prot · G309114 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:114 Anmälan om § 1 Anmälan omkompletteringsval till valberedningen, krigsdelega- kompletteringsval tionenoch utskott ,,-// valberedning- en, krigsdelega- TALMANNEN: ,- Socialdemokratiska riksdagsgruppen har med anledning avBengt avgång anmält följande nya representanter i valberedningen,krigsdelegationen och vissa utskott, nämligen som ledamot i valberedningenEssen , som suppleant i valberedningen , som ledamot ikrigsdelegationen , som ledamot i försvarsutskottet HolgerBergman samt som suppleant i finansutskottet . Vidare har socialdemokratiskariksdagsgruppen som suppleant i näringsutskottet under anmält hans ersättare . Talmannen förklarade valda tillledamot i valberedningen (föråterstoden av innevarande valperiod) () (föråterstoden av innevarande valperiod) (för återstodenav innevarande valperiod) Anna-GretaSkantz (s) (föråterstoden av innevarande valperiod) HolgerBergman (s) (föråterstoden av innevarande valperiod) suppleant i näringsutskottet () § 2 Justerades protokollen för . Om regeringsåtgärder för att utröna öde § 3 Omregeringsåtgärder för att utröna öde Utrikesministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:382, och anförde: harfrågat mig vilka ytterligare aktioner den är beredd vidtaför att utröna öde. Jag har fått besked om att ettargentinskt svar på statsministerns senaste framställning angående DagmarHagelin har lämnats till vår ambassad i . Med djup besvikelsekonstaterar jag att den argenfinska regeringen fortfarande vägrar att medverkatill att detta allvarliga övergrepp upp. Det finns inga säkra uppgifterom att skulle ha arresterats enligt order av behörig myndighet,påstår den argentinska regeringen i sitt svar. Sanningen är emellertid att det finns säkra uppgifter omatt greps av en reguljärsäkerhetsstyrka och att hon fördes till fånglägret i mekaniska skolai . De personer som bär ansvaret för fängslande ochför hennes vidare öde är kända för den argentinska regeringen. Det är fulltmöjligt att förklara vad som har skett. Ändå väljer den argentinska regeringenatt blunda och förneka varje kännedom om hennes öde. Detta är otillständigt ochoacceptabelt. Regeringen kommer att studera detargentinska svaret i detalj och därefter fastställa vilka ytterligare åtgärdersom skall vidtas. Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. tog en helt ny vändning närögonvittnet kunde berätta att hon sett svårt skadadmen vid liv i Marinens mekaniska skola. Hennes vittnesmål har på en raddetaljpunkter också kunnat bekräftas av hennes far. Därmed vet vi , vilket också sägs i utrikesministernssvar, att den argentinska staten bär ansvaret både för nedskjutningefiay DagmarHagelin och för bortförandet och fängslandet av henne. Vi vet Sålunda att denargentinska regeringen har Ijtigit och, som utrikesministern ocksåpåpekar, att den ljuger i svaret till den . Det viktiga med detta är att hela den argumentation somvarit vanlig också i men naturligtvis framför allt i ochandra länder därmed är borta. Man har nämligen hävdat att terrorn i ,bortförandet av och av andra försvunna människor inte har varitregeringens avsikt eller önskan. Det har enligt denna argumentation varitterrorister från grupper på den yttersta högerkanten, anonyma terroristgruppersom ingen har kunnat behärska eller ta ansvar för, som har stått för terrorn.Genom att skjuta fram dessa anonyma grupper som skydd har den argentinskaregeringen kunnat undslippa ett eget ansvar. Det är nu bara den som besitter dendokumentation som binder den argentinska statsmakten vid grymheterna ochtortyren. Därför ärockså fallet ett pilotfall. Den Nr 114 opinionsbildning i hennes fall är viktig också för de övriga 15 000försvunna jjsdaaen den och deras familjer, där har argumenterat på samma sätt o [jgQ som när det gäller . har sagt att han förväntar sig ettsnabbt och q reeerinesåt-klarläggandebesked. har han fått ett helt negativt besked, som visar att gärder föratt den tysta diplomatin inte räcker till i fallet mröna måste nu gå ut till internationella fora, i FN ochpå andra håll, och bilda MaRelins öde opinion. Jag vill fråga utrikesministern: internationellainitiativ är den nu beredd att ta för att bilda opinion iDagmar Hagelin-affären? Den tysta diplomatins tid måste nu vara slut. I svarettill mig finns ingenting som anger hur den tänker agera föratt kraftfullt fördöma . Jag håller med om att falletDagmar tog en ny vändning i och med att de uppgifter kom fram somlämnades till oss av , en kvinna som hade träffat DagmarHagelin i fängelset och som hade ytterst detaljerade uppgifter att lämna om vadsom faktiskt hänt. De uppgifterna är, som framgår av mitt svar, bindande förden argentinska regeringen. Den kan inte längre undandra sig ansvaret för vadsom hänt med . Självfallet har den nu också skyldighet att gebesked till den om vad som faktiskt hänt. Jag har full förståelse för otålighet närdet gäller att vilja ha besked om vad regeringen nu skall göra. Jag kan tyvärrinte lämna det beskedet just , eftersom vi fick kännedom om detta svar förbara . Men vi accepterar självfallet inte att vi nu skallanse detta fall som avslutat, utan vi kommer från den sidaatt göra allt som står i vår makt, trots den brist på samarbetsvilja somhittills visats från den argentinska regeringen, för att ändå försöka bringaklarhet i fallet. Som ett första led i de ansträngningarna kommer vi, så snartdet förberedande arbetet är klart, att publicera det vittnesmål som SusanaNorma Burgos har gett oss och som på ett kusligt tydligt sätt visar vad somhänt i fallet. säger att det är svårt att så härsnabbt ge svar på hur man skall agera. Regeringen har dock haft rätt lång tidpå sig. förväntade att den argentinskaregeringen skulle svara snabbt och ge ett klargörande besked, så man måste hahaft tid på sig att bedöma hur man skall agera när det nu visar sig att dentysta diplomatin inte räcker i detta fall. Den har valt att inte ta uppHagelinfallet inför FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, för att geden argentinska regeringen en seriös möjlighet att lämna ett klarläggandebesked. Det har efter hand visat sig att den argentinska regeringen endastutnyttjade detta för Om regeringsåtgärder för att utröna öde att vinnatid och inte kom med någon som helst klarläggande belysning av fallet. Jag vill understryka att den har ettunikt ansvar. Det är den som har den dokumentation somdirekt binder de argentinska statsmakterna till nedskjutning, tortyr ochbortförande av en av de 15 000 personerna, nämligen . Det ärkolossalt viktigt att denna dokumentation, som man avser att publicera,verkligen används offensivt och aktivt av den för att bildaopinion mot förtrycket i . Det är viktigt för alla de tiotusentalsfamiljer som är oroade och som inte vet vad som har hänt deras anhöriga. Det ärockså viktigt för kampen för de mänskliga rättigheterna över huvud taget attregeringen utomordentligt kraftfullt arbetar i internationella organ, ställer kravdär, fördömer den argentinska regeringen och går ul med dokumentation om vadrnan vet om den argentinska regeringens ansvar när det gäller de försvunna. Jag vill slutligen fråga om regeringen dessutom avser attlåta det som hänt påverka de bilaterala förbindelserna med -det harju exempelvis talats om ny ambassadör i . Vi måste naturligtvis agera både bilateralt,dvs. direkt visavi den argentinska regeringen, och internationellt i de foradär det finns anledning att göra det. Att vi inte tagit upp detta fall i för de mänskliga rättigheterna får inte tolkas så att vi harundervärderat betydelsen av det här övergreppet, utan det har att göra med kommissionenssätt att arbeta. I FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna kan mannämligen inte ta upp enskilda fall utan bara frågor av mera generell art.Frågan om brott mot konventionen om de mänskliga rättigheterna i hartagits upp i kommissionen. Ett forum på det internationella planet där det här falletbör tas upp är den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheternainom OAS. Där har fallet tagits upp, och behandlingen av falletfortsätter. Jag tycker att drar en riktig slutsats närhan säger att det ligger ett stort ansvar på oss att agera, eftersom detta harbetydelse också för de många andra som försvunnit i . Om vi vill hävdavår position som värnare av de mänskliga rättigheterna, så får inga intressenstå i vägen för att det skall bringas klarhet i fallet . Det finns en rad internationella fora som kananvändas när man vill agera kraftfullt och öppet, nu när den tysta diplomatinstid är slut. a. finns ju under kommissionen för de mänskliga rättigheternaden särskilda kommission som skall arbeta med frågorna kring försvunnamänniskor världen runt, men särskilt naturligtvis med frågor som rörförsvinnanden i och . Jag framhärdar i att fråga, för jag tycker det är viktigtatt få klarhet i hur regeringen avser att agera. Vi har tidigare ställt frågorom , och vi har då respekterat att regeringen velat ha tidpå sig och att man haft kontakter som inte har kunnat redovisas öppet. Men närnu den tysta diplomatins tid är slut och när tiden är inne för en allmänmanifestation av förhoppningsvis alla partier, av regering och av opposition,för att kraftfullt fördöma förtrycket i bl. a. med hjälp av deuppgifter som regeringen har, så vore det värdefullt att få utrikesministernsbesked om när den avser att gå ut med ett sådant kraftfulltfördömande. Om regeringsåtgärder för att utröna öde nämner den särskildaarbetsgruppen inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Avsikten äratt fallet skall tas upp där. Vi kommer naturligtvis att agera på alla de sätt som ståross till buds, frågar om vi är beredda att starkt fördöma denargentinska regeringens handlande i det här fallet, och jag anser att det svarjag lämnat innebär ett sådant fördömande. Vi skall givetvis inte nöja oss meddet, utan när vi nu har en så övertygande och klargörande dokumentation, såskall den presenteras. Den kommer i sig att utgöra underlag för att ge storkraft åt alla politiska framstötar. Överläggningen var härmed avslutad. § 4Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1979/80:119 fill lagutskottet1979/80:122 fill justitieutskottet § 5Föredrogs och hänvisades 1979/80:125till utskott enligt följande: Nr 114 Bil. 12 Budgetdepartementet (Avskriv ning av nya kapitalinvesteringar)...... Bil. 13 Budgetdeparternentet (Avskriv ning av oreglerade kapitalmedels- förluster) ........................................ § 6Föredrogs och hänvisades 1979/80:126till trafikutskottet 1979/80:134och 152 fill kulturutskottet 1979/80:153till justitieutskottet 1979/80:163till finansutskottet § 7 Föredrogs och hänvisades § 8 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /80:41 och 43 betänkande 1979/80:27Lagutskottets betänkande 1979/80:27 betänkanden1979/80:20 och 21 betänkande 1979/80:35 § 9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:170-172 § 10 Anmäldes och bordlades 1979/80:112 om fortsatt giltighetav lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhället i vissa aktiebolagoch stiftelser 1979/80:130 om svenskt medlemskap iAfrikanska m. m. 1979/80:131 om godkännande avstadga för för industriell utveckling (UNIDO) i samband meddess omvandling till fackorgan 1979/80:135 om organisation regionala ledning m. m. 1979/80:142om vissa taxifrågor 1979/80:145 om åtgärder för attfrämja ungdomars utbildning i gymnasieskolan rn. 1979/80:147 om godkännande avFörenta nationernas konvention om avskaffande av all slags diskriminering avkvinnor 1979/80:148om behov och utbildning av tandvårdspersonal, rn. 1979/80:149om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) 1979/80:151 om ändring iförordningen (1923:116) angående skatt för hundar Vid anmälan av proposition 1979/ 80:156 ommedels-tillskott till Datasaab A B § 11 Vid anmälan av proposition 1979/80:156 ommedelstillskott till Anmäldes proposition 1979/80:156 om medelstillskott till . ALFWENNERFORS (m): får i dagproposition nr 156 angående medelstillskott till . skall alltsåpropositionen bordläggas, och kommer den att remitteras tillnäringsutskottet för behandling. Jag vill i anslutning till den här bordläggningen markeraatt jag anser att propositionen är ofullständig. Det är viktigt att riksdagensbeslut grundar sig på så fullständiga beslutsunderlag som möjligt. Den svenskariksdagen är sedan gammalt känd för ett noggrant och allsidigt beslutsunderlagoch en noggrann och allsidig behandling. De olika utskotten lägger särskiltstor vikt vid att pröva varje statlig utgift. Varje riksdagsman är representantoch talesman för skattebetalarna, och dessa förutsätter att staten använderpengarna på ett klokt och sparsamt sätt. I detta fall gäller det en statlig utgift, ett extraförlustbidrag på 37 milj. kr. till Datasaab, som är ett företag som staten ochSaab-Scania AB äger . Enligt det ägaravtal som ingicks skulleDatasaab få 107 milj. kr. Meningen varsjälvfallet att förlusterna skulle nedbringas till noll , eller attrörelsen t. o. m. skulle gå med vinst då, och att Datasaab skulle blien garant för att en helsvensk dataindustri bevarades och utvecklades. Hur har det gått? Jag har vid en interpellationsdebatt medindustriministern framfört min uppfattning om hur dettaföretag har förvaltat sitt pund. Vidare har jag i en motion den 26 januarihemställt att Datasaab inte skulle erhålla ytterligare extra förlustbidragförrän fått del av ett definitivt och av styrelsen och revisorernagodkänt bokslut för . Jag skall inte nu gå in på alladetaljer utan begränsa mig till att bara säga några ord om hur det har gått. Datasaabfick alltså ett förlustbidrag på 107 milj. kr. Vid anmälan av proposition 1979/ 80:156 om medelstillskotttill Datasaab A B stodskattebetalarna för 70 milj. kr. Det visade sig emellertid att 1978 blev ett årmed större förlust än rnan hade räknat med, Datasaab behövde ytterligare 114milj. för att täcka förlust. Den ene ägaren, , skullebetala 57 milj. kr. och den andre lika myckel, vilket den dåvarandefolkpartiregeringen föreslog för nu sedan.Så småningom, , beslöt också att Datasaab skulle fådet extra förlustbidraget på 57 milj. kr. Att många riksdagsmän undrade över det här företaget ochdess förlustutveckling framgår inte särskilt bra av riksdagshandlingarna. Menså var fallet. Det kan jag vittna om. Internt diskuterades orsakerna till attett företag med en omsättning på 695 milj. kr. kunde gå med en så stor förlustsom 222 milj. kr. Inget annat industriföretag i hade en såförhållandevis stor förlust. Normalt borde företaget gå med en vinst om 80-90milj. kr., eftersom det gäller ett företag inom en så dynamisk och expanderandebransch som denna. Visst fanns det i de här diskussionerna också förståelseför de gamla surdegarna, för gamla nedplöjda förluster och för att fusionenmellan Datasaab och Stansaab medförde svårigheter. Men det som verkligen gavanledning till undran var det definitiva bokslutet, som visade den verkligaförlusten. - efter det att hade fattat sitt beslut ibörjan av - publicerades nämligen det definitiva bokslutet, ochdå visade det sig att förlusten blev 50 milj. kr. Hela förlusten för1978 blev alltså ca 270 milj. kr. Borde inte detta definitiva bokslut hafunnits med i beslutsunderlag ? Om jag skulle gå runt ochfråga skattebetalare utanför det här huset skulle jag få ett samfällt svar:Självfallet! "Det hade jag ingen aning om", är ett talesättsom allt fler människor, både unga och gamla, lägger i munnen på oss politikeri dag. I det här ärendet finns det faktiskt skäl att blanda det skämtsammatalesättet med allvar. befinner vi oss i en liknande situation. Datasaab haråterigen felbedömt förlustutvecklingen. Det ordinarie förlustbidraget för 1979enligt ägaravta-let, dvs. kr., räcker inte. Vi hade hoppats attförlusterna skulle nedbringas. Ett extra förlustbidrag krävs även i år.Saab-Scania skall stå för 37 milj. kr. och staten för 37 milj. kr. Propositionen ligger nu framför oss, på bord,som det heter. Propositionen omfattar åtta sidor. Två sidor åtgår för attredovisa en preliminär resultaträkning för moderbolaget. Eftersom Datasaabockså omfattar 13 dotterbolag frågar jag: Varför saknas redovisningen för de 13dotterbolagen? Varför får vi inte ett bokslut för hela koncernen? Varförupprepas detta sätt att redovisa från ? Då steg den beräknadeförlusten verksamhet från 222 milj. kr. till 270 milj. kr.i juni. Hur skall vi bedöma storleken av den totala förlusten för år1979? För sedan publicerade Datasaab en rapport, som sade attförlusterna skulle bli 208 milj. kr. får vi veta. genomproposition 156, att förlusten för moderbolaget blivit 72,5 milj. kr. Detta äralltså en preliminär beräkning. Vad skall vi tro om det totala och detdefinitiva bokslutet? mycketskall vi, mot bakgrund av förra årets erfarenheter, lägga till? Hur kommer detsig f. ö. att måste ta så på sig för att presentera ett definitivtbokslut? Verksamhetsåret sammanfaller ju med kalenderåret. Det har gått fyramånader . Andra företag med samma verksamhetsperiod har fåttfram sina bokslut. Jag beklagar att fått enproposition med ofullständigt beslutsunderlag. Jag beklagar att jag har behövtta till orda vid detta bordläggningstillfälle för att framföra denna ovanligatyp av kritik gentemot ett regeringsförslag. Men jag hoppas att detskall bli möjligt för näringsutskottet att få det här beslutsunderlagetkompletterat. Vid anmälan av proposition 1979/ 80:156 om medelstillskotttill Jag kan hålla med om att detär något ovanligt att, såsom han nu gör, ta upp till behandling en propositionsom remitteras till utskott. Jag kan helt klart slå fast att utskottet på det sätt somår sedvanligt i detta hus kommer att få allt det material det begår vidbehandlingen av frågan om medelstillskott till Datasaab. När karakteriserar propositionen somofullständig är det ett utslag av att han bortser från de förutsättningar undervilka propositionen läggs på bord, nämligen att den är ettfullföljande av det av godkända avtalet beträffandeDatasaabs utveckling och tillskottet av kapital till Datasaab. Det är alltså ioch för sig en proposition som förutsattes komma redan när togställning till det ursprungliga avtalet. Den är därför knapphändig, eftersomprincipen för det samarbete som har inletts mellan de enskilda intressenternaoch staten har fastlagts. Företagets allmänna kommersiellautveckling är bekant. I den mån det inte är fråga om kända fakta, som inte harredovisats i propositionen, finns det anledning att lämna den redovisningeninför utskottet. Jag vill sålunda med skärpa tillbakavisa påståendet attpropositionen är ofullständig. Om så vore fallet, skulle det riksdagsbeslut somligger till grund för stödet till Datasaab också ha brister. Jag anser art såinte är fallet. påpekar att företaget har haft storaförluster. Ja, det är inget tvivel om detta. säger också att detär en dynamisk och expansiv bransch och att förlusterna därför inte borde varaså stora. Jag skulle vilja vända på steken och säga att det förhållandet attdenna bransch är så expansiv och att utvecklingskostnaderna är så stora gör attden också är särskilt riskfylld. riksdag har bestämt sig för att satsapå en svensk dataindustri, och då har man också att göra det bästa möjliga avsituationen, dvs. att satsa de summor, de resurser som man har bestämt, påföretaget och ge företaget ett helhjärtat stöd när det gäller att uppnålönsamhet, att hitta de marknadsnischer som bör vara företagets för framtiden.Jag anser att det, trots att förlusterna är betydande, är uppenbart attföretaget nu är på god väg att uppnå målet lönsamhet 1982. Jag tror att detbästa man kan göra här är att helhjärtat se till att företaget nu får denarbetsro det behöver för att uppnå den av angivna målsättningen. Vid anmälan av proposition 1979/ 80:156 ommedels-tillskott till ' Får jag , rned anledning av att AlfWennerfors gör gällande att redovisningarna för dotterbolagen saknas, säga attdet också är en sak som självfallet kommer upp vid utskottsbehandlingen. Det ärockså så - det vill jag att 'fors skall uppmärksamma - att det avtalsom staten har tecknat med de enskilda intressenterna, alltså det avtal som hargodkänts av , utgår ifrån moderbolagets redovisningar. Jag vill gärna först säga att jag sätterstort värde på att industriministern tog till orda för att belysaomständigheterna kring den här propositionen och själva ärendet. Jag måste dock när det gäller överenskommelsen mellan ägarnaoch vad som framgår av ägaravtalet jämte den proposition som vi fick hösten1977 säga att man ju då inte kunde räkna med att förlusterna skulle bli såmycket större än vad den överenskommelsen innebar. Enligt den skulle betala 37,5 milj. kr.och staten lika mycket, dvs. 37.5 milj. kr. plus ett utvecklingsbidrag på 32,5milj. eller sammanlagt 107,5 milj. kr. Man räknadealltså med förluster på bortåt 450 milj. kr. för en fyraårsperiod. Närförlusterna sedan blir avsevärt större är det väl inte underligt om man börjarfundera över vad som sker. Om det bara hade gällt förluster hade detväl ändå gått an, men när vi redan nu vet att förlusterna blir ganskastora finns det anledning att höja ögonbrynen och framför allt kräva ett så brabeslutsunderlag som möjligt. Jag tycker alltså att propositionen ärofullständig i det här fallet. Men jag sätter också värde på att industriministern såklari deklarerar att vi kommer att få ett fullständigt beslutsunderlag närnäringsutskottet och på sedvanligt sätt skall behandla propositionen.Det innebär, förstår jag, att vi då skall få ta del av ett definitivt bokslutför . senaste yttrande avslöjar atthan - kanske i ivern att fullfölja vår debatt från tidigare tillfällen - harförbisett ett mycket viktigt faktum i sammanhanget, nämligen att ingen - intenågon i , inte ens - när det ursprungligaprincipbeslutet fattades, hade ambitionen eller möjligheten att över huvudtaget på ett realistiskt sätt ange vilka de totala förlusterna skulle vara fören finansiell rekonstruktion till dess att företaget kunde stå på egna ben. Vad då gjorde var att utfästa sig att betalavissa givna kapitaltillskott och ge företaget målet att uppnålönsamhet 1982. De förluster som överstiger dem som har utfäst sigatt täcka i den ordning som propositionen nu föreslår är självfallet sädanaunderskott som man i första hand anser att företaget skall balansera, och manutgår ifrån att företaget gör sitt yttersta för att inom den traditionellakommersiella verksamheten kompensera och ersätta dem. Det vore orimligtom man i en företagsbildning ginge in i ett förfarande som förutsatte på kronan när vilkaförluster som skulle uppkomma i ett uppbyggnadsskede. Det rimliga är ju att setill företagets långsiktiga utveckling och den utvecklingstrend som man kan sei företaget. Den är för Datasaabs del positiv. Jag är därför fortfarande fylldav förhoppningar om att uppbyggnaden av detta svenska dataföretag skall lyckas.Vi har också kunnat notera betydande exportframgångar på . SedanAlf Wennerfors och jag senast diskuterade företaget har det bl. a. tagit hem exportorder från . Jag skall bara tillägga följande. Jag förstår att de personer som var inblandade 1977 ochsom fick till stånd en lösning av frågan - en lösning som tog siguttryck i ett ägaravtal och efter hand i en proposition och enriksdagsbehandling - stod inför stora svårigheter. Det var naturligtvissärskilt besvärligt att säga någonting om framtiden för Datasaab. Men när mankom överens om att man skulle stå för ett förlustbidrag på sammanlagt 107.5milj. räknade man väl ändå med att förlusten skulle hamna på ungefär detbeloppet. Om den sedan hade blivit mindre, hade det ju bara varit bra. Men närförlusten blev mycket över 200 miljoner, nämligen 270 miljoner, ochvi i vid behandlingen , då det krävdes ett extraförlustbidrag, fick veta att den var 222 milj. kr., är det faktiskt inte såunderligt om en enda riksdagsman reagerar på det sätt som jag har gjort. Jagkommer att göra det även framöver om utvecklingen fortsätter att gå åt det härhållet. Sakfrågan skall jag inte beröra mer i dag.Industriministern har klart sagt att näringsutskottet kornmer att få ettfullständigt beslutsunderlag.