prot · G30919 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan säga, atlVästernorrland minst sagt håller på atl förblöda, om inte krafttag tas med detsnaraste. Samtidigtsom vi ser hur suget efter arbetskraft ökar från södra och ,börjar det bli allt vanligare att man på nytt värvar arbetskraft från skogslänen.Men vi kan inle stillatigande acceptera all arbetskraften flyttas söderut. Istället bör alla ansträngningar göras för au i största möjliga utsträckningflytta produktionsresurserna till de regioner där arbetskraften finns. Del ärdärför inte så märkligt, att vi starkt reagerat mot alt man fränlänsarbetsnämnden i vädjat till länsarbetsnämnderna i Norrlandatt skicka ner arbetslösa väg-, anläggnings- och byggnadsarbetare tillberedskapsarbeten med vägbyggen på grund av att arbetslösa varvsarbetare ännusaknas i . Dethär visar bristen på överensstämmelse mellan de industripolitiska insatsernaoch regionalpolitiken, vilket medför negativa konsekvenser för de mest utsattaregionerna. Och en av de mest utsatta regionerna är . I detla anförandeinstämde () och (). () replik: Jag vill i långa stycken hålla med om vad min länskamrat har sagt om arbetsmarknadsläget där uppe och våra bekymmer på mångaområden. Dock vill Jag ta avstånd från vissa tendentiösa tonfall i hansanförande om orsakerna fill att vi har denna situation , och på en punktvill jag också bemöta honom. Hankritiserade folkpartiregeringen och - förstås nu - trepartiregeringen för attde inte har svarat på det förslag lill åtgärdspaket som länsstyrelsenöveriämnat till folkpartiregeringen . För kammarens kännedom vill Jagsäga att Västernorriandspaketet - ett digert, väl genomarbetat paket med mångavikliga och väl underbyggda förslag - som hade utarbetats inom ,överiämnades till arbetsmarknadsminister dén . Redan14 september kom ett första - om ock, kan det tyckas, litet -svar på detta ioch med att regeringen satsade: på vägbyggen 6,5 milj. kr., på skolor 3 milj.kr., hundraprocentigt statsbidrag för ombyggnad av Österåsens sjukhem med 4milj. och ett lokaliseringslån till Berol Kemi på 25 milj. kr hade regeringen alltså redan gått igenom förslagen och kunnatprestera och presentera de här första åtgärderna. Det är alldeles klart attdet lar sin tid att arbeta igenom ett sä omfattande åtgärdspaket som det somlänet här har presenterat. otålighet är därför enligt minmening väl tidig. BOFORSLUND (s) replik: Om tonfallet är någoriunda hårt kanske delta har sin förklaring. Vihar en oerhört besvärande situation i . Vi har gång efterannan uppvaktat regeringarna men vi har haft väldigt svårt att få dekonkreta besked som vi givetvis kräver. Delär mycket riktigt som säger, att Jag var med och uppvaktadearbetsmarknadsministern angående Västernorriandspaketet. Men han nämnde inleall vi har belt all få 10 milj. kr. för upprustning av Varv. Redan idecember 1978begärde vi del anslaget, men vi harännu ej erhållit något besked.Det är nu . Därför är det kanske inte så konstigt om jag harett kärvt tonfall. ROLFSELLGREN (fp) replik: Här måste Jag för kammarens protokoll komplettera senasteanförande på en punkt - jag skall begränsa mig lill en punkt, även om del voremera att säga. Det gäller bidraget till Varv. vet att folkpartiregeringen intog enmycket positiv hållning -som säkert har övertagits av trepartiregeringen - tillLunde Varvs behov av utbyggnad av i första hand dockan. Men nämnerinte i sin replik aU del pågår en utredning, som regeringen rimligtvis inle kangå förbi. Den utredningen blir klar inom den närmaste liden. Min bestämdaförhoppning är att det i det sammanhanget säkert kommer att ske någonting medLunde Varv. Det är möjligt att jag är den siste talaren i den här långa debatten. Jaghar inte begärt ordet för replik, utan jag har gjort det med anledning av någrauttalanden som den nye kommunikationsministern gjorde , då hanockså talade för den nya regeringen. Det gällde sjöfarten och sjöfartsnäringeni . Sverigefår betraktas som en ö kommunikationsmässigt. Dessutom, vi har långa kuster. Viär beroende av sjöfart för vår utrikeshandel och för våra inrikestransporter. Vibedriver också sjöfart mellan andra länder på alla hav och alla oceaner. Därförär det en viktig näring som inbringar främmande valutor. Sjöfarts-nettotsbetydelse för vår handelsbalans motsvarar ungefar 10 96 av våraexportinkomster. Framtill var 25 000 ä 30 000 människor sysselsatta inomsjöfartsnäringen i . På grund av ändringar i världshandeln -ändradekonkurrensförhållanden m. m. - kunde problem uppstå. förnågra år sedan - på allvar kanske 1976. Genomkontakter, främst med sjöfackliga representanter, blev jag uppmärksammad pä deväntade problemen om inte åtgärder vidtogs från statsmakternas sida. JanBergqvist ochjag väckte en motion, där vi krävde en branschutredning försjöfarten. Vi ville ha lill stånd ett snabbt agerande från regeringens sida.Riksdagen var positiv till vårt krav, och regeringen tillsatte sedermera en s.k. sjöfartspolilisk utredning, som skulle arbeta skyndsamt. Jagkanske också skall nämna att hade sjöfartspolitiskautredningen - också efter motionskrav från oss - fått tilläggsdirektiv sominnebar att sjöfartens roll i den svenska trafikpolitiken skulle prövas. Vadhar hänt då kommunikationsministrarna har kommit och gåttoch då regeringar har avlöst varandra? Ja, herr talman, då BoTuresson var kommunikationsminister, industriminister och hadeansvaret för näringspolitiken, då folkpartiledaren och hand om arbetsmarknadsfrågorna och då varindustriminister och kommunikationsminister har mer än halvasvenska handelsflottan försvunnit ur svensk ägo. Därmed har tusentals och återtusentals sysselsättningstillfällen för sjöfolk -ombordanställda av allakategorier- försvunnit. Landanställd rederipersonal på kontor och terminal harockså förlorat sina jobb. De har sålts till priser långt under nybyggnadsvärdet. Helarederier - stora och små - har utraderats. Näringen har fått förblöda. Utredningarnahar dragit ul . När de väl blivit färdiga och presenterats haringenting gjorts från regeringens sida - inga regeringsförslag till åtgärderoch inget konkret handlande. Vihar på socialdemokratiskt håll presenterat en del förslag. Men de verkligaresurserna - möjligheterna att komma med övergripande politiska förslag - harändå regeringen med sitt kansli haft. Men de resurserna har kommit till konkretuttryck bara när del gällt alt avvisa våra förslag om sjöfarlsfrågor. Låtmig ta några exempel. fick handelsministern rådet all pröva lagringav olja i en del av de stora upplagda tankfartyg som då fortfarande fanns isvensk ägo. Vi behövde lagra olja. Vi kunde temporärt använda fartygen tillnågot nyttigt. Ombordanställda och redare höll med oss, men det blev ingentingav det hela. Efterett halvårs funderande sade den dåvarande handelsministern från attdetta var ett förslag som inte kunde vara till någon nytta. Sedanslegoljepriseimedmerän 100 96,och fartygen blev eftertraktade. Även deras värdesteg med 100 96. Men då hade de redan måst säljas för atl ägarna skulle kunnaklara sina likviditetsproblem. Vi blev i stället tvingade att användaberedskapslagren och sedan fylla på med olja som kostar dubbelt så mycket.Del härgeren bild av Sverigeandra liksom åren 1977, 1978 och1979. Socialdemokraternasförslag om konkreta åtgärder för kredit- och utvecklingsstöd åtsjöfarten blev avslagna av den borgerliga riksdagsmajori- teten Regeringen hade ingaegna konkreta förslag, men man undanröjde de socialdemokratiska förslagen. Manlovade dock atl genomgripande förslag skulle komma . Visst skulleman beakta sjöfarten. Sjöfarispolitiska beslut ingick i riksdagensbeslut om sjöfartspolitiken . har kommunikationsministernmeddelat: kan det bli något, men inte . Sjöfarten ochdess utövare får vänta. Medangräset växer dör kon, säger ett ordspråk. Jag vill säga: Medan byråkrati,obeslulsamhel och oenighet växer, då sjunker inte vår handelsflotta men denförsäljs och seglar i väg under annan flagg - eller till annan flagg. Denkommer till ett nytt stort rederi - kan vi kalla del. Inle heller när vi skulle besluta om den framlidatrafikpolitiken i hade del utredningsuppdrag som vi begärt - ochriksdagen också beslutat om - lett till något resultat. Sjöfartens roll varinte ens nämnd när det gällde inrikestransporier. Den dåvaranderegeringen ansåg alt vi skulle besluta om hur svenskt hamnväsende skulle regleras.Men hur transportmedlet - sjöfarten - skulle vara sade man ingenting om. Jaghade väntat att kommunikationsministern under frågestunden skulle hanågot positivt att säga om sjöfartens framtid. Därav blev intet. Redanarbetslösa sjömän, varslade sjömän, bekymrade redare, ja, alla avsjöfartsnäringen berörda, dvs. hela landet, har anledning alt känna stor oroför denna närings framtid. Överiäggningen var härmedavslutad. Dei kvällstidningarna införda annonserna om kammarens sammanträde ,, kunde av tryckeritekniska skäl inte ändras till attavse del arbetsplenum som hålls för behandling av skatteutskottetsbetänkande om höjning av skatterna på drycker och tobak. Då flera ledamöter medanledning därav uttalat tveksamhet beträffande fredagssammanträdets karaktärvill jag upprepa det meddelande som lämnades i kammaren vid inledningen avonsdagens kvällsplenum och intagits i det till kammarens ledamöter utdeladesnabbprotokollef nr 18: "Skalteulskottetsbetänkande i ärendet kommer att föreligga , och utskottetkommer att föreslå atf ärendet avgörs efter endast en bordläggning, dvs. §11 Anmäldes motionerna 1979:80:92 av , 1979/80:93 av . och 1979:80:94 av m.fl. med anledning av propositionen 1979/80:28 omhöjning av skatterna drycker och tobak. Kammarenbeslöt att hänvisa dessa motioner till utskott. Motionernaremitterades lill skalteutskottet. §12 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:42 av GötheKnutson (m) till kommunministern om åtgärder för att öka deltagandet ikyrkovalen: Valdeltagandet i kyrkofullmäktigevalel, som hållsvart tredje år, är mycket lågt. Äv det preliminära resultatet atl dömafortsätter minskningen. I årets kyrkofullmäktigeval var deltagandet på sinahåll avgjort lägre än 1976. I röstade ca 10 000 färre. Medanomkring 90 96 av de röstberäuigade deltar i kommunal- och riksdagsvalen deltarvanligen endast ca 10-15 96 i kyrkofullmäktigevalen. 1 en del församlingar ärvaldeltagandet ännu lägre, exempelvis i där endast 7 96av de röstberättigade deltog. kyrkofullmäktigeval deltog i helariket 14,8 96 mol 15,2 1973. Det skall emellertid framhållas allvaldeltagandet var ännu lägre åren 1958,1962, 1966 och 1970. Sistnämnda år vardet så lågt som 11,9 96. Undantagfrån ett lågt valdeltagande finns dess bättre. i Värmlandär ett sådant exempel. Där deltog i årets val av de röstberättigade. I defall där röstdeltagandet i dessa kyrkliga val är högt synes partiernaslokalavdelningar ha engagerat sig i valet. Påkyrkligt håll är man bekymrad över det allmänt sett låga deltagandet ikyrkofullmäktigevalen. Det är en berättigad oro, både ur kyrklig och urdemokratisk synvinkel. En levande folkkyrka förutsätter bl. a. ett engagemanghos en betydligt större del av folket än vad valdeltagandet ikyrkofullmäktigevalen ger vid handen. Eftersomvaldeltagandet åter tendera ratt minska från val till val ligger det i faransriktning att allt fler medborgare i vårt land uppfattar kyrkan och dessangelägenheter som något oviktigt, som något som endast berör en mindre gruppkyrkligt aktiva i samhället. I verkligheten är det dock annorlunda. Statskyrkanär en del av vårt demokratiska samhälle, och valet av bl.a.kyrkofullmäkligeledamöter bör engagera alla statskyrkans medlemmar. Ävoch till diskuteras frågan om det låga valdeltagandet. Man frågar sig vad detberor på och vad som kan och bör göras för att öka valdeltagandet. En vanligtuppfattning om huvudorsaken äratt kyrkovalen hålls endast efter deallmänna valen och således kommer i skuggan av dessa. Med andra ord: kyrkovalenhålls . Mångahävdar också att förekomsten av samlingslistor-på en del håll med samtligademokratiska partiers representanter på samma lista - är en starkt bidragandeorsak till det låga valdeltagandet. Man utgår då ifrån alt allmänheten finner detbetydelselöst att rösta. Iförsamlingar där samlingslistor förekommer och valdeltagandet är lågtförekommer det emellanåt också "kupper" från nya partibildningar,ofta sådana som inte är särskilt kyrkligt motiverade. Idiskussionen om de kyrkliga valen är tanken på en radikal fiyttning av valdagenvanligen förekommande. Förslag om att kyrkovalen skall hållas elt år före deallmänna valen har förts fram från kyrkligt håll. Man bör också kunna tänka sigatt kyrkovalen hålls med kommunalvalen förutsatt att dessa skiljs ulfrån riksdagsvalen, dvs. att de gemensamma riksdags- och kommunalvalen upphöroch att längre valperiod och skilda valår införs i landet. Motbakgrund av den stora betydelse kyrkan har och bör ha i vårt samhälle finnerJag det angeläget aft åtgärder vidtas i syfte att öka medborgarnas intresse förkyrkovalen och därmed nå fram lill elt starkt ökat valdeltagande. Jag berdärför att till kommunminister , som bl. a. handlägger kyrkliga frågor,fö ställa följande frågor: Vill kommunministern inför redogöraförsinsyn på orsakerna till det låga valdeltagandet i kyrkovalen? Har kommunministern för avsikt att vidta åtgärder isyfte att öka medborgarnas intresse förde kyrkliga valen och därmed uppnå eftbetydligt ökat valdeltagande? 1979/80:43 av LennartPettersson (s) till budgetminisiern om åtgärder för att bekämpa vissainternationella skattebrott: Enligt uppgift i dagspressen har svenska skatteschweizarelyckats stoppa det avtal mellan och om beskattning avpensionsförsäkringar som den svenska för sin del ratificerade undervårsessionen. Bakgrundentill avtalet var att svenska myndigheter infe längre ville gå med på attpersoner, som köpt pensionsförsäkringar i och då fått göra avdrag förpremierna, sedan skulle undgå skatt genom att flytta utomlands. harSverige slutit ett liknande ömsesidigt avtal med , och ett motsvarandeär på gång med . Ioch för sig är det kanske inte så förvånande att avtalet med nu går istöpet. Genom en kombination av benhård banksekretess, fullständig ovilja till samarbete för altbekämpa internationella skattebrott samt extremt Nr 19 gynnsamma skatteregler förinternationellt kapital utgör Ju och ledandetillhåll för svarta pengar Medhänvisning till det anförda ber Jag att fö ställa följande frågor tillbudgetminister : Vilka åtgärder avser budgetministern att vidta iden uppkomna situationen? Hur ser budgetministern på den roll som länder somSchweiz och spelar för den ökande internationella skatteflykten iEuropa? Vilka åtgärder skulle , ensidigt eller isamverkan med andra länder, kunna vidta nar det gäller att fö fram ettfungerande samarbete med och på detla område? §13 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:71av (vpk) till kommunikationsministern om enmansbemanningen påtåg: En rad tågolyckor och tillbud skulle kunnaförhindras om loken vore fvåbemannade. Senast inträffade en olycka vid Nässjöden , vilken synes bero på den s. k. mänskliga faktorn. Olyckan hadesannolikt kunnat undvikas om loket varit dubbelbemannat. Harkommunikationsministern för avsikt att ompröva enmansbemanningen i syfte atfförbättra säkerheten? I919/80:72avHans Petersson i (vpk) till utrikesministern om åtgärder för attstoppa SAS flygningar på : FN:s handlingsprogram mot apartheid uppmanarallaFN:s medlemmaratt upphöra med flygförbindelser med . Trots dettabedriver det av svenska staten delägda SAS sådan trafik. Anser utrikesministern att fiygtrafiken är förenligmed regeringsdeklarationen där det står: "Regeringen skall fortsättaarbeta mot rasism och för frihet i södra "? 1979/80:73 av Per (vpk) till statsministern om planering för avveckling av kärnkraftverket iBarsebäck: Säkerhetsproblemen och evakueringssvårigheterna ärsärskilt stora i det befolkningstäta riskområdet runt kärnkraftverket iBarsebäck. Det är därför angeläget att en planering för avveckling påbörjasredan före folkomröst- En sådan förberedelse skulle möjliggöra en angelägen snabb avveckling. Ärstatsministern beredd au medverka till en sådan utredning och planering,redar\före folkomröstningen , alt avveckling av kangenomföras snabbi? 1979/80:74av () till arbetsmarknadsministern om bättre anställningsskyddför långtidssjuka; Med stigande otålighet väntar de långtidssjuka påatt fö ell bättre anställningsskydd. I princip tillstyrkte ensocialdemokratisk motion härom . I beslutet förutsattesatl regeringen skulle ta de initiativ som behövdes för ett genomförande. Men änhar regeringen inte presenterat någon proposition för riksdagen-trots attriksdagen 1978 uttalade att regeringen borde lägga fram ell förslag skyndsamt.Den 19 april förklarade arbetsmarknadsministern att han räknade med attregeringsförslag skulle komma under den pågående vårsessionen. Dethar nu gått över sedan vårsessionen avslutades, men ännu harriksdagen inte sett skymten av den utlovade propositionen. Därför vill Jag frågaarbetsmarknadsministern: Hurförklarar arbetsmarknadsministern det långa dröjsmålet med de långtidssjukasanställningsskydd, och kan arbetsmarknadsminisiern nu ge ett definitivt beskedom när regeringen skall lämna sitt förslag till ? 1979/80:75av Benil () till Jordbruksministern om stimulansåtgärder för bättreskogsvård; Råvaruförsörjningen inom skogsindustrin är viktigför sysselsättning och inkomster för vår exportindustri. Utvinning av skräpskogoch avfall från skogen för energiändamål är också väsentlig för vårt landsekonomi. Fördetta krävs en förbättrad skogsvård och ett bättre tillvaratagandeav skogens produktionsförmåga. Skogens svaga lönsamhet kräver mot bakgrund avdessa behov starkare stimulansåtgärder. Det av beslutadestatliga gallringsstödet synes ej ha tillräckligt stimulerande effekt. Jag vill därför frågajordbruksminisiern: Vilkaeffektivare stimulansåtgärder, typ förslag om klen-virke.sstöd,vill jordbruksminisiern införa? 1979/80:76 av (vpk) till kommunikationsministern om förbud mot SJ:s växtgiflbesprutning: Besprutningar med växtgifter i skogen har undersommaren 1979 väckt stark oro hos befolkningen i . På ett fiertal orterstod uppenbarligen så gott som alla invånare bakom de protester och vädjandensom riktades lill de ansvariga. Detta gällde inte minst de besprutningar somgenomfördes på uppdrag av den kyrkligasfiftsnämnden, varvid hela församlingar med Nr 19 kyrkoherde och kyrkoråd i spetsen framförde och i några fall fick gehör för den protesterna. Under den senaste veckanhar SJ startat besprutningar av banvallar från sitt s. k. giftlåg med ämnetKarmex 80. Enligt tidningsuppgifter påbörjades Meddelande om besprutningarnai Arjängs kommun, trots att därvarande hälsovårdsnämnd fråsor utfärdatlokalt förbud mot giftbesprutningarna och trots att icke hadeupphävt detta förbud. SJ begärde och erhöll polishjälp för att avlägsnaprotesterande ortsbor. Meddetla som bakgrund vill Jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Tänkerkommunikationsministern vidta åtgärder för au SJ:s giftbesprutningaromedelbart avbryts? 1979/80:77av (vpk) till arbetsmarknadsministern om ökadanställningstrygghet i multinationella företag: Osäkerheten rörande driften vid i har varit stor . har ånyo aktualiserat en nedläggning av fabriken.Drygt 700 anställda skulle beröras i en redan förut hårt drabbad kommun. Till demer anmärkningsvärda argumenten för en eventuell nedläggning hör påståendet omen alltför stor sjukfrånvaro. I stället för att förbättra arbetsmiljön sökerföretaget lägga skulden på de anställda. Multinationella företags brist påsocialt ansvar har fått ökad aktualitet. Motdenna bakgrund vill Jag till arbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Är regeringen beredd vidta åtgärder i syfte atl ökatryggheten för anställda i multinationella företag? 1979/80:78 avLen«a/-r5W/! (s) till statsrådet om viss utbildning för lärare iträ- och metallslöjd: Enligt den nya läroplanen för skallämnet teknik bli ett obligatoriskt ämne för både pojkar och filekor. Praktiska,verklighelsanknul-na kunskaper i teknik behöver alla i sitt vardagsliv, och devidgar även möjligheterna till ett bredare yrkesval. Föratt ämnet skall fådenna allsidighet behövs en lärargrupp med praktisk-ieorelisk ämneskunskap. Enlärargrupp som med benägen fortbildning skulle vara mycket lämplig är lärarna iträ- och metallslöjd. Detär därför myckel förvånande att myndigheterna UHÄ och SÖ inte vill gebehörighetsgivande utbildning för denna grupp. Dådet föreligger behov av lärare i ämnet teknik vill jag fråga om statsrådetkänner lill varför man vägrat denna grupp utbildning samt om statsrådet har föravsikt att öppna utbildningen så att den blir behörighetsgrundande för lärare iträ- och metallslöjd. 8 protokoU 1979/80:19-20 1979/80:79av () till statsrådet om lokaliseringen avStatshälsan: Statshälsan är ett nytt organ för samordningen avden statliga företagshälsovården. Ellnytt statligt lokaliseringsbeslut är alltså nära förestående. Karlskronaligger enligt protokollsanteckning 790829 väl lill för att bli säte för dennaverksamhet och fö huvudkontoret placerat i . Jagvill därför fråga statsrådet när beslutet kommer att fattas och omKariskrona och kan fö räkna med att här komma i fråga. §14 På hemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då skalleulskoitets betänkande med anledning avpropositionen 1979/80:28 om höjning av skatterna på drycker och tobak väntadesföreligga för bordläggning. §15 Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vicetalmannen. §16 Anmäldes och bordlades 1979/80:8 med anledning av propositionen 1979/80:28 om höjning av skatterna på drycker och tobak Jämte motioner §17 Kammaren åtskildes .