prot · G30940 · 1979-12-31 00:00:00 — Sådana län som Norrbottenoch Väslernorriand är av goda skäl ofta omnämnda som problemområden, men somexempel kan nämnas att skulle behöva över 1 000 nya arbetstillfällenför alt nä upp till och nivå och 350 fler för atlnå upp till nivå dä det gäller förvärvsfrekvensen. Frånen extremt låg nivå kunde länet notera en mindre ökning avindustrisysselsättningen , men man har trots detta den lägstaindustrialiseringsgraden i riket. En jämförelse med de två nordligasteNorrlandslänen visar f ö. att kommit att släpa efter dessa länytteriigare vad gäller induslrialiseringsgraden. I detta sammanhang bör nämnasatl samhället medverkat till alt statliga företag etablerats i Norrlandslänen,dock icke i . Den fortgående s. k. stmkturomvandlingen inom denför länet så vikliga skogsindustrin har som bekant inneburil atl länels endamassaindustri blivit nedlagd utan att någon ersättningsindustri erhållits.Länets karaktär av rävamleverantör har därigenom ytteriigare markerats - ettförhållande som dessutom understryks av den ökade Norgeexporten av virke. Arbetsmarknadsmyndigheternai länet hade i genomsnitt 1 320 personer sysselsatta i arkivarbeleoch skyddat arbete, vilket motsvarar 1,6 96 av befolkningen i åldern 15-64 år.Det är dubbelt sä hög andel som riksgenomsnittet och den högsta andelen blandde fyra nordligaste länen. Ettannal uttryck för den i jämförelse med riket och övriga nordliga län dåligtfungerande arbetsmarknaden är förtidspensioneringens omfattning. Procentandelenförtidspensionerade i är 8,1 96, medan övriga Norrlandslän har mellan5,9 och 6,4 96 och riket som helhet av Förhållandet kan knappast vara ell uttryck för att Jämtlandsbefolkning skulle vara i sämre hälsotillstånd än befolkningen i närbelägna län.Del är i stället sannolikt ett resultat av den svagt utveckladearbetsmarknaden. Iolika sammanhang, bl. a. i länsplaneringen, har framhållits atl "invånarnai länet bör ha samma berättigade krav på arbetsmarknaden som befolkningen ilandels övriga delar". Statsmakterna delar tydligen denna uppfattning,vilket bl. a. framgår av promemorian Föreskrifter och riktlinjer för regionalpolitikeni , som utfärdades av industridepartementets chef ijuni 1977, där det som kommeniar till denna målsättning sägs: " dennautgångspunkt för den regionalpolitiska planeringen ligger väl ilinje med de mål för sysselsättningen som statsmakterna planerat." Inomramen för länsplanering 1974 har i i 1979 årslägesrapport framhållit att utvecklingsproblemen i länet är så allvarliga attde kräver kraftfulla och omedelbara statliga insatser för all kunna lösas. Ettåtgärdsprogram med en rad konkreta förslag har sammanställts i nära samarbetemed bl. a. länels kommuner och därefter presenterats förindustridepartementet och andra departement i den då sittande regeringen. Dettaprogram förutsätter särskilt finansiellt stöd från staten för alt kunnaförverkligas. Jag hemställer nu atl fåställa följande frågor lill industriminisiern: Delarindustriminisiern uppfattningen au den regionala utvecklingen i stora delar avJämtlands län är oacceptabel? Ärindustriministern beredd alt helt eller delvis stödja de förslag till ålgärderberörande industridepartementet som i lade fram iapril 1979, eller vill han själv föreslå andra verksamma åtgärder i sammasyfte? 1979/80:88 av BerntNilsson (s) till industriministern om sysselsättningen i län: Sysselsättningsläget i län inger nubeiydande oro. gäller i synnerhet induslrisysselsättningens utveckling,som uppvisar en dyster bild. Länets industri har under en följd av år redovisatnyinvesteringar som avsevärt underskridil rikets genomsnitt. 7"?o/5 attdetta påtalats i länsplaneringarna har regeringen inte vidtagit några åtgärderför att förbätlra situationen. I stället har staten bidragit till atl förvärrasituationen. Nedläggningen av F 12 i pågår , vilket innebär atl ca 500arbetstillfällen försvinner. Trots löfte från regeringen om kompensation harnågon sådan ännu inte erhållits. Länetsglasindustri är starkt hotad. Ttvis all inlemmades i den s. k.grå zonen lades Björkshults glasbruk ner. Trots riksdagsbeslut om en samladutvecklingsplan för ett bibehållande av glasindusirin på 1978/79 årsnivå, har Flygsfors glasbmk därefter lagls ner. Flera glasbruk är hotade, mennågon plan har regeringen inte presterat. Inomskogsnäringen har företagen fallit som käglor på en bowlingbana. På några fä ärhar hundratalet sågverk lagts ner i län, sågverk som haft stor betydelseför sysselsättningen på orten. arbetar nu med avsin kapacitet. Orsaken uppges vara brist på råvara. Nyligenhar aviserat nedläggning av ett antal skogsin-dustrienheler iSmåland, som totalt berör 830 anställda. Ytterligare företag inom koncernenuppges vara i fara för nedläggning. 1 län berörs nu Emsfors Pappersbrukmed 210 anslällda. Trotsatl man i Emsfors gjort betydande investeringar i bl. a. enpappersmaskin skall nedläggning ske. Råvaran tas som pappersmassa frånMönsterås Bruk och produktionen innebär en förädling till specialpapper.Emsfors exporterar för ca 75 milj. kr. Trotsalt staten gåtl in med 500 milj. kr. i (40 96 avaktiekapitalet) har inte regeringen ännu visat något intresse av atl ingripaoch la silt ansvar. Trotsatt hade långt framskridna planer pä ytteriigare förädling avsina produkter i , visar regeringen inget intresse för deua. Förnågra dagar sedan meddelade PLM Papper i att pappersbruket skallläggas ner. Här blir 140 anslällda berörda. Företagsledningen och de anställdahar skilda uppfattningar om orsaken till svårigheterna. Oftaanges skälet för nedläggningen vara brislen på råvara lill skogsindustrierna.Trots delta avverkas del avsevärt mindre än tillväxten. I län fallerdetta helt på den privatägda skogen. Det är således delägarna själva i SödraSkogsägarna som av olika anledningar stmntar i atl förse sina egna industriermed råvara! Trots detta har regeringen inte vidtagit några åtgärderför att säkerställa råvaran till skogsindustrierna. Tz-o/i alt de anställdamåste avskedas! Detta är oansvarigt! Utvecklingenvisar att industrisysselsättningen i län minskat med1 700. Fortsältn ingen ser ännu dystrare ul. I län har som i alla andralän gjorts länsplaneringar, som överiämnats till regeringen med påtalande avbristerna och med förslag till åtgärder. En av de "åtgärder" som denborgeriiga regeringen vidtagit är, atl 1976 sänktes planerings- ochbefolkningstalet med 5 000 för län, och har regeringen samlatsig för en ny "åtgärd" genom alt föreslå en ytteriigare sänkning med5 000, dvs. en sänkning av befolkningstalet med 10 000 på tre äri Medhänvisning till det anförda önskar jag ställa följande frågor tillindustriministern: Vilketsyfte anser industriministern atl länsplaneringen har för län? Vilka ålgärder avser industriministern atl vidtaför atl säkerställa skogsindustrins råvambehov? Vilka åtgärder avser industriministern alt vidlaför alt säkerställa Nr 40 sysselsättningen i , Flygsfors, Emsfors, och andranedlägg- Torsdaeenden ningsdrabbade orter i län? § 20 Meddelande omfrågor Meddelades att följande frågor framställts den 28november 1979/80:169avC«/?/?ö/ö/ö7riVärmdö (m) lill budgelministern om ansvaret för utsändning av oriktigaskattsedlar: Om medborgarnas deklarationer gäller aU de skallvara riktiga och ingivna i rätt tid. Brister i någotdera av dessa hänseendenkan föranleda skattetillägg och/eller åtal. Vad samhället begär av enskildamedborgare bör medborgarna i sin lur kunna fordra av samhället. Avtidningarna har framgått alt skattemyndigheterna hoppas kunna sända ut åretsskattsedlar i rätt tid, medan man icke kan ansvara för atl de besked som ges påskattsedlarna är riktiga. Om dessa tidningsuppgifter är korrekta, synesansvaret för ett sådant sakernas tillstånd böra läggas pä, och utkrävas av,någon befattningshavare inom skatteväsendet. Övervägerregeringen i så fall atl i någon form vidtaga åtgärder mol den eller de som bäransvar för utsändandet av oriktiga skattsedlar? 1979/80:170av Inga Laniz(vpk) till kommunikationsministern om alkoholreklamen: Just nu pågåren reklamkampanj för Centralensrestaurang. På annonserna står det "Vi är stolta över vår personal",och en interiörbild från restaurangen visar en äldre man som tar emot ett glasfrån en kvinna. som man gör reklam för alkohol. Motbakgmnd av det anförda vill jag ställa följande fråga till kommunikalionsministern: Anserkommunikalionsministern, mot bakgrund av den debatt som just nu förs omalkoholens skador och alkoholbmkels omfattning, att ett statligt bolag bör görareklam för alkohol? 1979/80:171 av RolandBrännström (s) lill arbetsmarknadsministern om sysselsättningen vidNordkonfeklion i : I skrivelse har Skellefteåkommun lämnat förslag lill lösning av sysselsättningsproblemen vidNordkonfektion i . Med hänsyn till att ett bifall ändrarförutsättningarna för de permiiieringar som AB Eiser avser verkställa är elt besked angeläget. Med hänvisning till del anfördavill Jag till arbetsmarknadsministern ställa Nr 40 Är arbelsmarknadsminislernberedd att ge ett snabbt och positivt besked på kommunens förslag tilllösning av sysselsättningen vid Nordkonfektion i 1979/80:172 av FridaBeiglund (s) till industriministern om åtgärder för att säkra sysselsättningeni : I en interpellationsdebatt omstålindustrin sade industriministern: "Vi måste i stället styra över deresurser som skulle ha salsals pä 80 till andra utvecklingsprojekt iNorrbotten, till verkstadsindustrin och till andra delar av näringslivet, för vi skall säkra sysselsättningen iNorrbotten - del är vår klara målsättning. mycket dyrt atl skaffasysselsättning i moderna stålverk; del kräver enorma resurser per sysselsatt. Del finns bättre säll atl säkra sysselsättningen i ." Trepartiregeringensäkrade inte sysselsättningen i . Mål och medel överensstämde intealls. Resultatet blev ökad arbetslöshet och fler människor i beredskapsarbeten,och utflyttningen kom i gång. Medhänvisning till del anförda ställer jag följande fråga lill industriministern: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidla för att säkra sysselsättningen i ienlighet med den av industriminister 1976 redovisade målsättningen? 1979/80:173av (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder medanledning av vissa krigshandlingar av och : som om Zimbabwebörjade, ökade attackerna frän och mot frontslaternaMozambique, och . Attackerna förändrades också så till vida atl denu främst riktar sig mol civila och ekonomiska mål som spannmålslager,kommunikationsanläggningar, dammar o. d. Det är alllsä inte fråga om militäramål. Antalet civila som dödats, däribland många barn och kvinnor, har kraftigtökat. Kriget ulgör rena terrorkriget. Riskerna för en sydafrikanskdirektinvasion i har likaså ökat. Uttalanden i ochnu senast i av utrikesminister tyder på atl en sådanintervention förbereds i händelse av att utvecklingen i Rhodesia-Zimbabweinnebär atl Patriotiska fronten får större makl. Med hänvisning lill detanförda hemställer jag att till utrikesministern få ställa följande fråga: Vilkainitiativ har regeringen vidtagit med anledning av och Sydafrikasterrorbombningar mol civila mål, och vilka ytterligare åtgärder anserregeringen nödvändiga? 1979/80:174av Inga Lanlz (vpk) lill budgetministern om åtgärder för alt minskaorättvisorna i skattesystemet: Del har återigen kommil en redovisning avorättvisorna i det svenska skattesystemet. Det sker i en bok av ,De rika och deras skaller. Boken har föranlett pressrubriker om att"miljonärer och moderater betalar minsl skatt". Bakgmndenär de möjligheter som finns inbyggda i skattesystemet och som ges personer medhöga inkomster att fullt lagligt undandra sig beskattning genom olika slag avekonomiska transaktioner. Detta system uppfattas av de vanliga löntagarna somytteriigt orättfärdigt, särskilt som det är de som fär betala denna legalaskatlesmitning genom höjda pålagor. Jag vill därför ställaföljande fråga till budgetministern: Vilkaåtgärder kommer regeringen alt vidta för atl minska orättvisorna iskallesystemet? 1979/80:175av (vpk) till utbildningsministern om åtgärder för alt garanterasynskadade tillgång till dagspressen: Under valrörelsen anordnades en utfrågning medsamtliga riksdagspartier inför . Vid denna utfrågningutlovade representanterna för moderata samlingspartiet, ,socialdemokraterna och kommunisterna atl se lill, atl frågan omsynskadades tillgång lill dagspressen skall lösas /riksmöte.Jag vill därför fråga utbildningsministern: Närkommer regeringen alt för framlägga förslag som garanterar desynskadade tillgäng till dagspressen? 1979/80:176av () lill statsrådet om avskaffande av degraderade betygen inom lärarutbildningen: Det är mer än tvä år sedan 1974 årslärarulbildningsulredning överiämnade sitt förslag om elt avskaffande av degraderade betygen inom lärarutbildningen. ställde Jag en fräga omhur länge lärarutbildningen skall "dras med graderade betyg". Jagfick av dåvarande skolministern följande svar: "Enligtvad jag har inhämtat räknar SÖ med all kunna fastställa nyameritvärderingsregler och övergångsbestämmelser före utgången av juni månad1979. Vidareharjagerfarit att UHÄ för sin del är berett atl-sedan SÖ fastställtnya merilvärderingsregler - utfärda nya bestämmelser för betyg-sättningen ilärarutbildningen." Ännu har frågan intelösts. Jag vill därför fråga statsrådet : Vadämnar statsrådet göra för alt påskynda denna frågas lösning? 1979/80:177 av MalsHellström (s) till utrikesministern om ett regeringsingripande för atl utrönaDagmar öde: nyutkommen rapport från argentinska flyktingar, Teslimonio de sobrevivientesdel campo de concentracion de prisioneros de la escuela mecanica de la armada,hävdas atl förts till det beryktade fånglägret vid marinenstekniska högskola i Därifrån bortfördes hon sedermera. I likhet med många andra fångartorde hon i drogat tillstånd ha kastats i havet från elt militärflygplan. Denargentinska flyktingrapporten överensstämmer i många avseenden med tidigareuppgifter, bl. a. dem som lämnats i den s. k. Maggiorapporten från Enligt uppgifter i massmedia har den dåvarande intefäst någon tilltro till Maggiorapporten. Uppgifterna om i rnarinens tekniska högskola skulle därför aldrig ha förts fram frånden i dess kontakter med den argentinska regeringen. Motbakgrund av de nya uppgifter som lämnats i den offentliggjordaargentinska flyktingrapporten vill Jag till utrikesministern ställa följandefråga: Vilkakontakter med den argentinska regeringen avser atl ta för attutröna öde mol bakgmnd av den nya argentinskaflyktingrapporten? 1979/80:178av Lennan () till statsrådet om brandskyddskostnadernaför kärnkraftverket : är en mindre kommun som inom sina gränserrymmer kärnkraftverket . För att klara de stränga brandförsvarskravsom följer med drift av kärnkraftverk har regeringen begärt atl kommunen skallbygga , en ny brandstation bemannad med 24 heltidsanställda brandmän i närhetenav . Investeringskostnaden beräknas lill ca 16 milj. kr. Driftkostnadenskulle gå pä 5 milj. kr. Allt skall enligt regeringen finansieras avKävlinge kommun. Kommunenhar emellertid redan ell brandförsvar, som är sä placerat och dimensionerat attdet fyller kommunens behov. Det förefaller därför inte rimligt att de storaextra kostnader som följer av kärnkraftverkets speciella brandskyddskrav heltskall bestridas av en förhållandevis liten kommun. Kärnkraften är tillräckligtlönande såväl ur kraftförelagens som ur samhällets synpunkt för att kostnadenfördetta brandskydd i stället bör bäras av eller eventuellt av staten. Med anledning härav berjag atl få fråga energiministern: beredd atl medverka lill alt kraft verksförelaget fär bärade extra brandskyddskostnader som delta orsakar eller till att i varje fallKävlinge kommun inte belastas? 1979/80:179 av JohnJohnsson (s) till industriminisiern om upphandlingen för ulbyggnad av i : Den amerikanska koncernen har fått order pä utbyggnad i en första etapp av i . Order-summan torde i denna omgång ligga runt 125 milj.kr. Sysselsättningslägel vid svenska dotterbolag och speciellt Sala InternationalAB är bekymmersamt. Enligt uppgift frånpersonalorganisationerna vid dessa förelag ligger det i siatens och handatt påverka huruvida ordern kommer att gå till eller utomlands. Det borde vara angelägel för statsmakterna altSverige även fortsättningsvis har företag med kunnande, utrustning ochkapacitel för atl klara tillverkning av denna typ för svensk och utländskgmvhantering. Med hänvisning lill detta ber jag att få fråga industriministern:Hur ser industriminisiern på möjligheterna för , och , att fl tillverkning i sambandmed utbyggnaden av i ? 1979/80:180av () till industriminisiern om upphandlingen för utbyggnad avLKAB:s kulsinterverk i : har fått order på utbyggnadi en första etapp av i . Ordersumman torde i dennaomgång ligga runt 125 milj. kr. Sysselsättningsläget vid och speciellt ärbekymmersamt. Enligt uppgift frän personalorganisationerna vid dessa förelagligger del i siatens och hand atl påverka huruvida ordern kommer att gåtill svenska dotterbolag eller utomlands. Det borde varaangeläget för statsmakterna att även fortsättningsvis har företag medkunnande, utrustning och kapacitet för att klara tillverkning av denna typ försvensk och utländsk gmvhantering. Med hänvisning till delta ber Jag alt fäfråga industriministern: Hur ser industriministern på möjligheterna förAllis-Chalmers svenska dotterbolag, Svedala-Arbrä och , atlfå tillverkning i samband med utbyggnaden av i ? 1979/80:181av Per () lill industriministern om upphandlingen förutbyggnad av i : Vilkainitiativ avser statsrådet att ta för att alternativet "svensk tillverkning"skall komma i fråga vid upphandling av utrustning för kulsinterverketsutbyggnad i ? 1979/80:182 av ArneAndersson i (s) till kommunminislern om en effektiv kataslroföeredskapi län: I län finns ell starkt behov av en effektivkataslroföeredskap som snabbt kan träda i funktion. 1 länet finns som bekantett kärnkraftverk. Länets skogsindustrier föranleder omfattandeklortransporter. Länets långa kust, inkl. , medför stora risker föroljekataslrofer. 1början av delta år drabbades länet av ett våldsamt snöoväder, vilket ocksåpåkallade en av samordnad katastrofledning. harenligt länsstyrelseinstruklionen, polisinslruktionen och brandlagen det över- gripandeansvarei för beredskap och ledning av verksamheten vid större katastrofer ocholyckor. Behovav ingripanden från vid katastrofsituationer kan uppkomma mycketsnabbt beroende på olyckans art. För atl erforderliga insatser skall kunnautlösas utan dröjsmål krävs alt den i katastrofplanerna avsedda personalenomedelbart är anträffcar. Under ordinarie arbetstid kan länsstyrelsenskatastrofledning regelmässigt träda i funktion efter larm.Under icke arbetstid är förhållandena helt annoriunda. Särskilt gäller dettaunder och semesterperioder. Under den instun-dandejulhelgen kommer del av personal att eftersträva 16 dagars ledighet genominarbetning av två mellanliggande dagar och uttagande av . Ellflertal nyckelpersoner kan då väntas lämna residensstaden. Länsstyrelsenhar med denna bakgrund i skrivelse till regeringen den 28 september 1979hemställt om erforderiiga medel för inrättande av jourtjänst. Regeringen harännu ej fattat något beslut i anledning av denna framställning. Medtanke på de katastrofrisker som länet måste vara berett atl möla och med hänsyntill vad jag nu senast påpekat om svårigheterna alt disponera erforderliglänsstyrelsepersonal under den kommande långa julledigheten vill jag frågakommunminislern om han är beredd alt i god lid före juluppehållet gelänsslyrelsen i län möjligheter att inrätta elt tillfredsställandejoursystem för katastrofsituationer. 1978/80:183 av OveKarlsson (s) till industriministern om skinn- och läderinduslrins framlid: beslutade att densvenska skinn- och läderindustrins framtida dimensionering skulle utredas. Enligtuppgifter i massmedia haren ny konkurrent, , uppträtt på den svenskamarknaden. Inom skinnindustrin ser man med stor oro på den nuvarandeutvecklingen, med ytteriigare en lågpriskonkurrent på den svenska marknaden. Därför vill jag frågaindustriministern: Vilkenproduktionsvolym anser regeringen att den svenska skinn- och läderindustrin skall ha i avvaktan på atl utredningen om denna industrigren blir klar med sina förslag? Vilkainsatser är regeringen beredd att sätta in för atl upprätthålla denna produktionsvolym?