prot · G30943 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:43 Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför . § 2 Upplästes följandeinkomna ansökan: Jagfår härmed anhålla om fortsatt ledighet från riksdagsuppdragei från den 16december 1979 fram lill juluppehållet. Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde alt BeritMohlin-Erbeus (m) även fortsättningsvis skulle tjänstgöra som ersättare förRolf Clarkson. §3 Ändringar i tids- och ärendeplaner Debattenmed anledning av finansutskottets, skatteutskottets och näringsutskottetsbetänkanden om den svenska kapitalmarknaden kommer - med ändring av denpreliminära ärendeplanen - att äga rum . Finansutskottetsbetänkande om åtgärder för all stabilisera ekonomin upptas planenligt lillavgörande i kammaren . Medhänsyn till att ett stort antal interpellationer och frågor kommer atl besvarasmåndagen den 10 och kommer sammanträdena nämnda dagaratt ta sin början . Omstatliga medel till valrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft § 4 Om statliga medeltill valrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda fråga,1979/80:145, och anförde: har frågat mig om jag delar uppfattningen attdel från allmän demokratisk synpunkt är otillfredsställande Omstatliga medel till valrörelsen inför folkomröstningen om kärnkraft atl de olika sidornasekonomiska förutsättningar i folkomröstningskampanjen är så olika och vilkainitiativ som regeringen avser alt ta för all snabbi ge den redan formeradenej-sidan statliga medel. Lålmig försl konstatera all polilisk enighet råderom alt statliga bidrag skallutgå lill kampanjkommiltéerna för de olika alternativen i den kommandefolkomröstningen i kärnkraftsfrågan. Vi vel emellertid ännu inte slutligt huralternativen kommer alt se ut och hur de olika sidorna kommer att formera sig. Företrädarnaför riksdagspartierna har vid överiäggningar nått fram till att planeringen ikärnkraftsfrägan bör ske med utgångspunkt i att folkomröstningen bör äga rumden . Detta innebär att överläggningarna omfolkomröstningsproposilionens innehåll måste ske i sådan tid att propositionenkan föreläggas före juluppehållet. I propositionen bör enligt minmening frågor om bl. a. röstningsallernativ, kampanjkommittéer ochmedelstilldelning tas upp. Del är min förhoppning alt man skall kunna uppnåpolitisk enighet om hur dessa frågor skall lösas. Medhänsyn lill den lidigare träffade överenskommelsen mellan partierna omtidsplanen fram lill folkomröstningen tror jag att man kan utgå från alt enlösning av dessa frågor är nära förestående. När detta är ett faklum är minsträvan alt medel skall ställas lill kampanjkommittéernas förfogande så snartdet är praktiskt möjligl. (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror atl han håller med migom att de medel som har stått till förfogande för de olika sidornainför folkomröstningen har varit synneriigen ojämnt fördelade. Ja-sidan har ettövermått av penningmedel, vilket också har kommit till uttryck i mycket dyrbaraannonskampanjer, medan nej-sidan har tvingats att lita till bössinsamlingar. Delär ur demokratisk synvinkel inte bra med en sådan ojämnhet. kan det genom destatliga bidrag som skall ställas till förfogande bli en viss utjämning när delgäller medlen, även om ja-sidan också i fortsättningen kommer att ha enövervikt, om storbolagen fortsätter alt anslå de stora penningsummor som dehittills gjort till ja-sidans propaganda. Jag tar upp detta speciella spörsmåli en fråga lill statsminister . Det är mot denna bakgrund angeläget attstatliga medel kan utbetalas . Men dyrbar tid har redan kärnkraft uppvaktade lalmannen så fort denne valls här iriksdagen. Man fick ell positivt svar, men ingenting har sedan hänt. Bådeutskottsinitialiv och initiativ från regeringens sida hade varil möjliga. Regeringenborde enligt min mening ha kunnat ge förskottsanslag så fort en kampanjledninghade bildals -och delta var redan före början ett faktum ivad gäller nej-sidan. Myckenonödig tid har alltså gått. Mänga dyrbara annonser har publicerats förja-sidan, medan nej-sidans propaganda har hämmats av brist på penningmedel. Energiministernsäger nu atl statliga pengar skall kunna utgå "så snart det är praktisktmöjligt", för att citera det sista i hans svar. Jag tycker det skulle varaangeläget med en närmare precisering här i kammaren av vilken tidpunktenergiministern avser. skall ju partiledarna samlas tillöveriäggningar för all slutgiltigt nå en överenskommelse om propositionensinnehåll - om jag inte är fel underrättad sker detta . Enligtmin mening borde del vara möjligt atl från denna tidpunkt utbetala statligamedel i förskott till de kampanjorganisationer som redan har bildats. Jag villfråga energiministern om han kan instämma i denna min mening. Jag vill bara kommentera fråga med atl säga att jaghoppas att vi i de pariiöveriäggningar som skall ske skall kunnabli eniga om medlens fördelning. Jag tror personligen att det sedan så skettskall finnas möjligheter att utbetala förskott. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag vill tolka energiministerns besked i denna replik som ett posiiivtsvar på den fråga jag ställde, och då är jag tillfredsställd på den punkten. Delkan emellertid uppstå ett problem till, och det är angeläget allenergiministern också där kan ge ett besked. Det är uppenbart för alla auja-sidan har vissa problem när det gäller konstitueringen av olika kampanjkommittéer,atl ena sig om elt allernaliv och alt bilda en kampanjkommitté för dettaallernaliv. Om del skulle bli så all det inte blir klart med enkampanjledning för ja-sidan efter , ärdet ändå möjligl att geförskotlsanslag till nej-sidan, som redan är konstituerad? Jag lycker atl dettaborde vara angeläget. Det kan inte vara riktigt om ja-sidans problem, somdelvis kan vara taktiska, skulle få fördröja utbetalningen av medel lillnej-kampanjen, som är konstituerad. Överiäggningenvar härmed avslutad. 0/77befrielse för fria samfund och frikyrkoförsamlingar från skyldigheten att erläggaarvsskatt § 5 Om befrielseför fria samfund och frikyrkoförsamlingar från skyldigheten att erläggaarvsskatt BudgelministernINGEMAR MUNDEBO erhöll ordet för att besvara () den 20 novemberanmälda fräga, 1979/80:136, och anförde: har frågat mig om jagavser alt lägga fram förslag som befriar de fria samfunden ochfrikyrkoförsamlingarna från skyldighet alt erlägga arvsskatt. Jag vill i det här sammanhanget påminna om att den förra regeringen ivåras lade fram ett förslag om arvsskatlefrihel för trossamfund ochförsamlingar. Förslaget omfattade dem som i sin verksamhei håller 0/77befrielse för fria samfund och frikyrkoförsamlingar från skyldigheten atterlägga aiysskaii regelbundna och offentligagudstjänster (prop. 1978/79:160). Förslaget avslogs av riksdagen.Skatleutskoltet uttalade att utskottet i princip visserligen kunde biträdaregeringens förslag. Enligt utskottets uppfattning borde dock möjligheterna altutvidga skattefriheten även lill andra rättssubjekt prövas. Utskoltetförutsatte att ett nytt förslag i frågan skulle läggas fram. Ett sådant förslagär nu under utarbetande inom budgetdepartemenlel. ROLFSELLGREN (fp): Jag ber atl få tacka budgelministern för det positiva svaret. Samtidigtvill jag beklaga skalleuiskotlets behandling av propositionen omavdragsrätten. Delvore beklagligt om den överarbetning av förslaget som pågår i departementetskulle försenas genom en långt utdragen översyn, sä alt vi får väntaytterligare pä alt få den här frågan löst. Jag känner en viss oro med anledningav det svar jag har fått. Stalsrädet säger visserligen all det skall komma ellförslag, men han säger ingenting om tidpunkten. Det i och för sig positivasvaret skulle fä en bra komplettering, om statsrådet kunde ange en ungefärligtidpunkt för när vi kan vänta oss ett förslag till . Jagvill tillägga att man borde kunna vara överens om atl frågan om arvsskattensavskaffande för frikyrkor och frikyrkoförsamlingar är en ren rättvisefråga. Försvenska kyrkan gäller nämligen skattefrihet för mottaget arv. De mångafrikyrkoförsamlingarna och deras medlemmar som berörs av delta betraktar detnärmast som obegripligt, kanske t. o. m. oförlåtligt, att skattereglerna är såolika för frikyrkorna och . Detär här inte fråga om stora inkomstbortfall för samhället. Det rör sig i ställetom närmast marginella kostnader, men om arvsskatten avskaffades skulle detinnebära betydelsefulla intäkter för de församlingar och menighe-ler som berörsav det. Jag vill försäkra atl de pengar som därigenom kunde användas av defrivilliga organisationerna skulle användas på ett väsentligt mer effektivtsätt än som är fallet när pengarna går in i statskassan. Inte så att vi somenskilda medlemmar skall befria oss ifrån skatter, för samhället har storaåtaganden där vi solidariskt skall vara med och stödja varandra, men jag ärövertygad om att dessa församlingar gör samhällsinsatser som inte kan värderasi pengar. De insatserna när fram till personer och behov som aldriguppmärksammas av samhällsinstitutionerna. Jagvore tacksam om budgelministern ville ge ett svar på frågan om när vi kan fådet här förslaget. Jag hoppas att denna proposition skall vara ett av de förslag somriksdagen kan börja arbeta med, då och andra kommer tillbaka tillriksdagen efter elt stärkande och vederkvickande juluppehåll. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 6 Om Linjeflygsverksamhet på flygplats Kommunikalionsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga,1979/80:141, och anförde: har frågat mig omregeringen är beredd att ge luftfartsverket och Linjeflyg erforderliga resurserför att genomföra utflyttningen lill Arianda av F 28 inom den har fastställt. Genombeslut lämnade luftfartsverkettillstånd enligt miljöskyddslagen att i enlighet med vissa särskilda villkordriva för huvudsakligen inrikes linjefart och allmänflyg. Desärskilda villkor som koncessionsnämnden föreskrev för den fortsattaverksamheten pä innebär bl. a. att trafik med F 28 skall upphörasenast vid utgången av . Luftfartsverketanförde besvär hos regeringen över koncessionsnämndens beslut.Besvären, som handläggs i , har ännu inte avgjorts. Föregen del ärjag beredd atl föreslå regeringen all medel anvisas för att täckaden statliga andelen av luftfartsverkels investeringar, så atl regeringensbeslut efter prövningen av besvären kan genomföras. 0/77Linjeflygs verksamhet på flygplats INGRIDSEGERSTRÖM (s): Jag ber atlfå lacka herr statsrådet för svarel på min fråga. Jagkänner väl till alt luftfartsverket har besvärat sig hos regeringen överkoncessionsnämndens beslut om flygverksamheten pä , ochjag vet också altregeringen inte har tagit ställning till luftfartsverkels besvär. Luftfartsverkethemställde i sina besvär atl regeringen skulle avgöra frågan skyndsamt.Eftersom del är som handlägger besvärsärendel får Jagväl i nästa vända fråga chef hur långt man har hunnit.Del är nämligen angeläget, som jag bedömer det, att man får ett beslut. Delfinns stor oro bland människorna - inte bara i ulan i stora delar avStockholm och dess grannkommuner. Man väntar på ett slutligt besked. Det harvarit mänga år av plåga för mänga stockholmare, och vi måste få en ändring lillstånd. Jag är emellertid tillfreds med den sista delen avherr statsrådets svar, nämligen att statsrådet är beredd att se till att medelanslås, så att utflyttningen kan ske inom föreskriven tid. Jag förutsätternämligen att regeringen kommer alt avslå luftfartsverkets besvär. anslår ju rätt försiktiga tongångar. Men den här fråganaktualiserar ändå ett par saker. Jaghar i svarel sagl alt jag är beredd att föreslå alt medel anvisas för att täckaden statliga andelen. , som ju har ansvar förtrafikförsörjningen i den här regionen, har visserligen uttalat sig myckel 8 protokoll 1979/80:41-43 0/77Linjeflygs verksamhet på flygplats kraftfullt emot Brommafiygfäll men i mindre utsträckning varil beredd att bidra lill den del avkostnaderna som enligt riksdagsbeslut skall täcka. Jag förmodar attdet finns en samstämmighet mellan och mig om att länslandsting får lov all la de ekonomiska konsekvenser som det skall ta enligtriksdagens beslul - speciellt som ju är sä ivrigt alt ultala sig imiljöfrågan, som däremot egentligen inte har med atl göra. Vadsom förvånar mig när del gäller flygfält är att en lokal opinion, somannars gör sig så stark, är fullständigt tyst om detta. Vad säger exempelvisföreträdare för orter som Boriänge, , , , , ,, , och ? Där ställer man i del här fallet ingakrav på som huvudstad. Del gäller krav som jag tycker det ärnaturligt för att ställa på huvudstaden, nämligen atl plats förkommunikationer skall stå lill förfogande. Jag har sagl förut - och jag sägerdet också i den här debatten - att jag tycker att bytänkande i det här falletpräglar vissa stockholmare. Framför allt gäller detta de socialdemokratiskaStockholmsförelrädarna, som ju för sin del i sitt kommunala program klart sägeratt man skall bygga bostäder pä flygfält. Att Fokkern av miljöskälkanske måste flytta till tills vi fär tystare flygplan - del är någolhelt annat än atl man skall lägga ned för evärdlig tid. INGRIDSEGERSTRÖM (s): Jag kan naturiiglvis inte fräga statsrådet om annat än den statligadelen av kostnaderna för utfiyttningen till , och jag har inte hellergjort det. Frågan om den del som kommer på får väl avgöras pä annalhåll. Statsrådettalar om bytänkande. Jag läste i vadsvaret skulle innehålla, och det stämde inte riktigt. Men jag måste säga attdel här med bytänkande harjag inte tagit upp i min fråga. har beslulal om är utfiytlning av jetflyget, och det är denenda del som har anledning alt ta ställning lill. Vad gäller framtid i övrigt lär vi fååterkomma till den diskussionen och kanske i andrasammanhang. Det är riktigt att Aflonblandet inte hade en helt korrektnyhetsrapportering. Därvid ger jag fm rätl. De som"läcker" uppgifter till är tydligen inte såvälunderrättade som de borde vara. Men det är i och för sig inte bara fråga omjetflyg, utan jag föreställer mig att måste, so öder so, ta ställningtill frågan om flygfält. En del upprustning måsle nämligen göras om manöver huvud taget skall bevara flygfältet, och därför kommer ändå frågan omBromma flygfält förr eller senare att läggas på bord. Frågani dag gäller, som mycket riktigt påpekar, bara jetflyget, mendet är inte kvar till dess hela frågan om flygfält Flygfältet kan inte var kvar längre ulan vissa Nr 43 upprustningar - även om det bara skall bevaras för allmänflyg och annal TjsHaopn den inrikesflyg än det som sker med . Överiäggningen var härmedavslutad. §7 Om åtgärder för att bereda arbetshandikappade anställning inom SJ Kommunikalionsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fräga, 1979/80:151,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att verka för att SJinom ramen för sitt aviserade personalbehov kan bereda även arbetshandikappadeanställning. Dekrav på säkerhei i verksamheten som SJ måste ställa begränsar dearbetsuppgifter som SJ kan rekrytera handikappade lill. Säkerhetskraven förockså med sig ett behov av omplaceringar inom förelagel. Med elt minskandepersonalantal har detta inneburit alt möjligheterna all anställa arbetshandikappadehar varit små. SJ:sbehov av nyrekryteringar kommer atl öka . Därmed kommerockså möjligheterna att anställa handikappade all öka. Jag ulgår från att SJkommer alt utnyttja denna möjlighet. Myndigheterna skall vid nyanställningarnämligen verka för atl arbetshandikappade bereds sysselsättning. Det framgår avförordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad anställningm. Omålgärder för att bereda arbetshandikappade anställning inom SJ Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga, somjag harställt med utgångspunkt i de verksamhetsberättelser som två av våra statligaorgan har avgett. Det ena är SJ, som i sin verksamhetsberättelse för1978/79 säger sig ha ett nyrekryteringsbehov av ca 2 000 personer . Delandra är , som i sin verksamhetsberättelse för samma årsäger att del vid arbetsförmedlingarna fanns28 000 arbetshandikappade sökande och att av dessa har kvarstått somman inte har kunnat placera - detta trots det batteri av åtgärdsmedel somriksdagen har utrustat med. Dehandikappades självklara rätl lill arbete har inte kunnat tillgodoses, och idel lägel faller det sig naturligt atl av alla arbetsgivare kräva större viljaalt anställa handikappade och ett större ansvar- men särskilt av statligaföretag såsom SJ. Självfalletgläds vi alla åt alt SJ börjar redovisa planer på personalökning. Och en vissdel av de arbetsuppgifter som är akluella bör kunna förbehållasarbetshandikappade människor. SJ bör som statligt företag kunna påräkna 0/77åtgärder för att bereda arbetshandikappade anställning inom SJ statligt lönebidrag medbortåt 100 96. Därför gäller det endasi atl anstränga sig lilet för all ta framlämpliga arbetsuppgifter och anpassa arbetsplatserna efter vederbörandeshandikapp. Kommunikationsministern har i sitt svar till mig åberopat enförordning, vars verkliga innebörd jag inte känner till. Jag skulle därförvilja fråga om den åberopade förordningen i första hand avser skyldighet attbereda arbete ät redan inom SJ befintliga arbetshandikappade eller om denöppnar möjlighet atl ta in människor som ännu inte fått plats påarbetsmarknaden. Del är den senare kategorin som jag avser, och jag vill på dethär sättet försöka redovisa mitt intresse för att bidra till atl dessamänniskor verkligen får möjlighet atl komma in även i statliga företag, såsomstatens järnvägar. Jag har här 4 § i denna författning, där det slår att myndigheternaskall vid nyanställning verka för alt arbetshandikappade bereds sysselsättning. Sedanvill jag rent allmänt ge uttryck för en ståndpunkt i de här frågorna, som jagfick från en partikollega till för ett stort antal år sedan. Delvar förutvarande socialborgarrådet som åberopade sin anställningvid och sade att som ett stort företag ansåg sig ha den personalpolitikenall man skulle anställa människor ur alla grupper och kategorier. Del bör arbetsgivare göra, och det är någonting som -precis som - självfallet också bör gälla för statsmakterna. SUNEJOHANSSON (s): I sitt svar till mig säger kommunikalionsminislern alt SJ kommer attutnyttja den här möjligheten. Men då frågar man sig: Vilka initiativ ärkommunikalionsminislern beredd till för att SJ nu skall vidta de häråtgärderna? Del är ju ändå kommunikationsministern som inför äransvarig för SJ:s verksamhet, och självklart har vi, som är intresserade av attde arbetshandikappade flr större möjligheter atl komma ul på arbelsmarknaden,också rätt alt kräva besked från kommunikalionsministern om vilka eventuellaålgärder han föreslår . Jag har i min hand ett brev från chefen för ,generaldirektör , där han angivit atl förutsättningarna nu ökar ioch med atl personalökningen blir större och all man från statens järnvägarssida kommer alt beakta detta. Jag har ej heller i delta fall anledning att pånågot sätt misstro utan förutsäller alt man där kommer altfölja de författningar som beslutat om. Men om nu inte sä skulle bli fallet och vi har en trång arbetsmarknadför de handikappade, bör väl ändå kommunikalionsministern vara beredd all vidtaåtgärder. Han har som medlem av regeringen ändå ett ansvar för att dearbetshandikappade fär arbetslillfällen. Därför lyckerjag del verkar lål migsäga litet avslaget atl bara vänta på vilka förslag som skall komma fråntjänstemän inom SJ. Sädana förslag lyckerjag kommunikationsministern redan börvara klar med vid den här tidpunkten - om han menar något med atl han är bereddatt verka för atl de arbetshandikappade ocksä ges möjligheter lill anställninginom siatens järnvägar. Omåtgärder för atl bereda arbetshandikappade anställning inom SJ Ånyo kan jag med förvåning konstatera den misstro som tycks råda motJärnvägens ledning. är det som hyser sådan misstro. Jagförslår inte pä vilket sätt det är "avslaget" all jag utgår frän attett stort statligt verk följer de författningar som i laga ordning utfärdats.Om jag i vartenda ärende, där en författning utfärdals, skulle utgå från att deolika verken inte följer författningarna, skulle jag inte kunna sköta någon delav det jobb jag har att sköta. Jagär mycket förvånad över att en riksdagsman står här och säger att det äravslaget när jag utgår frän att siatens järnvägar följer lagar ochförordningar. Jag vet inte hur kolsyrade anser atl statsrådskall vara och vilka förslag man skall pådyvla en förvaltning som i klartextsagl att den nu har fömtsättningar att följa den här författningen vid sinanyanställningar. Fär vi höra vad det är för kolsyra anser skalltill, eftersom han inte litar på järnvägen! SUNEJOHANSSON (s): Jag behöver inte använda vare sig kolsyra eller andra flyktiga ämnenför att framhålla behovet av att de arbetshandikappade får möjligheter lillanställning inom statliga verk. Om vi går litet grand tillbaka i tiden och serhurdet har varit med möjligheterna för arbetshandikappade alt få jobb inomstatliga verk, så finner vi att utrymmet där inte har varit speciellt stort fördem. Därför Iroddejag alt här fanns ett dokumenterat nytänkande i första handhos kommunikationsministern och att han var beredd atl avge någon form avdeklaration, som jag tror all de handikappade i vårt land är ute efter alt fåav personer som tillhör regeringen. Jag sade lill alt jag har hämtat min uppfattning ide här frågorna från en partikollega till . drabbar kritikenäven , förutvarande socialborgarråd i . Del var vällitet hurtigt. 0/77tågresorna under Jul- och nyårshelgerna Jag kan inte känna till vad alla partivänner lill mig har sagt i olikasammanhang, men Jag trodde att vi skulle hålla oss lill sakfrågan. Jagfrågade efter konkreta förslag från kommunikationsministern. Sådana har Jaginte fält, men jag hoppas alt han ändå har en vilja att tillgodose mitt krav,men i första hand de arbetshandikappades krav pä att få sysselsättning vidstatens järnvägar. Jag blir mer och mer förvånad. Jag begär inte att känna till vad sagt. Jag begär inte ens alt lyssna på vad jag säger från min stol här i kammaren, men del är väl ialla fall inte orimligt omjag utgår från att gör det i dendebatt som vi två har. Härgav jag ullryck för en principståndpunkt, vilket bad mig om, tvärepliker efter del alt jag redan hade angivit min principiella ståndpunkt, därjag instämde i vad ett socialdemokratiskt borgarråd i sagt. SUNEJOHANSSON (s): är det ju inte socialdemokratiska borgarråd i som styrregeringspolitiken i landet - även om vi har eu borgerligt f d. borgarråd frånSiockholm som har hand om kommunikationspolitiken -så vi får kanske intesätta alltför stor tillit till vad de här borgarråden har tyckt i sin egenskapav borgarråd vid olika tillfällen. Vadjag har varit ute efter all få från kommunikationsministern har varit endeklaration av den typ som statsråd brukar avge när de säger sig vara posiiivtinställda lill en sak och vilja främja den. I del här fallet borde det lämnasen någol bestämdare deklaration om huruvida kommunikationsministern för sin delär beredd alt påverka de arbetshandikappades möjligheter till ökad anställningvid . Överiäggningenvar härmed avslutad. § 8 Om tågresorna underjul- och nyårshelgerna Kommunikationsministern erhöll ordetföratt besvara iredje vice talmannen ()den 28 novemberanmälda fråga, 1979/80:168, och anförde: Tredje vice talmannen har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits för atl bereda alladem som önskar använda låg i anslutning till jul- och nyårshelgerna tillfällealt också få möjlighet till detta. Somvanligt verkar del all bli mycket folk pä tågen i jul. Genom alt SJ erbjuderlågpris kommer resandet att spridas mer än Därigenom kanjärnvägen erbjuda fier människor plats. SJ säller in alla tillgängliga resurseri form av extratåg och exlravagnar för alt klara Julruschen. Tillgångenpå lok och vagnar är avgörande för hur myckel folk SJ kan transportera. håller150 personvagnar och 100 motorvagnar på atl levereras. De kommer, när de blivitlevererade, atl öka järnvägens kapacitet . SJ planerarocksä atl beställa nya sovvagnar. Kapaciteten flr byggas ut i den takt vi harråd med. Omtågresorna under Jul- och nyårshelgerna Tredje vice lalmannen ():