prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 rikllinjerna för den statliga kulturpolitiken,som antogs 1974, sades det att man skulle skapa reella möjligheter för attyttrandefriheten skall kunna utnyttjas. I utredningen åt alla framförssom en huvudprincip atl handikappade skall ha rätt lill samma kultur som andra. Pådet här sättet upprepas riktiga och viktiga principer för vår demokrati i olikasammanhang. Tyvärr stannar det alltför ofta vid atl man bekänner sig tillprinciper. Man tycks inte vilja förstå att del ibland fordras speciellaåtgärder för att förverkliga dem. Och när man förstår del så uppenbaras detplötsligt att principer som i andra sammanhang betecknas som oskattbara är ihögsta grad uppskattbara och har ett pris. För dem som är väl utbildade, hargodekonomi,jobb,kanse,höraoch tala och kan röra sig fritt i samhället-för demräcker det långt att de här principerna finns och lever. Men del gör del intenär det gäller de ca 200 000 människor som har så svåra synskador atl de intealls, eller med största svårighet, kan läsa en dagstidning. För dem gäller attsamhället, i demokratins namn, måste iklä sig skyldigheten att se till att depå ett annat sätt än nu och efter eget fritt val fär ta del av informationen. Utbildningsministernhänvisar lill kostnaderna. Det har beräknats att det kostar ungefär 75 milj.kr. att genomföra kassettutgivning av dagspressen. har vid denutfrågning som Jag hänvisade till sagt att man tycker att det är ett för högtpris för alt ge de synskadade dessa rättigheter. Utbildningsministern vill inteheller dölja alt del är dyrt. Men är det enligt utbildningsministerns meningför dyrt? Omålgärder för att garantera synskadade tillgång till dagspressen F. n. pågår tre försök med ersättningstidningar. Kronobergaren i Växjöoch läses in på kassett efter särskild redigering ochdistribueras lill 200 resp. 120 synskadade, som får tidningen medordinarie utbärning. Kronobergaren startade sina försök ,. NorriändskaSocialdemokraten har en distribution via radionätet till tio försökspersoner.Man läser in delar av tidningen på mottagarnas bandspelare. Dettaförsök startade i är. Direktiventill en utredning om hela denna verksamhet är praktiskt taget klara, och viceradiochefen har lovat åla sig den utredningen. 0/77regeringens syn på den militära upprustningen I , m. m. Det gäller inte bara enfråga om kostnader utan ocksä vilken metod som är den rikliga och hur man skallgå till väga för atl genomföra den. Intill dess att vi blir klara med en sådanutredning bör självfallet den pågående verksamheten understödjas, och det harhittills skett genom allmänna arvsfondens försorg. EIVORMARKLUND (vpk): De ersättningslidningar som utbildningsministern hänvisar till harnaturligtvis haft och har betydelse, men de har även sina begränsningar-vilket också de synskadade själva har framhållit -1, ex. atl de inte tarpolitisk ställning. Därmed begränsas ocksä de synskadades debatlmöjlighe-ter,deras möjligheter att själva få den politiska information som de naturligtvislika väl som andra har rätt till. Jagkänner också till de försök som pågår. Det senaste, som avser NorrländskaSocialdemokraten, har startat i mitt egel län. Det är naturiigtvis viktigasatsningar, ochjag menar inte heller annal än att man skall stödja dem ochdriva dem vidare. Men det räcker inte. Även de är begränsade och visar alt desynskadade inte har tillgång till all den information som vi seende får. Minfråga var, somjag sagl, baserad pä det förhållandet atl representanter förpolitiska partier vid en utfrågning som hade anordnats av just denna särskildagmpp i samhället sade sig vara beredda att se till att denna fråga skulle lösasunder del som dä förestod. Mot denna bakgrund upprepar jag alt det ärmärkligt alt man fortfarande anser sig vara pä utredningssladiet. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 18 Omregeringens syn på den militära upprustningen i , m. m. UtrikesministernOLA erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 27 novemberanmälda interpellation, 1979/80:83, och anförde: har i en interpellation till mig frågat hur regeringen serpå den forcerade kapprustning som NATO nu planerar, med särskild hänsyn tillden nya kryssningsroboten, om regeringen - som vissa stater, även NATO-stater -tänker protestera mot denna upprustning och uppmana till fortsattaförhandlingar med och . Vidare har frågatvilka åtgärder regeringen tänker vidta för att påskynda en militär nedrustningi . Densvenska regeringen har vid fiera tillfällen uttalat sin oro över de militärarustningarna i . Denna oro har vi framfört i internationella sammanhangoch direkt lill kärnvapenslaterna. I ett inlägg i FN:s debatt omnedmslning berörde jag den akluella utvecklingen, inkl. satsningen på nyakärnvapen, även i vårl närområde. Jag beklagade då de tendenser i den riklningensom gjort sig märkbara inom de båda stormakts-blocken. Det finns i Europaomkring 10 000 kärnvapenstridsspetsar. Dessa vapen moderniseras fortlöpande ochblir allt röriigare och mera träffsäkra. Häriligger en risk för att kärnvapen inte främst kommer att tjäna somavskräckningsmedel utan i stället vid en konfiikt i verkligen kommerlill användning. Delta skulle alltså innebära en sänkning av kärnvapentröskeln,dvs. den nivå vid vilken en insats av kärnvapen kan bli aktuell. Dennaödesdigra utveckling måste brytas. Ömsesidiga och reella nedskärningar av såvälkärnvapen som konventionella styrkor måste uppnås. Idet aktuella lägel är del av stor vikl alt förhandlingar omgående inledsbelräffande de kärnvapentyper som ännu inte omfattas av pågående samtal omruslningsbegränsningar mellan blocken. Från svensk sida har vi noteratparternas uttryckliga vilja att förhandla. Denna vilja har manifesterats i bl.a. Wienkommunikén vid undertecknandet av SALT ochdärefter i den sovjetiske presidentens tal samt på västsidan iuttalanden från ett fiertal ledande politiker. Detär härvid av grundläggande betydelse att SALT II snarastratificeras så att vägen därefter öppnas fören omfattande SALT Ill-förhandlinginnefattande även vissa kärnvapen i . Jag vill ocksä i detta sammanhangpåminna om vikten av ett fullständigt stopp för kärnvapenprov. Vihoppas sålunda, herr talman, atl det skall bli möjligt att nå fram till enömsesidig begränsning av kärnvapnen i . Det gäller inte minsl de vapensom införts under de senaste aren eller som kan komma att införas under denärmaste åren inom de båda militärallianserna. Med sådana ömsesidigabegränsningar skapas förutsättningar för den nödvändiga balansen, undviks nyarustningsbördor och öppnas vägen för reella steg i riktning mot en minskning avde bägge supermakternas kärnvapenarsenaler i . Olikauttalanden från såväl väst som öst inger oss också förhoppningar om atltruppreduktionsförhandlingarna i (MBFR) snart skall kunna avsätta vissadefinitiva om än begränsade resultat. Bådasidor har i MBFR-samtalen lagt fram förslag till rustningsbegränsningar. Bl.a. har västsidan erbjudit sig att göra vissa inskränkningari sin kärnvapenarsenal i utbyte mol en nedskärning av antalet sovjetiska stridsvagnari reduktionsområdet. Idetta sammanhang välkomnar vi del sovjetiska beslutet att dra tillbaka 20 000soldater från . Försvensk del kommer vi att arbeta vidare för en utbyggnad av deförtroendeskapande åtgärder som överenskommits inom ramen för den europeiskasäkerhelskonferensen och som berör bl. a. förhandsinformation om och ömsesidigobservation av större manövrar. Sambandet mellan säkerhetspolitik,förtroendeskapande åtgärder av det slag jag har nämnt och nedrustning betonadesocksä i ett svenskt anförande i nedmstningskommit-tén i den 20 juli1978. Vi är därutöver villigaatt stödja och själva la realistiska initiativ lill 0/7?regeringens syn på den militära upprustningen i , m. m. 0/77regeringens syn på den militära upprustningen i , /??. rusiningskontroll ochnedmslning i . Ett antal förslag härom har framförts av olika länder.Våra egna planer beträffande förtroendeskapande åtgärder avses tjäna sammasyfte. Det är vår förhoppning att bl. a. den europeiska säkerhetskonferensen iMadrid och det fortsatta arbetet inom denna ram skall möjliggöraöverenskommelserom nya förtroendeskapande ålgärder liksom eventuelltutarbetande av ett för alla acceptabelt mandat för framtida europeiskanedruslningsförhandlingar. LARSWERNER (vpk): Världen över oroar sig människor över den militära kapprustningen. Detfinns också all anledning till oro. Kapprustningen fortsätter i ökad takt ochär nu uppe i en kostnad av 5 milj. kr. Det gör tolall som satsas på militär upprustning, somviktiga sociala behov ej kan tillgodoses och andra önskvärda insatser uteblirmed motiveringen att det inte finns pengar för dem. Del är således fråga om ettenormt vansinne och slöseri med begränsade resurser. Men det är ocksä fråga omett ständigt ökal hot mot avspänningen och freden. Här stär totalt 10 000 kärnvapen riktade mol varandra ochutgör ett ständigt hot mot säkerheten i vår världsdel. Viktiga överenskommelserhar träffats mellan de båda militärblocken, NATO och Warszawapakien,ombegränsningarav kapprustningen. Men arbetet här går långsamt därför att detfinns inflytelserika ekonomiska och politiska krafter som försvåraravspänningssträvandena och de konkreta nedmstningsförhandlingarna. Detfinns ocksä en betydande opinion mot ruslningsraseriet i de flestaeuropeiska länder. Arbetarrörelsen liksom kristna, progressiva och andra gmpperutgör tillsammans en växande fredsrörelse som kräver ett stopp förkapprustningen samt förhandlingar om nedrustning. Denna växande folkrörelsehar tvingat fram överenskommelser om en begränsning av kapprustningen motinhemska, aggressiva militärer och politiker och mol den mäktigarustningsindustrin. Nuplanerar NATO att införa ett nytt raket- och kärnvapenprogram i . Detär fräga om den s. k. kryssningsroboten. Från NATO-häll hävdar man alt detendast är fräga om en "modernisering" av vapenarsenalen, av ungefärsamma slag som Warszawapaklens införande av den s. k. SS-20-roboten. Jagmenar alt del resonemanget inte är hållbart. Det stämmer atl Warszawapaktenbyter ut gamla kärnvapen mot nya, dvs. mol s. k. SS-20-robolar. Men NATO:s nyakryssningsrobot kan inte jämföras med robot. NATO:s nyakryssningsrobol är nämligen ett helt nyll vapen. Del är fräga om en kvalitativuppmstning. Därför kan man inte mekaniskt Jämföra NATO:s nya vapen medWarszawapaktens. Medvetet har detta fördolts i olika sammanhang. Mendet är här heller inte bara fräga om statistik och siffror. Diskussionen omavspänning och nedmslning får inte bara göras till en lek med siffror. Detta gäller också fråganom de kärnvapenbärande robotarna. Vad del handlar om ärju att på allt sättundanröja del misstroende som finns mellan staterna och mellan de olikamilitärpakterna, eftersom det misstroendet försvårar nedrustningen. NATO:snya kryssningsrobot innebär inte bara atl man .sätter ny fart päkapprustningarna och på en kvantitativ och kvalitativ upprustning. Den utgörocksä ett direkt hinder rör fortsatta nedmstningsförhandlingar. Warszawapaktenhar förklarat att man är beredd att förhandla om nedmstningsåtgärder För attunderstryka detta och för att förbättra "klimatet" för sådanaförhandlingar har man genomfört ensidiga nedrustningsåtgärder NATO-ledningenhar dock vidhållit sin avsikt att besluta om införandel av den nya roboten ochdet nya kärnvapenprogrammet. Trängd av en växande opinion, ocksä blandNATO-medlemmar, har man förklarat att detta inte är liktydigt med att programmetskall genomföras. Det skulle dock "förstärka" NATO:sförhandlingsposilion gentemot - det har man sagl rent ut. Ingenbehöver därför tvivla om inställningen pä del hållet till förhandlingar omnedrustning. NATO-ledningens inställning har utsatts för stark kritik ocksä avNATO-medlemman Dessa underkänner således NATO-ledningens argument om"stärkta förhandlingsposilioner" och inser att det här är fråga om enkvalitativ uppmstning frän NATO:s sida, som allvariigt försvårar nedrustningsförhandlingarna. Nuär N ATO:s nya raket- och kärnvapenprogram, som Jag framhöll i mininterpellation lill utrikesministern, inte enbart en fråga för de paktbundnaländerna. Det aren fråga som i lika hög grad gäller andra länder. Den gäller ilika hög grad vårt land, vår försvarsförmåga och vår säkerhet. Den nyakryssningsroboten ulgörell direkt hot också mot , men har densvenska regeringen förhållit sig förvånansvärt passiv i den här frågan. Densvenska regeringen har inte heller utnyttjat internationella anseendeoch möjligheter alt som neutralt land spela en aktiv och positiv roll i dennafräga. I utrikesministerns svarpå min interpellalion sägs det: "Densvenska regeringen har uttalat sin oro över de militärarustningarna i ." Detär bra, och det har vi aldrig kritiserat regeringen för- tvärtom. Men om mankänner oro över utvecklingen borde man väl också vara lillräckligt motiveradför all handla aktivt i saken. Jag anser alt regeringen har visat en förbluffandepassivitet. Man har 1. o, m. gjort mindre än vad många NATO-medlemmar gjort.Ändå har ju som ett neutralt land stora möjligheter all agera ochpåverka utvecklingen på ett positivt sätt. Men regeringen har varitpassiv. Det är anmärkningsvärt, och jag anser också att det är oroande. Tyvärrgår utrikesministern förbi min första fråga, nämligen hur regeringen ser påNATO:s forcerade kapprustning och då särskilt med hänsyn till den nyakryssningsroboten. Det försju ändå f n. en intensiv debatt i hela justom kryssningsrobotens betydelse för de nordiska länderna. 0/7?regeringens syn på den militära upprustningen t , m. Omregeringens syn på den militära upprustningen i , m. m. debatt i ,detpågåren debatt i . Men den debatten har tydligen inte trängt genomväggarna på huset vid . Olikamilitära experter hävdar med besiämdhei att dessa robotar kommer alt ta vägenöver svenskt och finskt territorium om de riktas mot vissa mål i Sovjetunionen.Därför är det extra anmärkningsvärt och beklagligt att utrikesministern intemed ett ord kommenterar denna debatt eller över huvud taget har något att sägaom kryssningsroboten, särskilt somjag frågade just om den. Jag hoppas dock attutrikesministern i sitt nästa inlägg här i kammaren vill ta upp den frågan motbakgrund av den uppenbara risk som kryssningsroboten utgör för värt land.Likaså hoppas jag atl utrikesministern vill redogöra för regeringens avsikternär del gäller atl försvara vårl lands säkerhetsintressen. NATO:splaner på atl införa kryssningsroboten i har, som jag sade, väcktomfattande protester runt om i . I nästan alla västeuropeiska länder hardet genomförts demonstrationer mot NATO:s upprusl-ningsplaner. Den danskaregeringen har krävt att beslutet om ett nytt raket-och kärnvapenprogram skallskjutas upp minst för atl underlätta förhandlingar mellan NATO ochWarszawapakten, Den norska regeringen har accepterat NATO:s program men har aven stark opinion tvingats att ta kontakter med och inför NATO-mötet.Och nåddes vi av beskedet atl det holländska parlamentet i går sade nejtill NATO-program-met. hade man vägrat atl placera några robotar påholländskt territorium, men säger man alllsä bestämt nej till hela idén omelt nytt raket- och kärnvapenprogram. länder där man har accepterat NATO:s program vet vi atl det förekommerbetydande protester från kommunister, socialister, liberaler, kristna och andrakrafter i samhället. står regeringspartierna i dessa länder oftasplittrade i denna fråga. Det finns alltså en betydande opinion mol beslutetatl acceptera det nya kärnvapenprogrammel. Ettinförande av kryssningsroboten vore ett svårt bakslag för avspänningspolitikenoch nedruslningsslrävandena, inte bara i utan efter världsmåttstockmätt. Del skulle drastiskt försämra förutsättningarna för framgångsrikaförhandlingar och sätta ny fart på kapprustningen. Därför denna massiva opinionmot NATO:s uppruslningsplaner. Detfinns inga kända - och experterna ser heller inga inom en överskådligframlid - sätt att militärt stoppa kryssningsroboten. Robotarna smyger ju framutan att upptäckas av radar. Det är fräga om ett helt nytt vapen och en helt nykvalitativ upprustning. Kryssningsrobotarna kan bara stoppas genom politiskabeslut, en åsikt som t. ex, försvarsexperten i helt inslämmer i. Sverigehar som neutralt land slora möjligheter att spela en positiv roll inedruslningsslrävandena och i arbetet på atl förhindra införandet av dessarobotar i , Vi kommunister menar att värt land inte får tveka altutnyttja dessa möjligheter. Vi anser t, o. m. all vi har ansvar och skyldighetatt använda våra möjligheter alt positivt medverka till avspänning ochnedmslning. Därförär jag besviken över utrikesministerns oklara svar på min fråga vilka ålgärderregeringen tänker vidta för att frärnja och påskynda en militär nedrustning iEuropa. Jag hade väntat mig konkreta planer eller idéer från regeringens sida.Av svarel alt döma existerar inga sådana, också del häpnadsväckande och ytterstbeklagligt. Jag hoppas dock atl utrikesministern i elt senare inlägg villberöra de frågor som Jag har ställt. GUNNELJONÄNG (c): Den militära upprustningen i världen är djupt oroande. Djupt oroande ärockså de militära upprustningarna i , nära värt land och våra gränser.Här finns i betydande truppstyrkor. Här finns 10 000 taktiska kärnvapen,vardera med en sprängstyrka som är större än vad atombomben över Hiroshimahade. Detär de tvä supermakterna i världen som slår för rustningen i . Det finnsskäl till kritik mol dem båda. Deras vilja till upprustningar betydligt merframträdande än deras vilja till nedrustning. När deras kärnvapenarsenaler ärav den omfattningen att de kan tillintetgöra hela mänskligheten, så tycker manatt det borde vara merän nog. Men de kämparoförtrutel vidare i ständigkonkurrens och tävlan för att modernisera och skapa nya vapensystem. De betersig som småpojkar som leker pä en gård - båda vill vara värst. Man kan frägasig: När skall den dag komma då supermakterna inser sitt ansvar? När skall deinse att den utveckling som skulle ledas av dem i väriden borde gälla atttrygga människans existens på jorden i stället föratt föröda den? Närskall deinse atl det är viktigare att ge människor mat, bostäder och utbildning än atlfylla jorden med kärnvapen? Historiensdom kommer med all säkerhet att bli hård mot dessa supermakter, som är såokänsliga för människors lidande och som är sä okänsliga för människorsverkliga behov, dvs. behov inte av kärnvapen utan av mat. Nuärdet aktuellt med nya vapen i igen. Nästa vecka-tio dagar ,fridens och glädjens högtid - skall NATO:s försvarsministrar i beslutaom en ny Pershingrobot och om landbaserade kryssningsrobotar att lokaliseras iVästeuropa. Dessanya kärnvapen får ses mot bakgrund av att förbandslagt ett hundratalSS-20-robotar med räckvidd över hela . SS-20 har trekärnslridsspetsar och är mycket träffsäker. Dessa robotar finns således påplats inriktade pä bestämda mål i . Nuvill alltså NATO lokalisera nya kärnvapen i olika NATO-länder. Det nya meddenna Pershingrobot är alt dess räckvidd sträcker sig in över Sovjetunionensterritorium. SS-20innebär upprusining och ökal hol mol - Pershing II innebärupprustning och ökal hot mol . Attförsöka utröna vilken av supermakterna som härden största skulden är tämligenmeningslöst. De har stor skuld båda. Vilkaär dä effekterna för del av en lokalisering i av dessa nyavapen? Ja, som för alla andra europeiska länder både inom 0/77regeringens syn på den militära upprustningen i , m. //?. Omregeringens syn på den militära upprustningen I , m. och inomNATO innebär lokaliseringen större otrygghet för människorna. Det ärett avresultaten. Det är också uppenbart att kryssningsrobotar mol t. ex.Murmanskbasen kommer atl gå över svenskt och finländskt territorium. Elt annalresullal kan vara en skärpning av del politiska läget i , en ökadspänning och en minskad säkerhet-en ökad misstro mellan supermakterna. Del ärhelt enkelt fräga om en upprusining, som i sin tur enligt vad Sovjetunionensäger kan innebära motåtgärder i form av ytterligare upprustning från desssida. Denfinske presidenten tog 1978 upp frågan om kryssningsro-bolar. Hanmenade alt i en konflikt mellan stater kan neutrala länders luftrum komma atlanvändas, och han frågade vad det skulle innebära för och Sverige.JuriJ Kommissarov har aktualiserat detta spörsmål i en finsk politisk veckotidning,Suomen Kuvalehli. Härmåste med skärpa sägas frän svensk sida atl den alliansfrihet i fred och denneutralitet i krig som vi är eniga om i värt land skall vi med kraft hävda i enkonfiiklsilualion. Men hur klarar vi kryssningsrobolar över vårl territorium?Vi kan aldrig få ett så starkt luftförsvar att vi kan skjuta ned dem. Och villvi förresten skjuta ned kärnkraflsrobotar över vårt land, med allt vad detskulle innebära? Sovjetunionenhar satt in stor kraft för atl skapa opinion och för all motverka NATO-besluietnästa vecka. Warszawapaktensförsvarsministrar har varit samlade, och paktens utrikesministrar har jusl idagarna avslutat ett möte i med en uppmaning lill N atl uppskjuta beslutet och gå in iförhandlingar. Artiklar, tal och besök har avlöst varandra. Den intervju somIsvestija gjorde med mig om nedrustningsfrågor kanske också kan visa atlman arbetar på många plan och på många sätt. NärDDR firade 30-ärsJubileum meddelade president att de sovjetiskastyrkorna i DDR skulle reduceras med 20 000 soldater och 1 000 stridsvagnar.Ett annal länkbart led i avspänningen var atl man inom ramen för ESK skulleförsöka nå överenskommelser om lidigare föranmälan av manövrar samt att manskulle sänka gränsen, som ligger vid 25 000 man. Det kan vara skäl atlkonstatera atl reduktionen på 20 000 man är marginell och inte innebär någonminskning av de totala styrkorna inom . Del är endast fråga omomplacering från DDR lill sovjetiskt territorium. Meni nedrusiningssammanhang är vi inte bortskämda med stora rörelser framåt. Ocksåom del bara är lillfingret som räcks fram bör den situationen utnyttjas på eltklokt sätt. Utrikesministern uilalade också i FN alt uttalandevar"mosl interesting". och jag menaratl del kan medverka till attunderlätta kommande förhandlingar. Vadkommer då att hända beträffande de nya NATO-vapnen och deras slationering? Detär klart att och-som Jag har uppfattat det - Storbritanniensäger ja till slationering på sina territorier av dessa vapen. torde också varapositivt, liksom . Vi informerades av radion i går om altrepresentanter för regeringarna i , och -del var väl delsstatsministrar, dels en utrikesminister - har rest till för alt plädera förelt uppskjutande av NATO-beslutet , så att förhandlingar skullekunna äga rum med , eller rättare sagt med . Inomparentes vill Jag säga att det ju inte alls är fråga om lokalisering avkärnvapen pä norskt och danskt område i fredstid - det är ju inte tillåtet. Dessatre NATO-länder är kritiska mot atl elt beslul fattas nu utan föregåendeförhandlingar. I morse fick vi också veta genom nyheterna att Hollandspariament har sagt nej lill NATO-programmet. Det tycker jag är myckelintressant, och det innebär onekligen en öppning i del lästa lägel, en öppningsom vi faktiskt borde utnyttja - om jag får säga så - från svensk sida. Sovjetunionensutrikesminister har vid besök i hell sammanträffat medutrikesminister . Vid presskonferensen uttalade Gromyko au intevar berett att förhandla om medeldislans-robotarna om NATO log silt beslut inovember. Det är naturligtvis tänkbart och troligt att detta kan fördröjaförhandlingarna. sak lyckerjag för min del är klar. Skulle säga ja tillförhandlingar innan beslut fattas om de nya vapnens slationering, så skulle detvara utomordentligt värdefullt. Förhandlingarna skulle kunna komma i gångsnabbt, och supermakterna skulle ha stor press pä sig att försöka utnyttja ettmoralorium och försöka visa god vilja lill nedrustning och avspänning. 1 självaförhandlingsarbetet ligger ocksä möjligheter lill ökade kontakter, ökalsamarbete och även ökad tilltro till varandra. uppskjuter beslutet borde ocksä krav kunna ställas aU Sovjetunionenfryser ner ytterligare ulplaceringar av SS-20. Menden stora, viktiga frågan här är: Vad gör nu i den uppkomnasituationen? Utrikesministern har i sitt FN-tal tagil upp satsningen på nyakärnvapen och kritiserat den.