prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligtpressen skall den inre delen av Svanvikskile fyllas igen och användas, ochjagmenar atl det också är fel. Vid Svanvikskile finns ett stort bergsområde .somtydligen också skall sprängas bort. Det kommeratt förstöra landskapsbilden därtotalt. Här finns ett stort som marsiugeområde som också måsle bort i så fall,och här finns en ganska skyddad vik som är en rymlig badplats . Det väsentliga, menar Jag, borde vara alt manavvaktar en hamnutredning och bestämmer sig för hur många hamnar vi skall haoch vilka hamnar vi då skall satsa pä. Vad som är väldigt viktigt för mig idella sammanhang är också alt är en privathamn. Jag menar att en sådanhär verksamhei skall bedrivas i regi, och del vore intressant att hörastatsrådets synpunkt på alt man i det här fallet satsar på en privathamn. En viktig fråga i della sammanhang är regeringens uttalande i del s. k.länsbeslutet, vilket också finns redovisat i den proposition som . Jag ville, med den bild som Jag visade här förut, ange att uttalandetär att relatera till det som Tjörns kommun har redovisat i det s. k.planeringsskedet inom den fysiska riksplaneringen. Det är någol hell annat änförändringen av den plan som tidigare gällde för . Det går inte att tanågra poäng genom att säga attjag t. o. m. skulle ha gäll ifrån mina egnauttalanden i propositionen och all behandling av frågan rörande 7 protokoll 1979/80:1-32 Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på den fysiskariksplaneringen skulle ha någon inverkan här. Del är hell irrelevant i det härsammanhanget. Del handlar om väsentligt större planer än den marginellaförändring av redan gällande plan som vi nu resonerar om. Vihar i regeringens beslut lagit fasta på de uppgifter som finns redovisade ihandlingarna, nämligen att en utvidgning av planen behövs för att man skallkunna effektivisera den redan pågående hamnverksamheien. Jag tror alt många somresonerar om de här frågorna bortser ifrån del faktum att del redan tidigarefanns en plan som medgav förändringar på Tångenhalvön. I det senasle anförandetsades alt man nu har planer på all expandera på Tångenhalvön. Redan tidigarefanns en stadsplan som medgav detta. gör man marginella förändringar. sökte plocka poäng genom att säga att vissa tjänstemän skulle ha tycktåt det ena eller det andra hållet i samband med del här ärendets handläggning.Men när ändrades tågordningen alt det är de förtroendevalda representanternasom fattar beslulet? Här har majoriteten inom Tjörns kommun fattat beslul omplanen. Inom länsslyrelsen i har det rätt delademeningar i frågan, men med ordförandens utslagsröst gav man silt bifall lillplanen som sådan. Alltmer försöker vi alt få det dithän, att del är kommunernasom skall ha del avgörande infiylandet på planeringen. Men när det gällerhamnverksamheten har man frän regeringens sida sagt att vi behöver enövergripande regional hamnplanering. Därför bör man vänta med storaförändringar i hamnarna. Denena frågan gällde alltså att man borde avvakta hamnplaneringen, men den kan vihell bortse ifrån. Den andra frågan gäller insynsskyddet pä Tångenhalvön. I ochmed all det finns ett berg som förhindrar insyn utifrån havsviken kan man intese hamnverksamheten därifrån. Enligt föreliggande planförslag görsplanförändringen på insidan av Tången, varför insynsskyddet utifrån intepåverkas. var också inne på täktverksamheten, men den frågan avgörs över huvudlaget inte i planärendet. Hur bergmassor skall forslas bort vid sprängningargenom läktverksamhet eller genom omedelbar sprängning fattar andra myndigheterbeslut om. var vidare inne pä frågan om vilken verksamhei som skall finnas iframtiden i . När det gäller olja och kol har regeringen, som jagtidigare redovisat, förbehållit sig rätten alt göra prövningar av sådanverksamhet. Det finns ett beslul av tidigare regering som innebär all om sådanverksamhei skall komma till stånd, ärdet regeringen som skall pröva saken. Dethär ställningstagandet i planärendet är ingen föregripande prövning när detgäller de eventuellt kommande hanteringarna. Det finns ingen som helstbindning. Närdet sedan gäller andra verksamheter av odefinierat slag kan regeringennaturligtvis inte nu gå in och säga huruvida sådan verksamhei skall prövaseller inte, ulan det får avgöras från fall till fall, beroende på vad det ärför annan verksamhet än den som bedrivs i . Den väsentligaste orsakentill förändringen i planen nu är att man vill möjliggöra en merarationell hantering av redan befintliga verksamheter. Vi har tagit fasta på altdel behövs lagrings- och hanteringsytor på fast berggrund med bärkraftigtunderlag; det gäller främst de stålvaror som man redan hanterar i . Delär alltså fråga om en rationalisering inom befintlig verksamhet. frågade också om roll i det här sammanhanget;det ärju del departement som har hamnplaneringen under sig. Självfallet förekomdel kontakter mellan departementen innan regeringen fattade sill slutligabeslul, och kommunikationsministern deltog också i regeringens beslut. tog upp en fråga som inte har berört, nämligen fråganom all del här är en privat hamn och alltså inte en hamn i samhällets ägo. har dock antytt det genom atl i sin interpellation benämna enprivat hamn. Jag hade inte tänkt ta upp den frågan, men när gör det vill jag säga, att det kanske egentligen är delta saken handlarom för socialdemokraternas del. Faktum är att det är en privat hamn, som ärdriftigt skött, som har lyckats expandera och som följer de intentioner som bl.a. hamnuiredningen har haft. Utredningen säger ju atl man bör försöka atlsamordna så många funktioner som möjligt, och i svarar man för denadministrativa behandlingen av godset, man är skeppsmäklare ochskeppsklarerare, man har hand om stuveriverksamhetoch transport av godset medegna fartyg osv. lär vara nästan den enda hamnen i somverkligen följer hamnutred: ningens intentioner när det gäller att lägga upphamnverksamheten som sådan. Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på sin replik med all säga all del som finns redovisat i propositionen ärnågonting helt annal än vad den beslutade planändringen gäller. Det märkliga äralt varken experterna eller remissinstanserna, planverkel ochnaturvårdsverket, har ansett atl så är fallet. De har menat all dennaförändring i stadsplanen för icke är förenlig med det klara uttalandesom görs i propositionen. Och de säger att det under alla omständigheter ärfråga om en helt ny inriktning och omfattning av hamnverksamheien i Vallhamnsom strider mot de riktlinjer för utbyggnaden av regionala hamnfunktioner ilänet som har lagt fast i den regionala trafikplanen 1974:1014.Och de ifrågasätter om inte konsekvenserna av en sådan här verksamhet innebärkonfiikt i Hakefiorden med miljö- och naturvårdsinlresset av det slag somlänsstyrelsen avsåg i sitt yttrande den 19 seplember 1977 över den fysiskariksplaneringen. Manhar från sida redovisat omfattande investeringsplaner. De gäller bådeden nuvarande ro-rotrafiken med styckegods och ett stort antal nya godsslag avmassgodskaraktär. Jag skall inte trötta vare sig talmannen ellerbostadsministern med atl läsa upp den långa lista av alla godsslag somledningen för vid olika tillfällen har begärt all få arbela med ihamnen. Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på Detär uppenbart, , all denna hamn spelaren viktig roll i denregionala planeringen. Från experthäll finner man därför angeläget attplanförslaget även ur denna aspekt granskas mot innehållet i regeringenslänsvisa beslul den . Del är också av betydelse om ytteriigaretransporter lill och från hamnen kommer att ske med lastbil. går över 100000 lastbilstransporter till och frän . Man vet med säkerhet atlhamnverksamhet leder till landtransporler - man måste transportera godset frånhamnen, och då blir det landsvägstransporter. på vägsystemet på och tar i beaktande de broar som finns till ,finner vi alt kapaciteten är nådd. Därför leder en utvidgning av dennaprivata hamn till stora kostnader för samhället. Jaghar visst, , i interpellationen understrukit alt del här ärfråga om en privat hamn. säger all del är en bra privat hamn- man bedriver rederiverksamhel, stuveriverksamhet osv. Tala om för mig, BirgitFriggebo, var i kommunallagen det står att en hamnkommun äger rätl all bedrivarederiverksamhel! Det är Ju bl. a. detta som har gjort att ochhamnkommuner har reagerat mol alt en privat hamn får ligga i ett natur- ochmiljökänsligt område på den svenska , som regeringen i sin fysiskariksplanering har sagt är utomordentligt känsligt. Del är därför som man harreagerat mol att folkpartiregeringen före valet gjorde dennaförändring i stadsplanen. BirgitFriggebo sade attjag försökte göra en poäng av atl tjänstemännen har en annanuppfattning än förtroendemännen. Jag medger att bostadsministern har rätt iall de formella besluten skall fattas av förtroendemännen. Det finns från minsida ingen annan uppfattning på den punkten. Men Jag tycker att de borgeriigaförtroendemännen borde följa de råd som experterna har givit. Jag vill ocksånämna alt planverkels yttrande har fastställts av en enhällig styrelse. I deningår också, , förtroendemän. BirgitFriggebo säger alt vi inte skall ta uppläklärendena lill diskussion här, för dehar inte med planärendet att göra. Men det är klart att vi måste la upp dem ,för det ärju ett av huvudmotiven för att göra denna förändring. Manmåste bryta mer sten, dels för atl exportera, dels för atl fylla ulhamnkanalen. undrade om frågan kanske gällde det faktum alt det arenprivathamn, och det var något av en insinuation. Frågan gäller inte det, aren del av frågan, därför ait det är viktigt med planering. Det finnsnågra kommunala hamnar, och det finns en privat. Vi kan inte ha hur många somhelst. Man behöver alltså en övertänkt politik som man kan följa. Men då slårmig naturiigtvis genast detta: Ärdet kanske det saken gäller för regeringen ochför , dvs. att det är en privat hamn? Är det därför man satsartrots alla frågetecken, alla argument mot, alla de instanser som gått mot ochinnan man har gjort en planering av del slag jag har talat om? För mig har det över huvud taget inte varit någon ideologisk frågahuruvida hamnen skall vara privat eller inte. Jag har aldrig tagit upp denfrågan. Del gjorde själv, och det var därför Jag undrade om delär detta faktum som har gjort att socialdemokrater genomgående varit tveksammajust lill denna stadsplan. För mig är det alltså inte någon som helstideologisk fråga. Fråganhar gällt detta. Här finns del en hamn som redan har en viss verksamhet och somenligt bedömning har bedrivits rationellt. Kommunen har då gjort en stadsplanför atl underiätta en ytterligare rationalisering och underlätta hanteringen avden verksamhet som redan finns. Del är framför allt fråga om alt få ellbärkraftigt underlag för den lyp av stålhantering som redan bedrivs i hamnenoch atl alltså fä möjlighet alt spränga ut vissa berg för alt få dettabärkraftiga underiag. I ärendet redovisas också atl bolagels avsikt inte är altutvidga verksamheten till hantering av kol, olja, malm eller stål i bulkform.Regeringen har också förbehållit sig rätten att pröva eventuell utvidgning avhamn verksamheten om det skulle röra sig om kol och olja. Blir del fråga omytteriigare verksamheter får regeringen från fall till fall avgöra huruvida manvill pröva förslagen enligt 136 a § eller inte. Jagtror all det i denna debatt har bortsetts från det faktum atl redan tidigaregällande plan innebar att man fick gå in pä den s. k. Tångenhalvön och görasprängningar. får man göra ytterligare marginella sprängningar för alt få enstörre yta att hantera del lunga godset på som kräver ett bärkraftigt underlag.Det är vad frågan gäller. Sedan har naturvärdsverket yttrat sig och sagt har ett nalurvärdsområde på en halvö som ligger milt emot och därdet finns tallar av ovanligt slag som bör skyddas. Det är alt lägga märke lillall man minskar intrånget på Tångenhalvön genom att man inte får gå ända ul påudden. Därmed minskarman avståndet lill naturvårdsområdet på den på andrasidan liggande halvön, som ärett naturvårdsområde . ochnaturvårdsverket har vidare gjort påtryckningar om att man bör avvakta denövergripande regionala hamnplaneringen med hänvisning till regeringensställningstagande i de s. k. länsvisa besluten. Jag har här tidigare visat enbild som illustrerade vad den hamnulbyggnaden egentligen gäller, nämligen någotväsentligt myckel mer än denna mycket marginella förändring av redan gällandestadsplan. Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på Om dennaförändring är av så marginell karaktär, , då är det ju ganskaegendomligt att egen myndighet som har att övervakaplanärendena, nämligen planverket, har en frän fundamentaltavvikande uppfattning. Enligt planverket är det inte försvarbart frånnaturvärdssynpunkt och från landskapsbildssynpunkt att spränga bort storadelar av Tångenområdet, vilket det nu är fråga om, för atl åstadkommaupplagsytor för pågående hamnverksamhei. I sitt remissvar har planverketredovisat att man bedömde skadeverkningarna av de planerade utsprängningarnaav Tångenområdet vara alltför stora i Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på förhållande till denrelativt ringa upplagsyta som man därigenom åstadkom. Det viktiga ur naturvårdssynpunktoch landskapsbildssynpunkl ärju alt man spränger bort det insynsskydd som ärnödvändigt och som man har utgått frän i lidgare fastställda planer. Jag villalltså gärna ha en kommentar från bosladsministern om vad det är för fel påplanverkels uppfattning. Jagvill gärna återkomma till frågan om läktverksamhet. Del sades att delta inteskulle ha med ärendet att göra, men del verkliga motivet för den föreslagnautvidgningen går alt utläsa i planförfatlarens yttrande över de inkomnaerinringarna. Där står det nämligen att merparten av det utsprängda bergetefter krossning försäljs och att en hel del exporteras. Denna verksamhet är enförutsättning för atl nedsprängning lill hamnplanens nivå över huvud tagetskall kunna ske på ekonomiskt acceptabla villkor. Enförutsättning, herr talman, för att denna privata hamn, som enligt BirgitFriggebo är så utomordentligt företagsekonomiskt viktig, skall klara sig äralltså atl man får spränga sönder och exportera den här stenen. Jagtror all de erinringar som planförfattaren redovisat klart dokumenterar alt delBirgit sade om den här privata hamnens höga effektivitet inte äger singiltighet. Hamnen kan konkurrera med de kommunalägda hamnarna därför att denäger rätt att driva sådan verksamhei som de kommunalägda hamnarna icke fårdriva enligt komrhunallagen, nämligen rederiverksamhel osv. Jagvill säga att och dess stränder och öar inrymmer nalurkvaliteler -vilket i hög grad är uppmärksammat i den fysiska riksplaneringen - som vi måsteslå vakt om. Det är därför inte underiigt att människorna i känneroro för att utbyggnaden skall fortsätta. Det är en olycka från början lill slutalt denna hamnutbyggnad har fått äga rum i detta miljö- och nalurkänsligaområde. Jagvill sluta med att ciiera vad självt säger i sin tidning medanledning av regeringens famösa beslut:"Regeringen körde över både sigsjälv, och planverkel i beslutet om utbyggnad påTjörn. - Det här verkar vara ett utpräglat politiskt beslul precis före Man gick förbihälften av ledamöter plus natur- Sanningen är denna: Det var ett utpräglat politiskt beslul tredagar före valet. Man var bland partivännerna på orolig över atl detefter valet kunde bli en annan regeringskonstellation, en regeringskonstellationsom tar hänsyn lill de nalur- och miljövärdsintressen som en stor majoritet iSveriges riksdag har uttalat sig för i samband med beslulet om planering ifråga om luft och vatten. Herrlalman!Nu börjardettafart riktigt, nu är det fråga om att spränga bort och omatt människor är oroliga. Det är klart att så som debatten förs, man talar omatt väldiga ytor skall sprängas bort, blir människor oroliga. bör faktisktläsa hela den proposition om fysisk rikspla- nering som jag harutarbetat och som jag föreslog att regeringen skulle lägga fram för riksdagenoch som också ligger hos för prövning. Propositioneninnebaren markant framflyllning av naturvårdens och kulturminnesvårdensintressen i . Den politik som fördes från sidaunder folkpartiregeringens tid innebär också den en kraftig framflyllning närdet gäller dessa intressen. tog på nytt upp vad som gjorde atl man tillät förändringen av planen,trots alt del från naturvårdsverkels och andra instansers sida sagts att detstrider mot naturvårdsintressena. Vi har tagit fasta på det som sagts underhandläggningens gäng, nämligen delta all man icke går över krönet när man skallspränga på Tångenhalvön. Därmed kommer också insynsskyddet att finnas kvar, såatt man inte ser hamnverksamheten från vattnet. Här har vi gjort en politiskoch saklig avvägning mellan behovet att bedriva en rationell hamnverksamhet mednuvarande omfattning och ett ytterligare intrång på Tångenhalvön somplanändringen innebär. Naturligtvis har vi gjort denna avvägning. Vi menar attdel ytteriigare marginella intrång som görs i förhållande lill den tidigareplanen får tålas med tanke på att det blir en rationellare hamnverksamhei. Täktverksamhetenhar inte med detta planärende att göra. Om spräng-massor som skall tas urberget bör sprängas bort - läggas ned i havet eller forslas bort -eller om man skall välja en läktverksamhet som pågår länge, styrs icke av dettaplanärende. Det är andra myndigheter som fattar beslut om huruvida man skall tillåtaläktverksamhet eller ej. talar nu som om del vore fråga om hamnen som sådan. Lål mig då påminnaom atl hamnverksamheien redan finns. Det fanns en tidigare stadsplan som medgaven större utbyggnad än den som är gjord. Den nuvarande planändringeninnebären viss utökning. Den förra stadsplanen, som över huvud lagetmöjliggjorde hamnverksamheien, beslöts av Kungl. Då hade jag intedugg med den här frågan atl göra. Självfalletfattar regeringen politiska beslut, det vore väl skam annars. harförsökt att göra en poäng av att del var före valet. Vid vilkentidpunkt skall regeringen sluta alt fatta beslut med lanke på ett närståendeval? Del finns naturligtvis ingen regering, oberoende av politisk färg, som slutaratt fatta beslut en månad, , eller före ett val.Det är klart att man fattar de beslul som man har att fatta. Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på Bosladsministern inledde sin senaste replik med all säga ungefär påföljande sätt: Det är inte underligt att människorna blir oroliga för det härplanärendet med tanke pä del sätt som debatten förs pä, Underför-siätt, delärjag på del klara med, åsyftar mig. Men jag har i dennariksdagsdebatt citerat experter och de ullalanden somhar gjorts av och planverket i den aktuella planfrågan. Dessaexperter och dessa myndigheter har i sina promemorior och remissvar gettuttryck för den här oron. Sedan säger all man inte går över krönet. Del ärju sä alt Omregeringens tillstånd till utbyggnad av på experterna menar att man,genom den aktuella utvidgningen av hamnområdet i den här riklningen, bryterinsynsskyddet. Vi vet hur den här hamnen och den här verksamheten successivthar utökats. har del varit pä gränsen till att man har brutit deregler och föreskrifter som finns. Jag säger som någon annan berömd person sadeom detta att man inte går över krönet på Tången: Fan iro't, vi får väl se vadframtiden utvisar. Sedan,herr talman, uppvisade bosladsministern avslutningsvis en viss indignation överall jag gjorde gällande atl man inte bör fatta den här typen av beslul ett pardagar före ell allmänt val. Självfallet, , har en regering rätlalt fatta politiska beslut så länge en regering har fullmakten i kanslihuset.Det var inte del jag åsyftade, utan jag tyckte att det var utomordentligtonödigt atl försöka smyga fram ell beslut på detta hysch-hysch-sätt - mot ensamlad expertis och mot alla de tunga remissinstansernas synpunkier. Såförskräckligt brått hade det väl inte varit att avgöra det här ärendet,eftersom det legat hos i en ganska långtid. Det blev sä väldigt brått alt fatta beslut. Det är inget fel alt fattapolitiska beslut, men som ledamot av den här kammaren förbehåller Jag migrätlen, bostadsministern, atl kritisera dåligt fattade beslut. Till vanlig kutym hör alt man, innan man fattar beslul, avvaktar deremisser som man begärt in från verk, styrelser och andra. Remissvaren hadekommit in lagom lill den aktuella tidpunkten, och då fattade vi detta beslut.Det råkade sammanfalla med att vi sedan hade ett val. Konstigare är det inte. Jaghar sett i konstitulionsulskolteis betänkanden till och från, inte under minhandlingstid men under andra statsråds fögderi, att det ibland klagats påbostadsdepartementet och att det är bekymmer med de köer vi har på planärenden.Detärettstort bekymmer! Detären mycket jobbig verksamhet. Då vill det lill inte onödigtvis låter ärenden ligga när de är färdigberedda och klara, utanman fattar naturligtvis beslutet när ett ärende är berett - och det aktuellaärendet var färdigberett just dä. Överiäggningenvar härmed avslutad. §12 Föredrogs och hänvisades 1979/80:100 lillulrikesutskoltet § 13 Föredrogs ochbifölls Interpellationsframställningar 1979/80:61-66 § 14 Anmäldes ochbordlades Propositioner 1979/80:48 om fortsatt giltighet av lagen(1959:157) med särskilda bestämmelserom makars gemensamma bostad och av lagen(1973:651) om ogifta samboendesgemensamma bostad 1979/80:54 om försöksverksamhet med lokala organ förspecialreglerad förvaltningi kommunerna 1979/80:57 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m,1979/80:58 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m, m, 1979/80:59 otnändring i vallagen (1972:620) §15 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:101 av RuneTorwald och med anledning av propositionen 1979/80:35 omändring av anslåndsförfa-randet enligt uppbördslagen (1953:272), m, m, §16 Anmäldes och bordlades 1979/80:11 med anledningav motioner om vidgning av den kommunala kompetensen1979/80:15 med anledning av motion om tillägg lill pension lill viss tidigare riksdagsanställdsefterlevande maka 1979/80:16 med anledning av motion om den konstnäriigautsmyckningen 1979/80:1 med anledning av fullmäktiges iriksbanken förslag till ändring av 8 § lagen (1934:437) för riksbank isyfte atl möjliggöra införande av en 500-kronorssedel Jämte motioner 1979/80:2 med anledning av motion om emitteringenav premieobligationer 1979/80:3 med anledning av motion om konsekvensernaav en socialistisk omdaning av samhället 1979/80:4 med anledning av motioner om riktlinjernaför statlig upphandling 1979/80:5 med anledning av motioner om offentligegenregiverksamhel m. m. 1979/80:10 med anledningav propositionen 1979/80:22 om ändring i övergångsbestämmelsernatill lagen (1979:240) om ändring i rättshjälpsla- gen (1972:429) 1979/80:9med anledning av motion om tilläggsdirektiv till utredningen angåendeföreiagsinteckning 1979/80:2med anledning av motioner om Nr 30 1979/80:3 med anledning av motion om åtgärder för att begränsakapitalex- den P""'''" 1979/80:4 med anledning av motion om samordning avdistributionen av tekniska hjälpmedel till handikappade, m. m. 1979/80:5 med anledning avmotion om begravningskostnaderna för barn 1979/80:6 med anledning av motionerom försäkringsskyddetför efterlevande make 1979/80:7 med anledning av motioner om översyn avATP-systemel m. m. 1979/80:8 med anledning avmotioner om utvecklingen av den psykiska hälsovårdenoch den psykiatriska vården /80:10 med anledning av motioner omabortlagstiftningen 1979/80:4 med anledning av motion om bevarande avhantverkskunnande 1979/80:5 med anledning avmotion om bidrag till konsthantverksgrupper 1979/80:6 med anledning av motion om förvaltningenav kyrkans egendom 1979/80:7 med anledning av motion om inrättande avett fotografiskt centralmuseum 1979/80:8 med anledning av motion om ettforskningscentrum i anslutning lill Slrindbergsmuseet 1979/80:9 med anledning av motioner om bevarande avkulturhistoriskt värdefulla fartyg 1979/80:10 med anledningav motion om stöd till radioorganisationer 1979/80:1 med anledning avpropositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m, m,, bilaga 8 såvitt gäller avsnitten 2,1