prot · G30939 · 1979-12-31 00:00:00 — Deborgerliga regeringarna, och senast också den nu sittande regeringen, har klartdeklarerat alt deras avsikt är alt stimulera till ett ökat ägande av bostaden.De har sagt och säger att det är den vägen man skall gå för att se till atl fåett ökat infiylande för de boende. Bostadslån m. m. Tilldel säger vi från vpk alt det går utomordenfligl bra att åstadkomma det ökadeinflytandet för hyresgästerna inom ramen för det hyresboende som finns och inomramen för de avtal som har träffats mellan hyresmarknadens parter, där detredan finns goda erfarenheier av den boendeinfiytande verksamheten. Alt hävdade här uppfattningarna, , är inte detsamma som att säga attregeringens strävan är att skapa dåliga bosläder. Mendet här påståendet dä om att det skapas svårigheter för allmännyttan? Det ärhelt klart att i precis samma takt som man plockar bort bitar av detallmännyttiga bostadsbeståndet - som regel de bättre bitarna - och gör om demtill bostadsrätter och ägariägenheter och säljer en del av allmännyttansbostadsbestånd, i samma takt undergräver man de allmännyttiga bostadsföretagensmöjligheter atl verka som instrument för en social bostadspolitik i kommunerna. () replik: Diskussionen om lånegränsen har pågått . a. var denmycket uppe i samband med beslut. Dä försökte man finna en avvägningmellan de olika kategorierna av byggherrar. Vi hade redan dä delade meningarhuruvida del skulle vara en 85-procentig eller 92-procentig belåning. Del äralltså precis som beskriver det, att vi haft delade meningar omvilken procentsats som skulle gälla. I regeringsställning beslutar mansjälvfallet i enlighet med den uppfattning man har, även om oppositionen tyckerilla om den. Detenda som ochjag kan vara överens om äratt vi tyckte olika. Pävår sida tyckte vi alltså att det var rimligt atl man satte gränsen vid 92 96 istället för vid . I1974 års beslut sades det atl det var angeläget atl både i byggandet och iförvaltningen upprätthålla konkurrensmöjligheterna för alt på det sättet fåfram bra och effektivt förvaltade fastigheter. Det är därför vi har systemetmed enskilt ägda flerfamiljshus. Jag tycker alt socialdemokraternas linje gårlitet miu emellan och atl det är riktigare aU säga, som vpk gör, att man överhuvud taget inte skall ha enskilt ägda flerfamiljshus. OskarLindkvist frågar mig vidare hur många nya bostäder det blivit. Vi har varilöverens om alt problemet varit att bostadsbyggandet inte haft tillräckligt högomfattning. Därför är det riktigare att fråga hur många färre lägenheter somskulle ha blivit byggda om vi inte infört 92-procenlsgränsen. Sedan vill Jagbara till säga atl det är bra med reträtten när det gällerkritiken mot regeringen fördess allmänna inställning till boendet. I fråga omövergången till bostadsrätt är detju inte så att regeringen fattar de besluten,utan de fattas av de olika förelagen och i enlighet med den inriktning somförelagens ägare kan ha. Del är i sädana fall också elt intresse hos denenskilde hyresgästen atl få övergå från hyresrättsformen tillbostadsrältsformen. Det är en utveckling som vi anser alt vi inte bör sättabromsar för. Men jag vill säga alt det är oerhört angelägel att vihar hela sortimentet i alla kommuner: äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt. ()replik: Det är rikligt som säger att del varil en rätt långvarigdebatt om var man skall lägga länegränsen och att meningarna varit delade. Detär ju ganska känt. Men del betyder inte att man inte har skyldighet att berättaför riksdag vad del är för skäl som ligger bakom när man föreslårdenna höjning. I mitt föregående inlägg frågade jag därför: Hur mänga nyalägenheter tror har tillkommit sedan den förstatrepartiregeringen höjde lånegränsen för de enskilda byggmästarna? kommersvaret att vi inte skall diskuiera hur många nya lägenheter som tillkommit ulanatt vi i stället skall diskutera hur många färre det kunde ha blivit. Då frågarjag : Hur många färre hade det blivit om länegränsen inte hadehöjts till 92 96? Del måsteju ni kunna ge svar på som har så nära lillregeringen - det har vi i alla fall inte inom oppositionen. Jag lycker alt det aren gammal fin tradition i svensk politik , när man föreslår ändringar, skall ge dem en klar och redig motivering. Härfumlar utskottels ordförande från den ena ståndpunkten till den andra, därföratt han är pressad. Han tycker antagligen själv att det inte är särskiltskojigt atl föra den här debatten. Jag vet inte om han över huvud tagelpersonligen delar regeringens uppfattning, men han företräder den. Det hadevaril redigare att säga: Vi gjorde det här därför atl vi lycker att de enskildabyggmästarna bör ha denna uppmuntran. Men ni har ju inte begärt någramotprestationer av dem, och det är framför allt del som vi kritiserar frånoppositionens sida. (vpk) replik: sägeratt regeringen inte fattar beslul i fall som gällerövergång frän hyresrätt till bostadsrätt. Det är väl riktigt att regeringeninte fattar några detaljbeslut, men vad Jag har talat om och kritiserat ärregeringens underlåtenhet atl bromsa utvecklingen på del området så länge somden innebär att ökade orättvisor skapas mellan olika upplåtelseformer ochenskilda boende. Delhade varit tacknämligt om och regeringen hade kunnat redovisanågra förslag som hade inneburit all man kunnat la itu med de stora orättvisorsom finns på bostadsmarknaden och som bara förvärras och även några konkretaförslag föratt komma till rätta med bostadssegregationen. Det förekommer enåtskillnad mellan fattiga och rika boende, en uppdelning mellan fattiga ochrika bostadsområden osv., och den utveckling som pågår i det avseendet måste hauppmärksammats av alla som studerar vad som håller på att hända påbostadssektorn. Vadvi efterlyser är alltså ålgärder för alt sloppa denna ulveckling och för altskapa rättvisa på bostadsmarknaden. Hur länge tror att man kanfortsätta atl slussa över skattepengar lill småhusägare och till välbärgademänniskor som har möjlighet atl betala stora insatser och köpa bostadsrätts-ochandelslägenheter? Man måste väl vara medveten om att dessa pengar måste lasnågonstans. Man kan inte fortsätta på den inslagna vägen, om man vill göraanspråk på alt vara anhängare av en social bostadspolitik och på atl Bostadslån m. m. betrakta bostaden som ensocial rättighet. Det går bara inte ihop. Vadman måsle göra nu är atl medvetet och skyndsamt salsa på de allmännyttigabostadsföretagen genom ett ökat och riktat ekonomiskt stöd, att se till altbostadsmiljöerna och hyreshusområdena snabbt förbättras och att tillförsäkrahyresgästerna ett större infiylande över det egna boendel. Del är den endavägen att göra hyreshusboendet allraktivt och alt slå vakt om de allmännyttigabostadsföretagen. Det är också den enda möjligheten att bedriva enbostadspolitik som gagnar majoriteten av det svenska folkel. () replik: Skillnadenmellan och mig i denna debatt är all jag försöker hålla mig lillde frågor som kammaren skall votera om medan varje liten del av bostadspolitiken till alt hålla en stor föreläsningom vpk:s bostadspolitik över hela fältet. Jag tänker nu inte gä vidare in på ensådan diskussion. Får jag sedan säga till alt han ärdemagogiskt skicklig. När man lyssnar på honom får man det intrycket att det ärekonomiskt och vetenskapligt bevisat alt 85 96 belåning vid nybyggnationer somutförs av enskilda fastighetsägare är det riktiga liksom att det också är pånågot sätt bevisat atl varje annan nivå är felaktig. förhåller del sig intealls så. Del är ganska grova bedömningar som ligger bakom både en belåningsnivåom och en belåningsnivå om . Sådana bedömningar har gjorts bl. a. i debostadsutredningar som föregick bostadsbeslut och i samband medfattandet av detta beslut. Då hade vi delade meningar om vilken procentsats somskulle gälla. Därefter har det inträffat atl de som hade den uppfattningen attbelåningsgränsen skall ligga vid 92 96 har övertagit regeringsinnehavel. Dethade väl varit märkligt om de då inte också begagnade tillfället att genomdrivasin uppfattning. Civilulskottet behandlar i föreliggande betänkande bl. a. en motion, nr1978/79:2696,som jag väckt tillsammans med elt antal moderata medmotionärer.Motionen har redan varit föremål för en del kommentarer här i kammaren,kommentarer som jag tyvärr inte upplevde som enbart positiva. I molionenföreslär vi införande av lagfartsbostäder i flerfamiljshus. Del är ett gammaltmoderalkrav. En sådan, enligt vår mening myckel angelägen åtgärd skulleavsevärt underiätta för enskilda alt med verklig äganderätt förvärva en bostad. Civilutskottelsmajoritetsskrivning, till vilken jag vill yrka bifall, hänvisar lill studiersom pågår rörande bl. a. de samhällsekonomiska effekterna av ell syslem medägariägenheter. Utskottets ordförande talade om alt dessa studier har pågättlänge. Jag vill därför särskilt betona det angelägna i alt dessa studierbedrivs skyndsamt, så alt vi kan fä beslut om ägariägenheter med rätltill lagfart. Ett sådant beslut skulle verksamt bidra lill att allt fler kundefå möjlighet att äga sin bostad och därmed bl. a. fä en med villaägarna jämföriig ställning närdet gäller lånemöjligheter och ränteavdrag. Det skulle också innebära attbehovet av kontantinsats för egen lägenhet skulle nedbringas lill en rimlig ochför allt fler uppnäelig nivå, i synnerhet om det kombineras med lämpligasparformer för förvärv av egen bostad. Socialdemokraternai civilulskottet finner inte ett vidgat äganderättssystem önskvärt. Detta är ioch för sig förståeligt mot bakgrund av en ideologi som är mera församhälleligt eller kollektivt ägande än för enskild äganderätt.Socialdemokraterna fjärmar sig dock därmed mer och mer från vad de enskildamänniskorna har för önskemål. OskarLindkvist hade i debatten här en egendomlig syn på vår motion.Lagfartslägenheter stär tydligen enligt hans uppfattning inte i överensstämmelsemed en social bostadspolitik. För min del finner jag det tvärtom i allra högstagrad socialt att söka bidra till atl allt fler - även människor med relativtbegränsade ekonomiska resurser- kan få möjlighet att, om de så önskar, äga sinbostad - och äga den till rimliga kostnader. OskarLindkvist tog också upp diskussionen om rätten till ränteavdrag. Den trodde jagvi i stort sett hade klarat av under valrörelsen, så den skall jag inte nufördjupa mig i. krävde att man skulle ha klara motiveringartill föreslagna förändringar. Jag tycker att jag här försökt att klart motiveravarför vi från moderata samlingspartiet anser det angeläget att man färmöjlighet att äga lägenhet med lagfart. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. började silt anförande med att säga att han inteupplevde debattinläggen om sin motion som enbart positiva. Det känns verkligenskönt för en socialdemokrat att fä denna bekräftelse frän moderat håll. skulle ha upplevt debatten som positiv skulle det hainneburit att vi socialdemokrater i många avseenden delat den åsikt somPer-Olof företräder när det gäller svensk bostadspolitik. Jag äralltså enbart tacksam för denna bekräftelse på att det finns två heltoförenliga ståndpunkter i denna fråga. Sedanvill jag säga till att vad vi diskuterar i detta sammanhangär de fördelar som bostadspolitiska handlingslinje ger i fräga ombeskattningen. Den ger mycket stora fördelar för de högsta inkomsttagarna, ochdet menar vi inte har någon särskilt stark anknytning till socialbostadspolitik. Vad är ute efter är att få så mycket sommöjligt av skattemässiga fördelar till den grupp i samhället som kantillgodogöra sig de slora ränteavdragen. Detta är innebörden i det resonemangsom för i denna fråga. Och han skall inte känna sig alltförorolig över att, som han säger, socialdemokraterna alltmer fjärmar sig frånverkligheten. Jag tror att många människor accepterar huvudlinjerna i vårbostadspolitik, där vi inte utesluter ägandet men där vi gör vår stora satsningpå de allmännyttiga bostadsföretagen och på de reguljära kooperativabostadsföretagen. Sedan, herr talman, tyckerjag det skulle vara synd atl lämna den här 2 protokoll 1979/80:39-40 debatten ulan atl göranågonling sä ovanligt som atl gå in i diskussion med och vpk. Jaglyssnade på i bostadsdebatten . Jag fick denuppfattningen alt hans redovisning av bostadskooperationen i mänga avseendenbehövde korrigeras. har jag fått bekräftelse på att är litetför lättsinnig när han diskuterar bostadskooperationen. Han stär i talarstoleni riksdag och diskuterar hur bostadskooperationen skall arbeta. Menman skall komma ihåg att det skall medlemmarna i bostadskooperationen själva taställning lill. Det aren medlemsorganisation, där medlemmarna själva skallavgöra hur deras organisation skall arbeta och vilka beslut som skall fattas ideras organisation. Jag föreslår därför alt och alla vi andra somär kooperatörer går in i verksamheten på medlemsbasis och försöker att ändradet i bosladskooperalionen som vi har kritiska synpunkter på. ToreClaeson uppehöll sig ganska länge vid Tanloförvärvel i . Jag villpersonligen mycket starkt understryka att vi socialdemokrater är helt emot strimladelån; detta oavsett vilka som tar de strimlade lånen i anspråk. På den punktenhar vi rätt alt rikta kritik även mot bosladskooperalionen, om dennakooperativa bosladsrörelse tar i anspråk strimlade lån vid bostadsförvärv. Slutligenlyckerjag det är viktigt atl säga alt bosladskooperalionen erbjuder såutomordenfligl många fördelar i form av inflytande, medbestämmande ochkostnadskontroll atl jag är litet överraskad över atl vpk är så aggressivt motdenna i mänga avseenden överiägsna förvaltningsform. Jag skulle gärna se attnågot av kooperationens förnämsta egenskaper kunde överföras till detallmännyttiga bostadsbeståndet. är luren kommen att ge det allmännyttigabostadsbeståndet resurser så atl man kan genomföra en boendedemokrati enligt dehandlingslinjer som vi diskuterat så i riksdag. Därlyckerjag man skall försöka åstadkomma många av de egenskaper som kooperationenkan erbjuda. (vpk): Jag har svårt att uppfatta det som sade apropåbostadskooperationen som någon polemik mot vad jag har sagt eller deuppfattningar som vpk har givit uttryck för. Jag är överens med de värderingar han framfört. Enligtmin mening är inte vpk aggressivt mot den förvaltningsform sombostadskooperationen utgör. kan själv övertyga sig omatt vi också i riksdagsmotioner och riksdagsdebatter under 1970-talelframhållit att den förvaltningsform som bostadskooperationen har borde vara ettföredöme och kan användas som mall för det boinflytande som måste skapas i deallmännyttiga bostadsföretagen. Jag vill alltså, herr talman, med det här sägaatt jag icke givit uttryck för någon annan värdering av bosladskooperalionen,dess insatser eller dess förvaltningsform än . Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskollets hemställan, dels reservation 1 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkande 4 mom. 1 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 1 av Per m. fl. Förenklatdeklarationsförfarande, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OskarLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 168 Nej - 167 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2av Per m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkande 4 mom. 2 med godkännande avutskollets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2 av PerBergman m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Då OskarLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 168 Nej - 167 § 8 Förenklatdeklarationsförfarande, m. m. betänkande 1979/80:9 med anledning av propositionen1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. i vad denhänvisats lill skatleutskottet och avser budgetdepartementels ochhandelsdepartementets verksamhetsområden jämte motioner. Förenklatdeklaralionsförfarande, m. m. Ipropositionen 1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m.,bil. 7, hade regeringen föreslagit atl skulle anta förslag till lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) och atl skulle få tillfälleatl la del av vad som hade anförts om de förenklingar som regeringen hadegenomfört eller avsåg att genom fö ra, om vissa pågående utredningar samt omverksamheten inom delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU). 10 hade regeringen föreslagit att skulle anta förslagen till 1. lag om ändring i tullagen (1973:670), 2. lag om ändring i tullförordningen (1973:979), 3. lag om ändring i lagen (1973:981) om frihet fråninförselavgift, 4. lag om ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpå jordbrukets område, 5. lag om ändring i lagen (1974:226) om prisregleringpä fiskets område, 6. lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift pä vissadryckesförpackningar, ochatt fick tillfälle att la del av vad som anfördes i propositionen omde förenklingar som redan hade genomförts, om vissa pågående utredningar samtom åtgärder i övrigt mot krångel och onödig byråkrati. Idetta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen 1978/79:111 väckta motionerna 1978/79:2459 av GöstaBohman m. fi. (m), 1978/79:2467 av m. fl. (vpk), vari under yrkandet 8 hemställts altriksdagen uttalade sig för a) införande av en progressiv stalskommunal enhetsskalt, b) enstegvis övergång från inkomstbeskattning till produktionsbeskalt-ning, 1978/79:2469 av m. fl. (s), varihemställts atl skulle 1. avslå det i propositionen 1978/79:111 i bil. 7 framlagda förslagettill lag om ändring i taxeringslagen i vad gällde förenklatdeklarationsförfarande, 2. hos regeringen begära förslag om ålgärder för förenklatdeklarationsförfarande, varvid särskilt borde uppmärksammas behovet av attförenkla deklarationen för personer vilkas inkomster enbart bestod avpensionsförmåner, delsenvtd1978/79årsriksmöte väckt motion, 1978/79:1714, av iredje vice talmannen (). A. i fråga ombudgetdepartementels verksamhetsområde 1. att medbifall lill molionen 1978/79:2469 yrkandei 1 skulle avslå det i propositionen1978/79:111 bil. 7 framlagda förslaget lill lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) lill den del förslaget avsåg införande av elt förenklatdeklaralionsförfarande, 2. att skulle anta del under A 1 angivna författningsförslageti vad del avsåg föreslagen lydelse av 22 § 1 mom. och 68 § Iredje styckettaxeringslagen (1956:623), lill följd varav ingressen ochikraftlrädandebe-slämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande alt denna lag skulle träda i kraft den och tillämpasförsta gången vid taxering, 3. att skulle avslå a) motionen 1978/79:1714 b) motionen 1978/79:2459 c) molionen 1978/79:2467 yrkandei 8 d) molionen 1978/79:2469yrkandei 2 i den mån motionerna intekunde anses besvarade genom vad utskottet B. i fråga omhandelsdepartementets verksamhetsområde atl beträffandede i propositionen 1978/79:111 bil. 1. lag om ändring i lullagen (1973:670), 2. lag om ändring i tullförordningen (1973:979), 3. lag om ändring i lagen (1973:981) om frihet fråninförselavgift, 4. lag om ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpä Jordbrukets område, 5. lag om ändring i lagen (1974:226) om prisregleringpå fiskets område, 6. lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift pä vissadryckesförpackningar skulle anta förslagen med den ändringen attikraftlrädandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande atl lagarna skulle träda i kraft den . Förenklatdekla-ra tio nsföifara n de, m. m. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av , förste vicetalmannen och (samtliga m). Propositionen 1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödig byråkrativäcktes . Det dåvarande skatteutskottet beslöt att tillhösten uppskjuta behandlingen av de delar som hade hänvisats till utskottet.Det rörde sig om tre olika delar: förenkling i taxeringslagen, ändringarbeträffande tullen och dess verksamhet samt slutligen ändringar i lagen omhandeln med drycker. Utskottsmajorilelenhar nu ytteriigare en gång uppskjutit behandlingen av den del som rör handelnmed drycker. Därmed kommer del alt dröja minst ell år frän del altpropositionen har lagts fram lills denna del har behandlats här i kammaren. Delkan naturligtvis sägas atl en del avarter och oformligheler som propositionenville upphäva, exempelvis förbudet all servera öl i personal- Förenklatdeklarationsförfarande, m. m. matsalar, redan ärneutraliserade genom alt tillstånd vanligen beviljas i varje enskilt fall. Intedesto mindre är det enligt min uppfattning önskvärt atl en enligt mångasuppfattning felaktig lagstiftning så snabbt som möjligt ändras. Motbakgrund härav har vi moderater i ell särskilt yttrande framfört vårlbeklagande av delta ytterligare uppskov. Då någon sakbehandling sålunda intehar ägt rum harjag inte heller någol yrkande, herr lalman, utan nöjer mig medatt beklaga dröjsmålet. (vpk): Undersin korta tid som ensamt regeringsparti gick medbuller och bång ut och förklarade att nu skulle man minska by råkrati ochonödigt krångel. Vad som blev kvar av det slora numret i regeringspropositionenbelräffande skattefrågor var några mycket små marginella förändringar. En avdem var dessutom inte genomförbar, visade det sig när skatteutskottet ochriksskatteverket synade förslaget. Alt höja deklarations-pliktsgränsen . blev den enda förenkling som regeringen kunde genomföra idenna så uppblåsta fråga. Regeringenhar härigenom visat alt den inte är beredd att förändra det orättvisaskattesystemet vare sig genom alt förenkla systemet eller genom atl skapa nyarättvisa beräknings- och beskattningsmetoder. Vänsterpartietkommunisterna har i en moiion föreslagit atl uttalar sig förenstalskommunal enhetsskatt och en övergång från inkomstbeskattning tillbeskattning av produktion. De förslagen skulle vid ett genomförande fyllakraven på både rättvisa och minskning av krångel och byråkrati. Förslageninnebär också att den orättvisa djungel av avdrag som f n. tillåts skulleutmönstras i hög grad. Därigenom minskar också byråkratin genom minskadkontroll osv. Likaså minskar det onödiga krånglet genom färre överklagningar avtaxeringsbeslut. Jagskulle kunna räkna upp många organisatoriska fördelar med de här förslagen, mendet jag redan tagit upp får i vart fall för tillfället räcka. Detskulle framförallt genom kommunisternas förslag bli enrättvisare fördelning av skattebördorna i samhället, och det skulle gynnasmå-och medelinkomstlagarna. förklarar naturiigtvis att de borgerligainte är intresserade av dessa förenklingar och förändringar, när de nu skullefå sådan effekt. Mankan konstatera att regeringens förslag har vunnit gehör på vissa andra områden,ett gehör som sannolikt inte varil avsett. Jag kan inte finna att det är någraandra motiv än just mindre byråkrati som ligger lill grund för all utskottet ibetänkandet inte med ett enda ord motiverar sitt förslag lill yrkande om avslagpå vpk-motionen. Jag ifrågasätter om det var sådant regeringen avsåg med sinproposition. I vart fall kan inte jag finna någon täckning för den här sortensavbyräkralisering i regeringsförslaget. Denignorans som skatteutskottet ger sig in på genom all inte ens med ett ordmotivera silt avstyrkande borde faktiskt föranlåta lalmannen alt ge utskotteten reprimand. Om ett förslag föreligger till behandling så skall det Det fårinte gå lill sä att del sägs att del finns en motion och Nr 39 all den sedan avstyrks ulan motiveringar och bemötanden.