prot · G30926 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill då ställa frågan: Hur ser industriministern påmöjligheterna till ett sådant bolag för vår del? Vimåste naturligtvis själva jobba för att komma i gång, men vi behöver ocksåstatens stöd. Förra trepartiregeringen gjorde mycket, men det var en svår tid medhänsyn till ekonomin. Det var så många som ville ha stöd. Under det senasteåret har förhållandena förbättrats, och dä borde vi egentligen ha fått mer. Omman ser på möjligheter och hur problemen skall kunna lösas måste mansäga alt det finns många möjligheter inom jord- och skogsbruket, om dessa barautnyttjas rätt. Det gäller möjligheter till mer sysselsättning, speciellt inomskogsbruket. Det har klagats på råvarubrist och på dålig benägenhet attavverka. Orsaken till detta är naturligtvis främst att söka i dåliga priser ochden dåliga lönsamhet som ändå råder inom skogsbruket. Här behövs absolutstimulansåtgärder. Riksdagenhar också beslulat om ell gallringsslöd. Jag har för någon dag sedan sagt atläven om delta är en halvmesyr och inte den bästa vägen atl åstadkommaförbättringar så behövs det ändå en förlängning av det här stödet föratt få utnågon effekt. De som är kombinerade jord- och skogsbrukare har faktiskt intehaft tid att göra någonting ål detta på grund av skördetid m, m., och denmöjligheten måste ändå ges. FörVärmland och dess sysselsättning skulle det naturligtvis vara bättre med ettklenvirkessiöd. Jag beklagar alt de övriga partierna gick emot skogsstyrelsensförslag, som följde upp i en motion . ha gett mycket mersysselsättning. Jag hoppas att jordbruksminister nu skall komma medett stimulanssiöd i form av klenvirkessiöd. Det behövs också i samband med dennya skogsvårdslagen. Försysselsättningen är också vägarna mycket väsentliga, dels för själva arbetetnär de byggs, dels också för att skapa högre produktion, och det behöver vikomma i gång med. Delär givet att skogsvård och vägar inte tillhör bord. Men jag harnämnt detta ändå därför alt del betyder så väldigt mycket om man ser pä dettotala sysselsättningsläget i , Vi måste också få till stånd enutbyggnad på industrisidan så att vi får nya sysselsätlningstillfällen. Men vimåste också arbeta för atl bevara de sysselsättningar som vi redan har. Det ärden enklaste och den minst kostsamma vägen. För den skull är decentraliseradestimulansåtgärder avseende hjälp till självhjälp nödvändiga. Sädana förslag harlagts fram av trepartiregeringen, och Värmlandsdelegationen -speciellt dessglesbygdsgrupp - har arbetat med de här frågorna. Vimåste vidare få i gäng både den större och den mindre industrin. Vi måstealltså också främja småföretagen. Det krävs både län och bidrag för detta. Jagär fullt medveten om den ekonomiska situation som staten befinner sig i och omatt prioriteringar måste göras. För alt man skall kunna komma i gång är dockinsatser behövliga. Men är detta lönande. Stora,kanske alltför stora, satsningar har gjorts när del gäller varven i och medtillskapandet av sysselsätlningsgarantin, som man har diskuterat tidigare här . Jag missunnar ingalunda varven eller varvsarbetarna de beslutadeåtgärderna. Men pengarna räcker i så fall inte till för t. ex. vår värmländskaskogsindustri som ligger illa till, som man har vittnat om här. I ochi området kring , där en hel del varv finns, har man andra möjlighetertill sysselsättning än vad man har i . Vi vet att har varit ute ilandet och värvat arbetskraft, och det har man gjort också i . Men vivill behålla våra ungdomar i , och vi vill ge dem sysselsättning ilänet. Det var ju och socialdemokraterna som drev igenomsysselsätlningsgarantin, så jag kan ingalunda säga att del är fel.Han, liksom övriga centerpartister, haren helt annan uppfattning i frågan. Denuppfattning som vi har gett uttryck för delas också av vår landshövding iVärmland. Denvärmländska skogsindustrin har haft och har fortfarande stora svårigheter, mengenom villkorslånet på 600 milj. kr. fick vissa möjligheter.En del andra skogsindustrier som har gått överstyr kunde ha räddats omfp-regeringen hade velat salsa på stöd till dessa. är Vänerskogsanläggningar i blickpunkten. Här måste Jag erinra om alt Vänerskog fick övertakrisdrabbade industrier. Dessa industrier skulle ha varit nedlagda om inteVänerskog hade tagit över dem. Det gäller speciellt och Deje.Vänerskog har betytt mycket för sysselsättningen i . Företagel har ettstort antal anställda. arbetar man för fullt för att hälla produktionen igång och för all behålla sysselsättningen. Man arbetar framför allt medalternativ produktion. Naturligtvis är Vänerskog beroende av kapital förinvesteringar, har varit inne på det. Nr 26 Här vill Jag ställa en direkt fråga lill industriministern: den bereddau ta krafttag för att stödja Vänerskog genom investeringar, exempelvis i och ? Jag uigår ifrån att del är effektiva företag Om sysselsätt- Värmlandsdelegationenhar arbetat för atl få fram fler turistanläggningar, ningen i Sädana kan bli ett viktigt sysselsättningskomplement i mänga bygder. Jag /(jfi vädjar lill regeringen om att man behandlar våraframställningar om län och bidrag till dessaanläggningar positivt. Jag finner industriminister svar allmänt positivt. Det gällerbara att vi har möjligheter atl driva de här frågorna vidare. Jag har tidigarei milt anförande pekat på många åtgärder av generell natur. Det gällersysselsättningen i skogen genom klenvirkessiöd, det gäller anslag lillvägbyggen, turistanläggningar m. m. Jag har dessutom ställt två konkretafrågor. Det gäller för det första om Vänerskog skall få möjligheter till ellinvesteringsstöd för sill arbete. Det gäller för det andra om industriministernär intresserad av att medverka lill skapandet av ett investmentbolag iVärmland. Jagvill bara ha sagt alt vi frän Värmlandsdelegationens sidanaturligtvis kommer att följa upp frågorna. Jag hoppas också att vi skall kunnakomma med konkreta förslag, ungefär av den typ som industriministern här varinne på. Vi hoppas då också alt fä ett positivt besked. SUNEJOHANSSON (s): Jag vill lacka industriministern för svaret också på min fråga, som Jaghar ställt från det utgångsläget att vi i haft en särskild delegation,den s, k, Värmlandsdelegalionen, vars uppgift varit atl genom samarbete mellanlänsmyndigheter och näringslivets organisationer försöka skapa alternativ förny sysselsättning i länet. Värmlandsdelegalionentillkom ju under den förra trepartiregeringens tid och, efter vad Jag vet, medsanktion från den dåvarande industriministern, .som ju är industriminister äveni den nu sittande regeringen. Itidigare frågestunder angående sysselsättningen i som Jag haft medindustriminister här i harjag fått den uppfattningen altindustriministern hyst stor tilltro till Värmlandsdelegationens arbete. Delegationenstillkomst skapade också stora förhoppningar i länet, både bland arbetslösa ochhos förelag, länsmyndigheter och organisationer. Man trodde att de åtgärder somdelegationen efter ett seriöst utredningsarbete föreslog också skulle komma altvidtas av vederbörande regering. Ibörjan av innevarande år överlämnade Värmlandsdelegalionen en ålgärdslista för sysselsältningsförstärkning i , och man hemställde hos den dåvarande folkpartiregeringen om statliga anslag på ca 800 milj, kr. Efter folkpartiregeringens beredning erhöll länet ca 80 milj, kr. av delbegärda beloppet. Det rörde sig om anslag till vägbyggen och några skolprojekt. Vad beträffar något av de sistnämnda har det sagts mig all det fortfarande saknas full finansiering. 124 Värmlandsdelegalionens här nämnda hemställanberäknades kunna ge 6 000 ä 7 000 arbeten inomen treårsperiod. I en ny framställning lill regeringenframhöll både delegationen och au man fortfarande väntade påbesked om större delen av de åtgärder man föreslagit samt alt de åtgärder somregeringen dittills meddelat för var otillräckliga. Jagvill då fråga industriministern om han tagit del av de skriftligaframställningar som delegationen gjort och vilken ambition han har atltillgodose de ekonomiska äskanden som delegationen framfört. Därutövervill Jag nämna atl det för fiera av delegationens projekt råder brist påriskvilligt kapital. Någraav de aktuella projekten utvecklas inom redan existerande företag. Eftersom vihört sägas - något som tidigare uttalade oro förattindustriministern uttalat att han kommer att vara mer restriktiv än tidigaremed stödet till företag, vill jag veta om industriministern inte kommer attstödja projekt som utvecklas inom befintliga företag i . Det är viktigtalt veta delta, eftersom vi känner till att det inom och järn samt inom föreligger behov av statligt stödpå sammanlagt 87,5 milj, kr, för att delvis skapa kompensation för de Jobb somförsvinner på grund av den pågående självsaneringen inom stålindustrin. Mendärutöver tornar nya problem upp sig. Det var inte så länge sedan som vigladdes åt att fick pengar för att sätta i gång byggandetav en ny smedja. Men hyser man återigen oro i , och den här gångengäller det gjuleriet. Man vet inte hur framtiden kommer att bli för denfabriksenhetens del. Skulle gjuteriet försvinna, blev det lika alarmerande ochförödande som om smedjan inte hade kommit till. Utöverdetta återstår flera gamla problem, som inte har fått sin lösning. I östraVärmland råder fortfarande oro för hur det kommer all gä med gruvhanleringen.Ett kalkprojekt har tagils fram och är under bearbetning. Jag vet attindustridepartementet är inkopplat på denna fråga, varför del vore bra attkanske fä höra vad industriministern vet om det berördakalkprojektet och vilken hans inställning är. NorraVärmlands sysselsättningsproblem kvarstår fortfarande, och del råder en mycketstor oro, för det är ett mycket lågt utbud när det gäller arbetstillfällen.Södra haren fallande sysselsättning. I Säffleområ-det är oron stor,och man kräver åtgärder, bl. a. en annan stödområdesklassificering. 1västra råder stagnation inom en större del av industrin med undantagför något enstaka företag. Inte ens är helt utan problem. Manvet inte hur det kommer all bli när det gäller exempelvis sysselsättningen vidAB Mekaniska Verkstad, Utövervad jag har sagt skulle man naturligtvis kunna göra en resumé översysselsättningssituationen i hela länet. Av de fakta som vi har skulle delframgå att del i inte finns en region som inte har storasysselsättningsbekymmer. Värmlandsdelegationen skulle, om den hade haft ekonomiskaresurser, ha behövt arbeta fram projekt för varje kommun i länet. Nr 26 Emellertid har delegationen koncentrerat sig på de kommuner som har Måndagenden "' " utsatta. Med anledning av industriministerns svar atllänsstyrelsen '''medel att vidareutveckla olika förslag vill den peka på alt äskat 6,5milj, kr, för att följa upp och vidta en del av de åtgärder som Om sysselsätt- Värmlandsdelegationenarbetar fram. Man har enligt en uppgift som jag har ningen i erhållit 2,5 milj. kr. Vi vet att det för detta område finns statliga pengar lfj som ännu inte fördelats. Jag skulle vilja veta omindustriministern är beredd att verka för att Värmlandfår en betydande del av det belopp som finns Industriministernhar i svaret nämnt arbetsmarknadsministerns tidigare svar att skulleha fått 1,3 miljarder i stöd under den förra trepartiregeringens lid. Dettalåter naturligtvis mycket, men om man benar isär begreppen och visar vilkapengar del är fråga om, finner man att del är inräknat 200 milj, kr. iberedskapsmedel av den typ som utgår lill alla län. Dessutom finnsskatteutjämningsbidragen, som också utgår i generella former lill berättigadekommuner. Vidare inräknas skogskredilgarantier till Vänerskog om 120 milj. kr.och sist men inte minst lånegarantin till på 600 milj. kr., som vitidigare här i kammaren fått dokumenterat inte är något penningtillskott ireell mening, eftersom det ju endast är en länegaranti. Visäger givetvis inte nej lill pengarna i vilken form dessa än ges, men vi villinte bli krediterade på kontot "extra tilldelade resurser" för sådantsom är generella medel till alla län. I sä fall bör man även räkna in pensionerlill människor som på grund av arbetsmarknadssituationen har blivit pensionärer- eller kanske studiebidrag och annal som ges inom den sociala sektorn. Ja,del skulle naturiigtvis vara intressant alt veta vad industriministern ärberedd att konkret ställa till förfogande för , dvs, samma slags medelsom vi vet alt vissa andra län har fåll. Vi har tidigare vid flera tillfällenbåde i frågestunder och i framställningar från vårt län äskat speciellainsatser för , men vi har ännu inte fått något besked i dennafråga. Därför skulle Jag vara tacksam för ett besked pä den punkten. Politik är naturligtvis en sak för sig, och man skall i politiken aldrig blanda ihop sak och person. Jag vill inte göra del nu heller, även omJag kanske ändå litet försynt tar mig friheten att påpeka min förvåning över outgrundliga hoppfullhet om att vi skall klara problemen i . Han är nöjd med de insatser som har gjorts, särskilt från trepartiregeringens sida. Vid alla tillfällen framhåller han att våra problemtill stor del är en följd av rådande konjunkturer. Detta är väl i och för sig inte någonting atl tvista om. Vi vet atl vi har konjunkturproblem inom såväl skogsindustrin som stålindustrin, vilka är våra basnäringar. Vad vi också vet är emellertid atl vi har idéer fören nyproduktion i länet och för nyinnovation. Våra idéer är färdiga att "sälta i sjön". Med hjälp av dessa skullevi kanske ta oss ur den här lågkonjunkturen på ell mycket bättre sätt än om man bara passivt sitter och väntar på alt vi skall få följa med upp på en våglopp i 126 högkonjunkturen för de resp. branscherna. Jagvill inte spy någon galla över folkpartiregeringen, ty jag tycker inte attdenna på något sätt var sämre än trepartiregeringen. Jag tycker alt den varminst lika dålig, därför alt den tillgodosåg behov lika dåligt somtrepartiregeringen. Det finns kanske anledning att också med några ord nämna de argumentsom från centerhåll alltid tas upp när det gäller varvsstödet och att Värmlandskulle ha fäll ett speciellt utsatt läge genom just detta varvsstöd. Jag vill dåerinra om all vi i hade 1 945 personer sysselsatta inomvarvsberoende industri. Självklart har vi i vårt län haft ell visst intresse avatl varvsindustrin skulle kunna leva vidare, därför att denna skulle kanskeockså kunna ge sysselsättning till de varvsberoende anställda i vårt län.Därför ställer vi oss inte heller lika skeptiska till just detta varvsstöd. Dekonsekvenser som varvsstödet eventuellt kan ha fått genom atl locka arbetskraftfrån skulle man kanske från arbetsmarknadsmyndigheternas sida kunnagöra någonting åt pä det ena eller andra sättet. Jag tillhör inte dem som villinföra generellt förbud för företag i att eventuellt försöka11 arbetskraft från andra delar av landet. Man får inte glömma bort att även demänniskor som verkar och bor i och är arbetslösa kanske också villpröva på sysselsättning utanför det egna länet. Därför tycker jag inte att manskall vara alltför generell när det gäller kritiken om varvspengarna. Jag hoppas att jag kan få något svar av industriministern på de frågorsom jag här har ställt. (vpk): Frånvaron av en borgeriig industripolitik värd namnet industripolitikframgår tydligt av det svar som industriministern har lämnat här . En radåtgärder nämns visserligen i svaret, åtgärder av den tidigaretrepartiregeringen väsentligen, men de berörda löntagarna i och derasfamiljer vet att jobben fortsätter att försvinna. De vet att arbetslöshetenfortsätter alt öka i skogslänen, all industrisysselsättningen fortsätter attminska totalt i , de vet att har landets näst högsta ungdomsarbetslöshet,näst efter , vilket inte vill säga litet. Industriministerns allmännatal om det besvärliga sysselsättningsläget i som skall ägnas fortsattuppmärksamhet och att problemen skall "lösas på någol sätt" ingerinte pappersindustrins arbetare och tjänstemän någon ökad framtidstro. Det endade hugsvalas med är industriministerns tro pä "de självläkandekrafterna". Dessa krafter har verkat länge i utan all delta harmedfört någon positiv utveckling på de berörda bruksorterna. Pappersindustrinsanställda har väntat förgäves på initiativ från storbolagenlill att bygga upp en förädling av skogsråvaran inom länet. Från fackligt hålloch från de anställda har del pekats på möjligheterna all utveckla ny industripå grundval av träkemisk forskning. Del har gång på gång efteriysls enträvaruindustri i norra och västra . En hel rad andra konkreta forslagom var man skulle kunna söka ny industri och Nr 26 förädling i har också lagts fram. den ''"detta hade det krävts investeringar, och de investeringarna har inte tycktslönsamma av kapitalägarna. Och varifrån skulle annars pengarna till dessainvesteringar komma om inte från de bolag som tjänade miljarder på Om sysselsätt- denvärmländska pappersmassan. ,1974och 1975 hade ningen i ''°''* bolagen i sammanlagt redovisade årsvinster på 2 /(jf miljarder. Problemetär välkänt inom hela den svenska skogsindustrin. Bara hälften av massanförädlas inom landet, resten har med kortsiktiga vinstmotiv exporterats. Industriministernhar alltså för dagen ingenting annat att säga än att de svåraomställningsproblemen och sysselsättningsproblemen i -alstrade avgångna års försummelser - får "lösas på något sätt". Altdet skulle kunna vara en samhällelig uppgift att grundligt se över vadskogsindustrins kapacitet skulle kunna användas till för all i ettgemensamt samhälleligt intresse lösa omställningsproblemen föresvävar honominte. Del är inte i den nya trepartiregeringens intresse, lika litet som delvar i den gamlas, alt vi får en samlad lösning, en undersökning av vilkaprodukter det finns behov av och en planering av var produktionen skulleförläggas för atl vi för framliden skall slippa regional obalans ochflytllasspo-litik. Industriministernsredovisning av vad som har gjorts för tanken till ordspråket Medan gräset grordör kon. Enplanerad utveckling av den svenska skogsindustrin - med sikte på bl. a. ökadvidareförädling i skogslänen - skulle inte bara ge tryggad sysselsättning päbl, a, de värmländska bruksorterna. Det skulle också kunna ge den hushållningmed skogsråvara och energi som är nödvändig. Menden nya trepartiregeringen vill lika litet som den föregående ta ett samlatansvar för sysselsättningen i , och detsamma gäller ansvaret för enomställning inom den svenska skogsnäringen i dess helhet. Del vore rejälare avindustriministern atl klart säga ul delta. I stället lämnas fältet i stort settfritt för de krafter som lill dags dato använtVärmlands råvaror och värmlänningarnas arbetskraft för privata, kortsiktigaintressen. Det har i ett kortsiktigt perspektiv varit mer lönsamt för de storabolagens ägare att låta producera och exportera massa i den omfattning somskett än att ge skogslänen förädlingsindustri. Bolagens strävanden gick underslutet av 1960-lalet ut över bruken i , , och ,gäller del , och . Delär i det här sammanhanget inte ens någon lättnad för alt vi är inne ien konjunkturuppgång. Skogsindustrins omställning är ett problem som kvarståroavsett om konjunkturerna går upp eller ner. Att den industripolitiskasyn som industriministern står för innebär en låi-gå-politik framgår också av det okritiska konstaterandet atl skogsindu strin är starkt exportinriktad. Varför den svenska skogsindustrin blivit 128 extremt exportinriktad och vad som skulle kunnagöras för alt vända denna utveckling i riktning moten ökad svensk vidareförädling berörs inte alls i svaret. Det ses i svaret somett axiom att skogsindustrin ständigt måste genomgå en omvandling medofrånkomliga sysselsättningsproblem. Och därav dras också den menlösaslutsatsen att sysselsättningsproblemen måste lösas "på någol sätt".Av vilka skall problemen lösas? Är del kapitalägarnas ensak att bestämma framlidenför den arbetande befolkningen i bl. a. stora delar av ? Behövs i säfall över huvud taget en industripolitik från en borgeriig regering och ettindustridepartement? Del "sagans" Värtnland som många turister ser är måhända"befolkat med troll och kavaljerer", som någon skrev. Menverklighetens visar helt andra företeelser. "Kavaljererna"har blivit gamla - andelen pensionärer av befolkningen är högre i än ide flesta andra län. Detta beror på atl det är ont om troll men gott omarbetslösa värmlänningar. Av dem är en stor del ungdomar. Och vad vi upplevernu är att de arbetslösa unga tvingas flytta - först kanske från norra ,där ju begreppet "valfrihet" varit en myt, tillexempelvis Karistad. Men inte heller där kan arbetsförmedlingarna, som måste fåförstärkta resurser, anvisa Jobb. Nulämnar mänga länet. Och ur den föräldrageneration som sagt att "mina barnskall minsann inte behöva ta ett så smutsigt, tungt eller bullrigt Jobb som jaghar haft", höjs nu röster som säger: "Dagens ungdom är bortskämd ochvill inte jobba, vill inte la det somerbjuds!" Jag vill päslä all inte enenda av de ungdomar som flyttal från länet har varit hjälpt av dendebatten. Vibehöver ju inte precis söka efter orsaker lill den höga ungdomsarbetslösheten.Den kapitalistiska kris som hela västvärlden lidit av har förVärmlands del inneburit tusentals förlorade industrijobb. Del har drabbat devärmländska ungdomarna hårt. Menalla arbetslösa ungdomar flyttar ju inte. Alltför många kan vi se i kön tillsystembolaget, och det är tydligt att det har skett en föryngring av deutslagna . Detfinns en djup oro och en rädsla för vad de sociala konsekvenserna avungdomsarbetslösheten, alltså missbruk och ulslagning,och utflyttningen av deunga skall innebära för vårt län framöver. Följande tre maningarskickade SSU-kamraterna i med mig. Fördet första lill de arbetslösa unga: Stanna i och kämpa för din rätttill Jobb! Engagera dig och ställ krav! Att vara arbetslös är inte att varavärdelös! Fördet andra till arbetsgivare och näringsliv: Ge ungdomarna en verklig chans atlfå ett jobb! 1 stället för all gnälla över trygghetslagarna kan man minska påsina egna krav på arbetslivserfarenhet, utbildning etc. för att anställa ungamänniskor, ställa upp med praklikplalser eller använda bl. a. den ekonomiskahjälp som inrättats för att anställa handikappade ungdomar. Då skall vi tro pådet s. k. sociala ansvaret! Fördel tredje lill allapolitiker i beslutande ställning: Tyvärr, det som gjorts 9Riksdagens protokoll 1979/80:25-27 Nr 26 räcker inte! En del ungdomar råkar ul för en "dubbelutslagning", dvs. den '"' chansen att få ett beredskapsarbete. Vi måste se över åtgärderna en Sfgtill- behöver pengar till beredskapsjobb om inte den s. k, ungdomsgaranlin skall bli bara folkparlistiskl valfläsk. Om sysselsätt- D"långsiktiga lösningen av ungdomsarbetslösheten handlar bl, a, om en ningen i samhälleligplanering av industrins utveckling, om vidareförädling, om /(jfj forskning och teknisk utveckling, om strukturfondoch ekonomisk demo- Medcentern på stats- resp, induslriministerposterna tvingas nu vår länsarbetsnämndalt räkna med en avsevärd avflyttning och därmed minskning av befolkningstaleni enlighet med AMS beräkningar och tilldelning. Och inte är det pensionärernasom flyttar. Nuvilljag passa på all be industriministern om ett råd, som Jag kan ta med tillde arbetslösa ungdomarna i , Tycker industriministern atl de skall flytta, eller----------------- ?Är industriministern beredd alt i sina kontakter med svenskt näringslivmotarbeta vanföreställningen om atl ungdomar generellt är arbetsovilliga ochalt de inte vill ta de jobb som erbjuds? Denverklighet vi upplever i handlar om atl vilja slåss för jobben - ialla delar av länet. Det handlar om alt säga nej lill besprutningar ochförgiftning av skog och mark. Del handlar om atl vilja ha kvar NKLJ-banan, Dethandlar om alt bygga ul barnomsorgen i kommunerna. Del handlar om att ävenungdomar skall ha rätt till en egen bostad. Kort sagt: det handlar om att deunga vill bo kvar i ! GÖTHEKNUTSON (m): Atl ärett krislän har kammaren fält höra åtskilliga gånger,och atl det förhåller sig så är dess värre en dyster sanning. Det är inteförsta gången som har drabbats av kris, och är heller intedet enda landskapet i som gjort det.