prot · G30990 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:90 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. §1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. Omregeringsåtgärder med anledning av prisutvecklingen på röntgenfilm S 2 Om regeringså röntgenrdm itgärder medanledning av prisutvecklingen på HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för att besvara BertU () den14 februari anmälda fråga, 1979/80:332, och anförde: har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärderi anledning av den mycket snabba utvecklingen av priset på röntgenfilm. Vidframställning av film behövs olika mängd silver beroende på filmtyp. Behovet avsilver är störst för industriell röntgenfilm och minst för de vanligastetyperna av amatörfilm. Prisetpå silver på Londonbörsen steg med . Detta är huvudskälettill de prishöjningar som har inträffat. Prisutvecklingenpå hemmamarknaden kan inte isoleras från utvecklingen på världsmarknaden.Utvecklingen av priserna på olika slag av film kan ses som ett exempel pådetta. Den utgör dessutom ett incitament för dem som sysslar med forsknng ochutveckling inom det aktuella området att ta fram nya produkter som bättresvarar mot de förändrade faktorkostnaderna. Jaghar erfarit att SPK har skrivit fill importörer av röntgenfilm för att fånärmare upplysningar om bl. a. prissättningen. Åtgärden är ett led i denprisövervakande verksamhet som nämnden bedriver i enlighet med av regeringenutfärdade riktlinjer. Verksamheten syftar bl. a. till att motverkaprisstegringar som inte är kostnadsmässigt mofiverade. Det ankommer i förstahand på SPK att bedöma om prisutvecklingen påkallar särskild åtgärd. Därför ärnågra åtgärder från regeringens sida f. n. inte aktuella, BERTILJONASSON (c): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret på min fråga. - från till -har prisernapå röntgenfilm ökat med . Även om priserna på aktuell råvara - silver- har varit mycket kraftigt sfigande, måste denna prisutveckling enligt minuppfattning betraktas som nästan orimlig. Om möjligheterna till s. k. köpt utbildning inom företag prisernahar visserligen stigit , men kostnaden för silvret utgör ändå enganska liten del av de totala kostnaderna. Därför är en förhöjning av priset påröntgenfilm uppseendeväckande kraftig. Röntgenfilm är ju ingen lyxvara. Inom sjukvården användsden . Dessa starka prisstegringar påverkar därför även landstingenskostnader. Mitt eget landsting, , har haft kostnaderför röntgenfilm på ungefär 1 milj. kr. blir dessa kostnader mer änfördubblade. Denna prisutveckling, som jag nästan vill beteckna somosund, bör ändå uppmärksamt följas. I detta fall, liksom vid alla prishöjningarpå världsmarknaden, måste vi studera utvecklingen. Handelsministern sade att det i första hand bör ankomma påSPK att bedöma om prisutvecklingen påkallar särskilda åtgärder - och det är välriktigt. Men jag tror att det är nödvändigt att också regeringen följerprisutvecklingen, i detta fall lika väl som i andra fall. Vi är naturligtvisbundna av tendenser utomlands, men jag tror att tendenserna när det gällerprisutveckling över lag är sådana att de måste följas noggrant. Jag hoppas att det även skall finnas andra vägar för attlösa dessa problem. I ett avsnitt i svaret påpekade också handelsministern attprisutvecklingen utgör "ett incitament för dem som sysslar med forskningoch utveckling inom det aktuella området att ta fram nya produkter som bättresvarar mot de förändrade faktorkostnaderna". Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. §3 Om möjligheterna till s. k. köpt utbildning inom företag Arbetsmarknadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:315, ochanförde: har frågat mig om län med storungdomsarbetslöshet, t. ex. , även i fortsättningen kan påräknamöjligheter till s. k. köpt utbildning i företag. Inom arbetsmarknadsutbildningen finns möjlighet förskolöverstyrelsen att köpa utbildningsresurser hos företag, organisationer m.fl. Köpen avser utbildning för elever som är berättigade tillarbetsmarknadsutbildning, och de är som regel . Under de senaste årenhar denna möjlighet vidgats till att omfatta även utbildning för ungdomar under20 år. Gällande bemyndigande upphör . Som framhållit pågår inomregeringskansliet arbete med ett förslag om gymnasial företagsutbildning.Syftet är att större del änf. n. av utbildningen för vissa gymnasieeleverförläggs till arbetsplatser. Det innebär således att man söker tillvarata denutbildningskapacitet som finns ute i företagen.I detta sammanhang behandlas också frågan om köp av utbildning Nr 90 inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, och jag ärdärför inte beredd Torsdaeen den att nuuttala mig om vilka regler som skall gälla . (): Qm möjligheterna Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret, även n j köpt utom jag naturligt nog inte är helt nöjd.Jag är litet besviken över att ingen som bildnine inom helst viljeinriktninghar uttalats i svaret, men jag har naturligtvis full företas förståelseför att det kan vara svårt att uttala en sådan under pågående arbete i dennafråga. Att jag har tagit upp frågan om medelstilldelning för s.k. köpt ungdomsutbildning beror på dess mycket stora betydelse - inte minstinom ett län som med stor ungdomsarbetslöshet. fannsdet enligt vår arbetsmarknadsstatistik 5 727 arbetssökande för, som det heter,omedelbar placering, varav 734 var och 1 058 i åldern . Vår länsarbetsnämnd har haft särskilt goda erfarenheter avutbildning inom de verkstadsmekaniska och svetsmekaniska linjerna samt inomrestaurang och storhushåll. Detta är områden där många ungdomar har kunnatpåräkna fortsatt arbete. Inom vissa verkstadsmekaniska linjer har t. o. m. allafått arbete. Detta är alltså någonting att verkligen beakta inför det kommandepropositionsarbetet. Jag vill påstå att ingen annan utbildningsform kankonkurrera med just lärlingsutbildning inom företagen. Alternativet till lärlingsutbildningen ärberedskapsarbeten. Visst kan de vara bra, men de omfattar ju bara en period , och sedan får den unge ofta gå tillbaka till arbetslöshet igen. Församhället är också beredskapsarbeten den dyraste formen. Jag vill också sägaatt jag naturligtvis hoppas att man kommer att ändra ersättningen tillföretagen i den kommande propositionen, även om det något faller utanför dennafråga. har arbetsmarknadsverket efter riksdagsbeslut fåttdirektiv om att all företagsutbildning skall vara avslutad före den 1 juli1980, vilket också framgår av svaret. Detta har exempelvis i vårt län inneburitatt man fått göra kortkurser i stället för ettårig utbildning, och det är juinte bra. Den kommande gymnasiala företagsutbildningen välkomnas avoss alla -inte minst på arbetsförmedlingen. Men man anser inte att dennautbildning kommer att lösa alla ungdomars sysselsättningsproblem i ett slag.Arbetsmarknadsverket har därför begärt förlängd medelstilldelning för s. k.köpt utbildning inom företag. Jag hade alltså hoppats på att fåett positivt besked i den frågan, och jag vill fråga arbetsmarknadsministern:Detta är väl ändå inte sista ordet i ärendet? Jag håller inte med om att deti svaret saknas uttryck för viljeinriktning när det gäller det arbete sompågår. Det är helt klart - och det framgick också av inlägg -att vi är eniga om Om möjligheterna till s. k. köpt ut-bddning inom företag självafärdriktningen för det här arbetet, dvs. att försöka få mer av företagsförlagdutbildning. Jag kan försäkra att jag på den punkten står fastvid mina tidigare intentioner och att jag arbetar vidare på den linjen. Jag harhelt enkelt satt upp som mål att gymnasieskolan skall ta överutbildningsansvaret för alla ungdomar i gymnasieskoleålder, dvs. att i varjefall 17-18-åringama bör få sin utbildning och sin yrkespraktik inomgymnasieskolans ram. Jag tror att detta nu har kommit att bli ett gemensamt målför de olika partierna och för arbetsmarknadens parter. Det finns alltså här enklar viljeinriktning. Men vi är som sagt mitt inne i arbetet med propositionen,och därför har jag för dagen inte kunnat ge några preciserade uppgifter omhuruvida det behövs några ytterligare åtgärder. Man kan givetvis som GullanLindblad oroa sig för - och det kan finnas goda skäl för en sådan oro - att detmed det kommande förslaget inte går att i den första omgången lösasysselsättningsproblemen för alla ungdomar. Det är möjligt att vi behöverkompletterande åtgärder, och då får vi diskutera de problemen och återkommatill i den här frågan. Jag tackar arbetsmarknadsministern för det härförtydligandet. Också jag tror att vi är helt eniga om målet, men jag hadekanske hoppats på någon precisering av vilka åtgärder regeringen har tänkt sig.Jag förstår emellertid att det kan vara svårt att göra preciseringar just . Jag bedömer att det finns en viss risk för att man, närman lägger hela ansvaret för den företagsförlagda utbildningen på skolan,lägger tyngdpunkten vid utbildningsproblematiken och att man inte i lika storutsträckning beaktar arbetsmarknadsproblematiken i det här sammanhanget. Jagvill därför fråga om inte regeringen kommer att bedöma det som synnerligennödvändigt med ett intimt samarbete mellan arbetsförmedling och skola liksommellan länsarbetsnämnder och skolmyndigheter, så att dessa olika organ intearbetar med vattentäta skott emellan sig. Jag tror att detta är oerhörtviktigt. Även om jag förstår att arbetsmarknadsministern inte nukan ge några löften, så hoppas jag att jag kan få skicka medarbetsmarknadsministern mina synpunkter i fråga om specialdestinerade bidrag.Det kan bli nödvändigt med vissa former av sådana bidrag till län som ,som har sådana enorma problem. Jag skulle kunna tänka mig att detta också kankomma att bli nödvändigt för andra län i vårt land, t. ex. . Som svar på fråga vill jagsäga att det definitivt är nödvändigt att få ett gott samarbete mellanarbetsmarknadsverket och på centralt håll liksom mellanmotsvarande myndigheter på det lokala planet. Jag har funnit det vara en bristatt man inte lyckats åstadkomma den flexibilitet i skolsystemet som krävs föratt kunna hjälpa ungdomarna in på arbetsmarknaden. Häri ligger en avde brister som vi nu försöker att komma till rätta med. Jag tolkar arbetsmarknadsministerns svar sommycket positivt, och jag förväntar mig att det kommer att ges vissamöjligheter till komplettering av åtgärderna i samband med den kommandegymnasiala företagsutbildningen. Om villkoren för inresevisum Överläggningen var härmed avslutad. §4 Om villkoren för inresevisum Statsrådet erhöll ordet för att besvaraBertd Måbrinks (vpk) anmälda fråga, 1979/80:331, och anförde: nar med anledning av ettaktuellt ärende om inresevisum för en turkisk medborgare frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förhindra att uppgifter från ett annat landsmyndigheter utgör tillräcklig grund för att vägra en person inresevisum tillSverige, när landet i fråga befinner sig i akut konflikt med befrielserörelsesom den visumsökande haft anknytning till. Ärenden rörande viseringsfrågor handlägges normalt avstatens invandrarverk. Det aktuella ärendet befinner sig nu under regeringensprövning. På grund av sekretessbestämmelserna är jag förhindrad attredogöra för de närmare omständigheterna i det nu aktuella ärendet. Heltallmänt kan emellertid sägas att invandrarverket liksom regeringen vid prövningav ansökningar om inresevisering har att beakta samtliga i ärendet föreliggandeomständigheter. Dessa omständigheter kan vara av skiftande karaktär, och de kanexempelvis utgöras av uppgifter från ett annat lands myndigheter. Enligt vadinvandrarverket har uppgivit är man i flyktingsammanhang synnerligen försiktignär det gäller uppgifter från andra länders myndigheter. Med hänsyn till vad jag har sagt anser jag inte att det finnsanledning att vidta några särskilda åtgärder med anledning av . (vpk): Jag tackar för svaret. Det är viktigt att regeringen lyssnar och tar fasta påenskilda människors och organisationers synpunkter i fallet Bulut. Som bekantär Bulut inte bara turkisk medborgare. Han är också kurd. Både jag är väl medvetna om hur bl. a. de turkiska myndigheterna förföljer ochmördar den kurdiska befolkningen. Till saken hör som bekant också att Bulut ärgift med en svensk medborgare. Om Bulutskickas till kommer han i lindrigaste fall att hamna i Om villkoren för inresevisum Därför tycker jag att det är helt klart attBulut bör förenas med sin svenska hustru i . Det behöver inte råda någratvivel om den saken. Dessutom finns det en rad frågetecken när det gäller densvenska invandrarpolitikens inriktning . I en rad upprörande fall har manbrutit mot de gällande bestämmelserna. Enbart tas det upp två fall här ikammaren. Nästa fråga som skall besvara gäller som bekant entunisier. Jag kan inte ta upp hela problematiken, eftersom tiden är fört kortunder en frågestund. Men jag skall återkomma dels med olika fall, dels om densvenska invandrarpolitiken i stort. Trots att Bulut utgör ett klart exempel på ett fall därman borde ha beviljat uppehållstillstånd, försöker man kringgå och blunda förfakta. Jag kan inte se annat än att regeringen är direkt ansvarig för vad somnu sker i en rad fall. Försöker man försköna olika terrorregimer litet varstansi världen? Det kan väl inte vara så, att inte har riktigt brarådgivare eller handläggare. En fråga som är aktuell i Bulut-fallet är denna:Hur många flyktingar har förpassats tillbaka till grymma diktaturerstortyrexperter, flyktingar som inte har haft någon riksdagsledamot, andrapersoner eller organisationer att förlita sig till? Fallet Bulut ger anledning till en rad frågor som KarinAndersson inte har svarat på. För det första: Vilka skäl ligger bakom avslaget?För det andra: Hur gör den svenska polisen sina bedömningar, sker detsjälvständigt? För det tredje: Är polisen kompetent att göra bedömningar avdenna karaktär? För det fjärde: Kan invandrarministern ge besked om att Bulutfår komma till ? För det femte: Vad tänker regeringen vidta för åtgärderför att det inte ständigt skall uppstå sådana här fall? Som jag tidigare sade kan jag inte diskuteradet aktuella fallet, eftersom det f. n. prövas av regeringen. Jag vill dockbestämt tillbakavisa vissa av insinuationer. Ingen som bedömsvara flykting av politiska skäl avvisas, utan sådana flyktingar får stanna. Viföljer därvidlag mycket generöst FN:s flyktingkonventions bestämmelser. BertilMåbrink gör sig möjligen skyldig till en begreppsförvirring: det är de som ickeär politiska flyktingar som avvisas, medan de som efter en generös bedömninganses vara politiska flyktingar får stanna, oavsett frän vilken regim de harflytt. Jag kan alltså inte ge besked omvilket beslut som kommer att fattas, eftersom frågan är föremål förberedning. BERTILMÅBRINK (vpk): Låt mig bara säga att jag ställde en radfrågor. Jag kräver inte att skall svara på alla dessa här , men jag har ställt dem ändå, eftersom de bör återkomma och besvaras ellerdiskuteras i kammaren. Beträffandefallet Bulut är 'ännu inte något klart, vad jag förstår. Invandrarverkethar skickat över frågan till regeringen för avgörande. Regeringen har haftkonselj , men man har tydligen inte fattat något beslut. Fallet är underregeringens prövning, säger , Men man måste fråga sig vad det ärför uppgifter som ligger till grund för att invandrarverket vägrat . a. inresevisum. Är det inte helt klart i fallet Bulut att han borde fåuppehållstillstånd i det här landet? Är det inte här helt klart fråga om enperson som är politisk flykting? Dessutom har han anknytning till , ochman har hitintills- det finns ännu ingenting klart - vägrat honom möjligheteratt komma till , Oavsett om det skulle anses vara en insinuation eller ettpåstående vill jag hävda att det enbart måste vara uppgifter från de israeliskamyndigheterna som ligger till grund för gjorda bedömningar, nämligen uppgifterom medlemskap i , Detta må ligga tillgrund för bedömning, och man har där dömt Bulut till fängelseför detta medlemskap. Han har inte gjort något annat än att han haft medlemskapi organisationen. Men det medlemskapet kan väl ändå inte vara den svenskaregeringens argument för att vägra denna penson inresevisum - och alltså skickahonom i armarna på en brutal regim i . Om förpassningen av en tunisisk journalist Jag får erinra talaren om att kammaren inte äger överläggaom myndighets handläggning i enskilt fall. Jag har inget mer att tillägga. Det är riktigtsom fru talmannen säger att jag inte kan gå in på de omständigheter som varitavgörande för invandrarverket och inte heller på de omständigheter som kankomma att spela in när regeringen fattar sitt avgörande. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Om förpassningen av en tunisisk journalist Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:333, och anförde: har frågat mig om regeringen kantala om vad som har hänt tunisiske medborgaren , sedan han den 5februari 1980 förpassades från . Vid ankomsten till omhändertogs Rafrafi avrepresentanter för tunisiska myndigheter. Enligt vad jag erfarit har Rafrafifrigetts dagen efter sin ankomst till . Han har tagit telefonkontaktmed sin familj där och har därvid meddelat att han mådde bra. Jag avser attfortsätta att via de olika kanaler som står till buds söka finna ytterligareklarhet i Rafrafis situation. Om förpassningen av en tunisisk journalist JANBERGÖVIST (s): Jag ber att få tacka invandrarministern för svaret. Det kom många protester när regeringen beslutade attförpassa till . Själv hungerstrejkade han när han fickveta att han skulle skickas i väg. Men regeringen menade att han inte skulleråka illa ut. gick det inte lika enkelt och smärtfritt som regeringenhade trott. Flygplanet som fick åka med landade inte i ,trots att det var ett reguljärt plan som var destinerat dit och trots att detenligt uppgift inte fanns några landningsproblem. I stället fortsatte planettill en helt annan flygplats söder om . Där väntade polisen, somtog hand om och förde bort honom. Planet flög sedan till Tunismed övriga passagerare. Det här skedde . Vad som därefter harhänt Rafrafi vet vi inte säkert. Hans föräldrar har inte träffat honom. Deväntade förgäves vid flygplatsen i . De har i över förgävesväntat att han skulle komma till deras hem. Däremot flck föräldrarna dagenefter ankomsten ett kort telefonsamtal från sin son. Han sade att han var iTunisien och att han var mycket trött. Han hade ju då hungerstrejkat i tiodagar. När hans far skulle prata med honom,'lades luren på. Detta är den uppgift jag har fått av , som har haft kontakt med fadern. refererar det härsamtalet på följande sätt: "Han har tagit telefonkontakt med sin familjdär och har därvid meddelat att han mådde bra." Jag undrar vilken av dehär versionerna som är den riktiga. Är det broderns eller den som regeringenhar förmedlat? Man kan bara fråga sig: Hur troligt är det att någon meddelaratt han mår bra när han har hungerstrejkat i , när han har gjort enpåfrestande resa, blivit arresterad av polisen och sedan utsatts för psykiskoch fysisk press? Om har ringt det här samtalet underbevakning eller i fängsligt förvar eller om han har gjort det på fri fot ärsvårt att avgöra med bestämdhet. Vad vi däremot kan vara säkra på är att hansjälv upplever sin belägenhet som allvarlig. Mot den bakgrunden finns det allanledning för den att försöka bringa full klarhet i hansöde. Regeringen måste noga följa vad som händer i fortsättningen. Kommer detfram att förföljs, förväntar jag mig att regeringen agerar medkraft och använder alla möjligheter som står till buds för att värna hans livoch frihet. Jag vill försäkra att det är ettgemensamt intresse för oss att få klarhet i vad som har hänt är också min avsikt att via de kanaler som står mig till buds försöka fådetta klarlagt. Jag har också haft kontakter med Rafrafis bror. Jag har träffathonom personligen och fått telefonsamtalet bekräftat. Det fanns inget tvivel omatt det var , säger brodern. Jag litar på det. helt ingenkänd av sin far. Detta ger i och för sig ingen visshet om att MohamedRafrafi befinner sig på fri fot. Det finns heller ingenting som säger att hanskulle vara fängslad. Men som sagt, vi undersöker via de kanaler vi har hursituationen nu är, och det är i högsta grad i mitt eget intresse. Det har förekommit uppgifter om att familjen harkontaktats ytterligare en gång av . Men jag noterar att KarinAndersson inte har tagit del av den uppgiften. Jag hade kontakt med MohamedRafrafis bror senast . Han gav bestämt besked, efter ett telefonsamtal somhan haft så sent som , att det bara har förekommit detta enda samtal, den6 februari, och familjen har ingen aning om var befinner sig. Därför vill jag ta fasta på vad här säger,att regeringen inte kommer att släppa den här frågan utan med kraft kommer attförsöka bringa klarhet i öde. Om sjukvårdsberedskapen vid reaktorolyckor I enlighet med vad som alltid gäller när mandiskuterar enskilda fall är jag förhindrad att närmare redogöra för Rafrafissituation i , dels av formella skäl, dels därför att det kan tänkas attdet inte är förenligt med hans egna intressen. Överläggningen var härmed avslutad. §6 Om sjukvårdsberedskapen vid reaktorolyckor Statsrådet erhöll ordet för att besvara PärGranstedts (c) anmälda fråga, 1979/80:336, och anförde: har frågat mig vilken beredskapdet finns inom den svenska sjukvården för att ge tillfredsställande vård åt detusentals människor som under olyckliga omständigheter kan behöva sådan efteren stor reaktorolycka. Ansvaret för beredskap mot atomolyckor åvilar statensstrålskyddsinstitut som är central strålskyddsmyndighet. På det regionalaplanet är det länsstyrelserna som har ansvaret för planeringen av åtgärder motsådana olyckor. När det gäller att ta hand om personer som har skadatseller blivit sjuka till följd av atomolyckor gäller landstingskommunernasallmänna sjukvårdsansvar enligt 3 § sjukvårdslagen (1962:242). För störrekatastrofer i fredstid finns en särskild medicinsk katastroforganisationuppbyggd på alla akutsjukhus och regionalt hos sjukvårdshuvudmännen.Katastrofberedskapen planerades ursprungligen främst med tanke på stora flyg-och järnvägsolyckor, men även riskerna för atomolyckor beaktades redan fränbörjan. Katastrofplanerna ses över fortlöpande och övningar hålls för att prövaom planerna är Nr 90 realistiska. Det bör här erinras omatt befintliga och planerade kärnkraftverk Torsdagenden ''ggr relativt nära stora sjukhusmed särskilda resurser inom bl. 21 februari1980 strålningsbiologiska området. Jag vill här också nämna att strålskyddsinstitutet i samråd med socialsty- Om siukvårdsbe- flss" anordnat kurser angåendevård av skadade vid atomolyckor. redskapenvid kurser har deltagit läkare ochannan personal vid sjukhus som måste hålla reaktorolvckor särskild beredskap mot sådanaolyckor samt länsläkare. Enligt vad jag har inhämtatpågår också inom en utredning om riktlinjer för det allmännaomhändertagandet av strålskadade personer. De ansvariga myndigheterna tar aktivt del avinternationella erfarenheter inom området, bl. a. genom att sända svenskaexperter som deltagare i kurser i andra länder. För beredskap mot olyckor av olika slag i krig, bl. a.till följd av ABC-stridsmedel, finns en särskild organisation planerad. Ensträvan är att samordna den medicinska katastrofberedskapen i fred med den ikrig. Den medicinska beredskapen inför de olika typer av störreolyckor som kan inträffa i samhället måste fortlöpande ses över och anpassastill de nya förutsättningar som kan uppkomma. Detta gäller även den medicinskaberedskapen inför de mycket stora men osannolika kärnkraftsolyckor som statensstrålskyddsinstitut belyst i rapporten beredskap. Rapportenremissbehandlas f. n. När remissbehandlingen avslutats avser regeringen attskyndsamt ta ställning till vilka åtgärder som kan anses motiverade. Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Tyvärr måste jag väl konstatera att svaret inte gersärskilt. mycket upplysning'om själva den grundläggande frågeställning som jag har försökt väcka, nämligen vilka möjligheter vi faktiskt har att ta hand om de tusentals skadade som det kan bli fråga om vid en stor reaktorolycka under ogynnsamma omständigheter.