ändring avvillkorslagen att dess krav på förvaringen av avfall från reaktorer anpassastill vad som är möjligt att uppfylla än atl han med sitt eget namn på ett regeringsbeslutgaranterar atl problemen med en "helt säker slutlig förvaring avavfallet" är lösta? 1979/80:41av () till statsministern om lagrådsgranskningen av engeneralklausul i skattelagstiftningen: I ett förslag till grundlagsändringar som antogssom vilande av finns bestämmelser om lagrådsgranskning, bl.a. om vad granskningen skall avse. Syftet med dessa bestämmelser är atl göraklart atl lagrådets verksamhet är av enbart Juridisk-leknisk art. Lagrådetskall inle syssla med politik. Om detta har partierna i varit ense. Ipropositionen (1978/79:195 s. 48) uttalade föredraganden, dåvarande justitieministernSven , bl. a. följande: "Jag vill särskilt understryka viklen avatl lagrådet iakttar den största återhållsamhet när det gäller sakfrågor avpolitisk natur. Det är inte förenligt med lagrådets ställning i vårtkonstitutionella system att del redovisar andra synpunkter än sådana som är avjuridisk-leknisk art." Hurkan statsministern, mot den bakgrunden, förklara att en mellanregeringspartierna omtvistad fråga - frågan om behovet av en s. k. generalklausuli skattelagstiftningen - har lämnats öppen i regeringsförklaringen och irealiteten överiämnats till lagrådets avgörande? 1979/80:42av () till industriministern om arbetet i utredning om NCB:sfabrik i :