prot · G309134 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag skall endast beröra reservation 4 som ärfogad till utskottsbetänkandet och som behandlar frågan om Eiser. Som framgår av utskottsbetänkandet skiljer sig inteutskottsmajoritetens och reservanternas uppfattning från varandra i någraväsentliga drag. påpekade också att utskottet förutsätter attEiser liksom andra tekoföretag skall få del av de särskildastrukturgarantierna. anförde att det fattas pengar, men som detredovisats till utskottet finns det en reserv som rimligen borde räcka förstrukturgarantierna under detta år också. I den övriga delen av reservationen, som jag tycker ärväsentlig, tar man upp sysselsättningen för dem som blir friställda, framförallt i , där man haft problem med att sysselsätta dem som blivitfriställda från Eiserföretaget. Genom riksdagsbeslut och våren 1979fick Statsföretag pengar för att syssla med uppsökande verksamhet och därmedskapa ny sysselsättning. Detta har också skett på en rad orter där uppe somblivit drabbade. Man har alltså, som framgår av proposition 79. lyckats tillgod del att skapa nya arbetstillfällen. Det tycker jag naturligtvis är väldigtbra, och man bör jobba vidare med det här även i fortsättningen. Men vi kännerju alla till de lönsamhetsproblem som man hade i och , ochtyvärr är det så att lönsamhetsproblemen fortfarande kvarstår. Det är bara atthoppas att man genom olika former av nyproduktion och genomstrukturrationaliseringar skall kunna få lönsamhet. När jagvar med som sakkunnig i industridepartementet under 57 Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. tidförsökte jag medverka till att skapa mer sysselsättning i , Vi fickdå Tipstjänst att förlägga en del av sin verksamhet dit. Det var fråga om enetablering av Lottoverksamheten, och jag ansåg att det var rimligt att manflyttade upp den till . hyrde därvid gamla lokaler- de är ju tämligen nya. De har 17 anställda som häller på medintroduktionsarbetet, och man annonserar efter folk från orten som är villigaatt ta jobb där. kommer det att behövas ett 70-tal del- ochheltidsanställda. I går kollade jag med Tipstjänst hur man lyckats med sinannonsering, och jag frågade hur många sömmerskor som börjat jobba inom Lotto.Jag blev verkligen ledsen när jag av chefen för fick uppgiften attdet rörde sig om endast en sömmerska. Jag beklagar verkligen detta, och jagkänner inte till orsakerna till det. Folkpartiregeringens inriktning var ju attmed den här etableringen skapa ny sysselsättning i som skulle kunnautgöra åtminstone ett visst arbetstillskott där uppe. Tyvärr har jag inte någotsvar på varför inte flera har sökt de här jobben, men det kan naturligtvisfinnas flera skäl fill det. Etableringen av var i varje fall en av de åtgärdersom vi vidtog. Jag hade samtal med som var utredare i detsammanhanget, och han var på ett mycket tidigt stadium positiv till tanken skulle föra över sömmerskor till den nya Lottoverksamheten. Det är också såatt den här förläggningen av Tipstjänsts verksamhet vad gäller tips och ide fyra nordligaste länen till bör ge en hygglig sysselsättning. Även om inte klart sade det, så fick manintrycket att hon tyckte att regeringen i det här sammanhanget visat njugghet.Men har ju Eiser trots allt fått ett avsevärtkapitaltillskott, det kan vi inte komma ifrån. Sedan har de ju på samma sättsom andra företag möjligheter att komina i åtnjutande av industripolitiskaåtgärder, arbets-marknadspolitiska åtgärder och försörjningsberedskapspolitiskaåtgärder. Det paket för tekoindustrin i som fattade beslut omförra året låg inom en treårsram, och för detta budgetår omfattar det ca 517miljoner. Staten stöder alltså tekoindustrin med avsevärda belopp. Vad sedan gäller Eiser övertog staten under densocialdemokratiska regeringens tid av aktierna för 45 milj. kr. Man fickett kapitaltillskott 1975/76 på 10 miljoner. Dessutom utgick /78 ettkapitaltillskott fill på 190 miljoner för bildandet av enstatlig tekokoncern, och Statsföretag fick 54,6 miljoner.Naturligtvis har man inom tekoindustrin behövt de här pengarna, men jag tyckerinte man kan tala om njugghet. frågade också varför Eiser nu har blivit sågeneröst mot . Jag skulle tro att det är därför att det tidigare intevarit klart med mönsterskyddet. Hade det varit klart, är det möjligt att Eiserkunnat vara betydligt generösare än så. Eiser ville naturligtvis inte riskeraatt dra på sig några stora bötesbelopp, och den risken förelåg eftersommönsterskyddet inte ägdes av flickorna på Norrkläder utan hade en annan ägare. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. LILLYHANSSON (s) replik: Det är alldeles riktigt att vår reservationoch utskottets betänkande inte skiljer sig särskilt mycket, men jag vill göraett par påpekanden. Det är riktigt att Eiserkoncernen har fått ganska rejälakapitaltillskott av staten. Jag har emellertid erfarit att det kommer attbehövas mer pengar. uppfattade mig felaktigt, om han menar attjag talade om njugghet från statens sida. Jag vill emellertid få in iprotokollet att jag hoppas att regeringen ger ett stöd, så att vi kan få enlivskraftig tekokoncern. Om nu koncernen behöver mer pengar, hoppas jag attregeringen via Statsföretag också ser till att koncernen får det. Beträffande vill jag säga att jag tycker attdet är väsentligt att man får ha kvar den lilla bit som finns där. De pengarsom Eiser fick för att skaffa nya jobb har inte gett Skellefteflickorna ettenda jobb. Beträffande kan man fråga sig om de som tidigarearbetat på Nordkonfektion har blivit tillfrågade. Jag har en känsla av attLotto har valt ut dem som är anställda där. Det är väl ungefär vad jag haratt anföra. Kapitaltillskott m. m. () replik: Eftersom jag är en ärlig själ kan jagnaturligtvis inte svära på om man på Tipstjänst har haft någon direktkontaktmed dem som har arbetat på Eiser, Vi förutsatte emellertid att det inte skullevara någon speciell russinplockning, om man nu får kalla det så när det ärfråga om att ta ut personal till Tipstjänst i , Arbetena skullesjälvfallet stå till förfogande för dem som var arbetslösa, I årets budget flnns det, som jag sade tidigare, totalt517 milj, kr, för tekoindustrin, och därför bör ju medel kunna komma Eiser tilldel. Staten stöder alltså teko rätt rejält, vilket jag för min del också anservara nödvändigt, framför allt när det gäller de äldre. Jag vet inte om jag uttryckte migså slarvigt att kunde få uppfattningen att jag menar att honanser att det är fråga om ett njuggt förslag, I så fall tar jag tillbaka vadjag sagt. Det är också möjligt att man kan höra litet olika. OLLEÖSTRAND (s): Jag har några synpunkter i anslutning tillreservation 3 i det här utskottsbetänkandet. Utskottsmajoritetensställningstagande tycker jag är ytterligare ett exempel på vad regeringenspassivitet och svikna löften när det gäller näringspolitiska frågor kan ledatill. När dåvarande industriministern gav Statsföretagi uppdrag att förvärva varvsrörelse i vilken ingick,deklarerade han också klart att staten skulle svara förde pengar som behövdesför en rekonstruktion av , Statsföretag skulle alltså intedrabbas ekonomiskt av åtgärden. Denna uppfattning anslöt sig även riksdagenfill. Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. Men har en helt annan uppfattning. Borta ärde gjorda utfästelserna när det gäller såväl kostnadstäckningen somgenomförandet av en rekonstruktion i socialt acceptabla former, I stället sägernu att olönsamma enheter snabbt skall läggas ned för att företagetomedelbart skall bli lönsamt. Här har Statsföretag i samarbete med företagsledningen ochrepresentanter för de anställda genomfört ett omfattande utredningsarbete somunderlag för en bedömning av företagets framtida möjligheter och behov avytterligare medel. Man bedömer det också som möjligt att uppnå ettpositivt resultat för , Men då krävs givetvis omfattandeåtgärder för att höja effektiviteten och få en finansiell rekonstruktion medförlusttäckning , Härför behövs dessutom, enligt den socialdemokratiskareservationen, ett garantilån på 70 milj. kr. Det barman nu sagt nej till.vilket jag tycker är ett klart löftesbrott. Därför är det glädjande attsocialdemokraterna både i motioner och i sin reservation stöder företagetsbegäran. Men skall statsmakterna som ägare till Statsföretag kunnaställa speciella närings- och regionalpolitiska krav på gruppens verksamhet, dåmåste också Statsföretag kunna lita på regering och riksdag. ett grundläggande krav. Mot den bakgrunden är det också mycket märkligt att denborgerliga majoriteten i näringsutskottet, med gävleborgaren . ispetsen, inte ställt upp bakom det socialdemokratiska kravet. . Olssonbrukar ju vid skilda tillfällen ge sken av att han vill värna om sysselsättningeni . Här ser vi ett utmärkt exempel på att detta bara är tomtsnack. Vad är det nu som kommer att ske om inte får sina70 miljoner? kommer, får man anta, rekonstruktionen inte längre att kunnaske under socialt acceptabla former, där personalreduceringen kan ske mednaturlig avgång, så att företaget får tid på sig att hitta alternativproduktion till den enhet som främst är i farozonen. får man förmoda attrekonstruktionen med nödvändighet kommer att ske på ett mycket brutalare sättgenom avskedanden och eventuell nedläggning av en enhet. Vilka kommer då attdrabbas? Det är transportdivisionen i med 350 anställda, det ärskogsbruksdivisionen med fabriker i , och med 550anställda och det är skogsindustridivisionen i med 350 anställda.Samtliga enheter ligger på orter som har storasysselsättningsproblem. Jag hade i mitt stilla sinne trott att de här skälenskulle ha varit avgörande för . ställningstagande - intelojaliteten mot Åsling. Låt mig ändå uttala den förhoppningen att detfinns andra borgerliga riksdagsledamöter som är bosatta i de regioner därKockums har företagsenheter som känner större solidaritet med de anställda ochdärför stöder den socialdemokratiska reservationen vid den kommande voteringen.Det finns, tycker jag, all anledning för de borgerliga ledamöterna påGävleborgsbänken att betänka detta. De fackliga organisationerna har vid upprepade tillfällen krävt att regeringenskall ta ansvar för en genomgripande strukturrationalisering avseende densvenska skogsmaskinbranschen. Men de borgerliga regeringarnas passivitet harnu resulterat i att stora delar av den svenska skogsmaskinindustrin har gåttöver i finsk ägo. Det kan inte på något sätt främja den svenskaskogsmaskintillverkningen. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationer som är fogade till näringsutskottetsbetänkande. () replik: Debatten beträffande den här reservationenskall egentligen föras mellan utskottets talesman, , och OlleÖstrand, men eftersom jag blev omnämnd vill jag ändå göra ett inlägg. OlleÖstrand anklagar mig för att svika min uppgift att försöka få sä mänga jobb sommöjligt till Söderhamnstrakten. Det är löjligt att föra fram sådana argument.Olle Östrand. Målsättningen när det gäller bidraget till är attge möjlighet att överleva och bli lönsamt och expansivt. Och det ärinte litet pengar som ställs till förfogande. Tänk, , om allaföretag finge proportionsvis lika mycket i anslag. Det är inte obekant för OlleÖstrand att det var ganska kämpigt för ett annat företag i gör samma typ av produkter, nämligen ÖSA. Man hade långtgående planer -t.o, rn, förslag till avtal-på att slå sig samman med ett annat företag i att lösa de strukturproblem som fanns. Man begärde ett mycket litet anslag-kanske en tiondel av det som är aktuellt - för att få möjlighet till ensådan lösning, men man fick inte anslaget. Då ställde inte upp ochtog till sådana här brösttoner. Men när man nu ger detta företag, som harungefär en och en halv gång så stor kostnad som ÖSA har per anställd ,dåär ändå inte nöjd. Dessa pengar går faktiskt inte bara åt tillatt täcka häl som fanns i företaget när man övertog det från den ursprungligeägaren, utan en mycket betydande del av pengarna går åt till nya insatser. Detfinns då alla möjligheter för att använda de pengarna på ett riktigtsätt. Reservationsanslagen skulle ju främst användas för att täcka förlusterunder kommande år, dvs, 1980/81, Det är väl ändå att gå väl långt när man ocksåskall täcka kommande förluster. Jag tycker det är riktigt som industriministern här harsagt. att här ställs det krav på lönsamhet på företagen. Det är verkligenviktigt att försöka komma till en diskussion och en samverkan med andra företagi branschen för att effektivt utnyttja resurserna. Jag menar att de häråtgärderna är till för att skapa mesta möjliga lönsamhet hos företagen. Det tasockså stor hänsyn till de andra företagen, vilkas fack inte minst högljutt harprotesterat mot att ett företag skall få så stora anslag. Det är viktigt attbeakta de synpunkterna också. Jag tror att den här lösningen är den bästa för samtligaföretag i och för dem som jobbar där. Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. rn. Nr 134 () rephk: , , Herrtalman! Regeringen har visatsin goda vilja ochställt rätt stora belopp Onsdagenden & & & j tt- T,, .. ,no,\ till förfogande för attrekonstruera och inte minst Som jag sade i mitt förra anförande vilar det nu på ., ,..,, I ,. att självt bevisa att företaget drivs efter lönsammaprinciper och Kapitaltillskott ' k >- ;; c, - r- . att man kan uppnå vinst i företaget . tillStatsföretags- ff s 5 Jag vill också, på tal om den snedvridna konkurrensen somjag tidigare gruppen rn. * j e & kommenterat,konstatera att i ett brev som vi har fått från fackklubbarna vid trekonkurrerande företag anför man följande: Om staten trots allt skall ställa ytterligare medel tillKockums förfogande, anser vi det vara ett rättvisekrav att även de övriga företageninom skogsmaskinbranschen får del av kakan. Därmed skulle sunda affärsmässigaprinciper om konkurrens på lika villkor även i fortsättningen kunna råda. Det är som sagt fackklubbarna vid tre företag som harskrivit detta, och det bevisar vad jag också sade i mitt anförande, nämligenatt vi får vara mycket observanta när det gäller att inte alltför mycketsnedvrida konkurrensen i en svår bransch. () replik; Här är inte fråga om att snedvrida någonkonkurrens, utan här är det fråga om att skall kunna genomförarekonstruktionen under socialt acceptabla former, så att man under de år manmåste täcka eventuella förluster också kan hitta alternativ sysselsättning påde orter som främst kommer att drabbas. Det är det det är fråga om. Nästan hälften av dessa pengar skall ju gå tilltransportdivisionen i . Pengarna skall i första hand täcka förlusterfrån varvstiden, då så att säga fick sitta emellan. Det var inte länge sedan, , som vi här iriksdagen beslutade tillskjuta ca 1 miljard till NCB för att man även därskulle kunna genomföra en rekonstruktion under socialt acceptabla former. Dengången var nog den förste att trycka på ja-knappen. Genom att nu en stor del av den svenskaskogsmaskinindustrin har övergått i finsk ägo - bl, a, ÖSA. där självainte var intresserade av att genomföra en rekonstruktion av den svenskaskogsmaskinindustrin - tror jag att det bara är en tidsfråga innanaktiemajoriteten i ÖSA övergår till finnarna. Det är alltså endast KockumsIndustri som både är helsvenskt och har en produktion av skogsmaskiner avbetydelse. Om industriminister hade sett till svenskaintressen i branschen, borde det ha varit en självklarhet att först beviljagarantilånen och sedan ta ansvar för en nödvändig strukturförändring ibranschen. Att säga nej till och sedan inte göra någonting innebär inteatt tryggheten för de anställda vid tryggas, men det innebär med allsäkerhet att allt större delar av skogsmaskinindustrin övergår i finsk ägo. Men den fortsatta konkurrensen kan också innebära. , att krisen fortsätter, och då hotas sysselsättningen inte bara på de orter där 62 finns utan även i ochIlsbo. JOHANOLSSON (c) replik: Jag vet inte av vilken anledning saken på ett så felaktigt sätt. Vi vet ju allesammans atthuvuddelen av skogsniaskinindustrin finns i , och det är fel atthävda att vi säger nej till för att få dessa rekonstruktionsbidrag.Tvärtom - vi säger ja till mycket höga belopp, och i förhållande tillomsättning och antal anställda är det här ett gott tillskott. Det åligger sedanföretagen att inom denna ram försöka bedriva verksamheten så att den blirlönsam, och jag är övertygad om att det finns goda förutsättningar i den delen. Det går inte att jämföra det här med NCB, för det var heltandra förhållanden - det kan vi se på resultatet . Jag kan också säga att visst hade man från ÖSA och MartinÖstberg gjort stora ansträngningar för att komma överens. Man hade också avtalliggande, men den gången fick man inte det stöd som erfordrades- en bråkdel avvad det nu är fråga om - för att genomföra den rekonstruktion som kanske haderäddat hela produktionen på svensk mark. Å andra sidan ser jag inte något fel i den lösning som komtill stånd. Den visar hur initiativkraftiga företagare kan vara, om det kniper.Att rädda produktionen, som man gjorde inom ÖSA. tycker jag var ett bra grepp.Det är många som ser ett framtida samarbete med på olika områden somproduktivt, framgångsrikt och önskvärt. Jag tycker det är angeläget attsamarbetet får fortsätta. Men jag är givetvis intresserad av att vi framförallt behåller den produktion av skogsmaskiner på svensk mark som vi har. Viskall hjälpa till i det avseendet, och det här är ett väldigt gott stöddärvidlag. Jag hoppas att man kan komma överens i de stora frågornaoch få ett strukturellt samarbete som verkligen gör vår svenskaskogsmaskinproduktion effektiv. Därmed kan man även konkurrera ined utlandet. Det finns också goda förutsättningar för , som jagser det. Man har fått nya order inte minst på sågverkssidan, där det bordefinnas stora möjligheter till utveckling även på exportmarknaden. Man har ocksåkunnat hävda sig någorlunda på skogsmaskinsidan, även om det varit störresvårigheter där. Men jag vill betona att det viktigaste, om man skall driva eneffektiv industripolitik, är att man inte snedvrider konkurrensen och genomallmänna skattemedel ger ett företag en bättre situation än andra, som påvanligt sätt måste lita till lönsamheten. Vi har ju också i utskottsbetänkandetbetonat att det är viktigt att man inte medverkar till att det sker en sådansnedvridning av konkurrensen, och jag vill understryka detta. KapitaUillskott till Statsföretagsgruppen ni. OLLEÖSTRAND (s) replik: Helt kort: Det var som bröt deförhandlingar som pågick och där det gällde att få en vettig struktur på densvenska skogsmaskinbranschen. Sedan vill jag upprepa att ett stöd förutskottsmajoriteten är ett nej till att skall kunna genomföraen rekonstruktion under socialt acceptabla former. KapitaltillskoU till Statsföretagsgruppen m. m. SUNEJOHANSSON (s); Jag avser inte att utnyttja de som jag haranmält mig för, beroende på att jag i stora delar kan instämma i allt vad OlleÖstrand här har anfört om behovet av att trygga sysselsättningen i de företaginom som finns på de här utsatta orterna och som också har tagits upp ireservation 2 av m. fl. Redan när vi behandlade frågan om statens övertagande avKockums anförde jag vissa kritiska synpunkter på att den industriella delen avKockums inte omgärdades av samma rigorösa regler som varvsrörelseexempelvis. Utskottsmajoritetens talesmän menade då att eftersomindustridelen skulle överlåtas till Statsföretag behövde man inte hysa någonoro för framtiden vid de Kockumsföretag som jobbade med skogsmaskiner. Jag finner , efter det att jag läst utskottsskrivningen,att min tidigare oro blivit bekräftad i och med att utskottsmajoriteten intevill bevilja Statsföretag de ekonomiska resurser som Statsföretag anser sigbehöva. Ett konkret exempel är i , där man har en nedgång isysselsättningen. Den har gått starkt tillbaka , och manhar förlorat verkstadsindustri med långvariga traditioner. Det föreligger ocksåett hot om nedläggning av befintlig gruvindustri. Vidare är staten på väg attavveckla statliga jobb genom att man lägger ned en fångvårdsanstalt. är detså vid det här Kockumsföretaget att man är i behov av nyinvesteringar på ca 2milj. för en målerianläggning. Det skulle göra det möjligt för det här företagetatt öka effektiviteten till den nivå som man i utskottsskrivningen harförutsatt. får man transportera sina produkter till enlegomålerianläggning. Varför man vill ha den här målerianläggningen är juganska klart. Man är ute för att försöka skapa ökad lönsamhet och högreeffektivitet vid det här företaget. Jag skall inte gå in på några ytterligare detaljer i dettasammanhang, eftersom de redan har belysts. Jag vill emellertid anföra att visnart här i skall fatta stora beslut om varvsindustrins framtid. Påborgerligt håll försöker man både i mitt län och i andra län provocera osssocialdemokrater till att vara lika njugga som regeringspartierna kommer attvara gentemot varvsorterna. Vi socialdemokrater från skogslänen kommer då attvisa samma solidaritet gentemot varvsorterna som vi räknar med att derasrepresentanter här i kommer att visa mot våra industrier iskogslänen. Tyvärr lär den nu förestående voteringen beträffandenäringsutskottets betänkande 1979/80:37 få samma resultat som det brukar bli;de borgerliga representanterna för skogslänen kommer att ställa upp bakomutskottsmajoriteten. Därmed raserar de möjligheterna för den nu befintliga ochi utskottsbetänkandet berörda industrin att leva vidare. Vi kommer att noteradetta, och vi kommer att påminna de borgerliga ledamöterna från de berördalänen om att de inte ställde upp. Därmed faller deras uttalade välvilja när detgäller att bevara industrisysselsättningen i skogslänen platt till marken. Jag ber att få yrka bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer i det aktuella betänkandet. (vpk); I en påfallande positiv skrivning behandlarnäringsutskottet motion 1979/80:559 om boardfabriken i innebär ändå utskottets ställningstagande inte något ägarinitiativ frånstaten eller någon klart uttalad politisk vilja att förmå ASSLs ledning attändra sitt beslut om en nedläggning. Det är mera en hänvisning till en tidigareskrivning där uttalade att nedläggningar vid inte borde ske iavvaktan på en plan för skogsnäringens framtid. Vi inom vpk menar att ASSLsframtidssatsningar och syn på det man har skall syfta till bibehållandeav boardproduktionen. bör genom ett uttalande hemställa om åtgärderför att stimulera utvecklandet av nya produkter, där boarden kan utgöra en bas.Detta skulle vara en åtgärd för att skapa fler jobb i . Jag vill härmed yrka bifall till motion 559av . Kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen m. m. LAHJAEXNER (s); Jag vill lämna några synpunkter med anledningav näringsutskottets betänkande nr 1979/80:37. Vi socialdemokrater har i motion 1979/80:1021 betonatvikten av att den statliga tekokoncernen ges möjlighet till vidareutveckling.De drygt 5 000 anställda hade väntat sig en seriös behandling av motionskravet,och de hade all anledning att tro på en positiv behandling av detta krav. Dettamed tanke på Statsföretags uppgifter och målsättning samt beslut omtekobranschens framtid. När anslog 190 milj, kr, till dennybildade Eiserkoncernen var avsikten att dessa pengar skulle användas tillförlusttäckning och finansiell rekonstruktion av de ingående bolagen. Deingående företagen hade nästan genomgående haft problem under kortare ellerlängre tid. De anställda har under de gångna två åren gjort enbeundransvärd insats, och de tidigare ganska svåra förlusterna har vänts positiv utveckling. Koncernen hade på sig till detta enormaomstruktureringsarbete, och skulle de ingående företagen prestera ettnollresultat. När det här året började och de anställda presenteradebudgetförslagen för varje produktionsenhet var framtidstron fortfarande ganskastark. Men realismen och allvaret fanns där likaså, eftersom kalla fakta visadeatt marginalerna är nästan obefintliga och varje oväntad händelse slår hårt, Eiserkoncernen har en årsomsättning på ca 800 milj, kr,,men det egna aktiekapitalet är förhållandevis blygsamt i relation tillomsättningen, endast 40 milj, kr.