prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — 11, om yrkande under 1. ej skulle vinnabifall att beslutade a) att 3§ 3 st. skulle utgå, b) att uttala alt de särskilda skäl som angavs i 6 §endast borde få tillämpas då den svenska folkförsörjningen var hotad, c) att beslut om vägrat uppehållstillstånd alltidskulle kunna överkla gas, d) att föreskriften i 13 S att uppehållstillståndbegränsades till viss ort skulle utgå, e) att i 16 § möjlighet för flykting med permanentuppehållstillstånd att få flyktingförklaring öppnades, f) att 34 S skulle utgå och att flyktingdefinitionen i 34§ skulle inarbetas i 33 §. g) att polisens rätt att avgöra i fall en politiskflyktings påståenden var "uppenbart orikliga"" överfördes till annan myndighet, h) alt en person som uppgav sig vara politisk flyktingfick rätt till juridiskt biträde när frågan om avvisning prövades, i) att de föreslagna frihelsberövandena i 52 § skullekunna överklagas, k) att 72 § skulle utgå. 10, beträffande riktlinjer förinvandrare och flyktingpolitiken att motion 1979/80:1030 yrkandena 1 och 2 inteföranledde någon åtgärd, 11, beträffande avslag på propositionenatt skulle avslå motio-ner-na 1979/80:1927 yrkandena 1 och 3 samt1979/80:1941 yrkande 1. 12, beträffande möjligheten attöverklaga beslut om vägrat uppehållstillstånd att skulle avslåmotion 1979/80:1941 yrkande 2 c, 13, beträffande begränsning avuppehållstillstånd till visst område att skulle avslå motion1979/80:1941 yrkande 2d, 3 protokoll 1979/80:156-157 Nr 156 5, beträffande avskaffimde avsystemet med uppskjuten invandrarstatus Torsdagenden '"' "- ''' riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:325 och 1979/80:1927 Z9 maj1980 yrkande 2 f, 6, beträffande tillämpningen av systemet med uppskjuten invandrarstatus Av utlänningslag '*''skulle avslå motionerna 1979/80:196 och 1979/80:1937 yrkande 2 imotsvarande del, 15. att godkände de riktlinjer i fråga orn prövnirigen av ansökningar oniuppehållstillstånd som förordals i propositionen, 16. beträffande homosexualitet som grund för flyktingskap (3 S) att skulle avslå motion1979/80:1935, 17. beträffande flyktingdefiriitionensutformning när det giilkle graden av förföljelse (3 §) alt skulleavslå motion 1979/80:1941 yrkande 21. beträffande förslaget attbestämi-rielsen om riitt att vistas på grund av politisk-humanilära skäl skulleutgå (6 §) att skulle avslå motion 1979/80:1938, 22. beträffande utformningen av 3! ?förshiget till utlänningslag alt skulle anta propositionens förslag, 31. beträffande flyklingförklaring förden som hade permanent uppehållstillstånd att skulle avslå motion1979/80:1941, yrkande 2e, 32. beträffande begreppet"särskilda skäl"" i 6 § förslaget till utlänningslag attriksdagen skulle avslå A, motion1927 yrkande 2 d, B, motion1941 yrkande 2 b. 14, beträffande obligatorisktöverlämnande till invandrarverket av alla fall då påslående gjordes om politiskt flyktingskap alt skulle avslå motion 1979/80:1941 yrkande , 8. beträffandeutvidgning av riitlen till offentligt bilriide i avvisningsiiren-den attriksdagen skulle avslå motionerna 1979/80:1927 yrkande 2 b och 1979/80:1941yrkande 2h, 9. beträffandenöjdförklaring vid vissa korta avvisningar att skulle avslå r-riotion1979/80:1927 yrkande 2 c, 10.beträffande utformningen av 33 och34 SS förslaget till utliinningslag att med avslag på motion1979/80:1941 yrkande 2f skulle anta propositionens förslag beträffande niimndaparagrafer, 11.beträffande utredning avtremånadersregeln i fråga om avvisning m, m, alt skulle A, med anledning avmotionerna 1979/80:1798, 1979/80:1936. 1979/80: 1937, yrkande 1 i motsvarande del samt 1979/80:1939 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, B, avslåmotionsyrkandena i den mån de inte behandlats under A, 19, beträffandeutvisning på grund av brott att med avslag på A, motionerna 1979/80:1926,1979/80:1937 yrkande 1 i motsvarande del. 1979/80:1940 yrkande 2. B. motion 1979/80:1470 i motsvarande del, 34 C. motion 1979/80:1940 yrkande 1.skulle dels antadet i propositionen 1979/80:96 framlagda förslaget till utlännings- lag såvittangick 41 §, Nr 156 dels som sin mening ge regeringen till kiinna vadutskottet anfört om vikten den av att regeringen noga följde utvecklingen, 20, beträffandefrågan om det men som utvisning innebar skulle beaktas vidbestämmande av annan brottspåföljd att med avslag på motion yutlänningslag /80:1470 i motsvarande del skulle anta förslaget tillutlänningslag såvitt a) beträffandeutvisning av här i landet uppvuxna utlänningar all skulle avslåmotion 1979/80:1937 yrkande 2 i motsvarande del, b) beträffandeutvisningsbeslut meddelat i nordiskt land atl skulle avslå motion1979/80:1121 yrkande 1, 2. beträffandeåterbrytning att med avslag på motionen 1979/80:1927 yrkande 2 a och1979/80:1941 yrkande 2 k skulle anta förslaget till utlänningslag såvitt angick72 S, 3. beträffandeöversyn av tvångsmedlen atl skulle avslå motion 1979/80:1927 yrkande2 e, 4. beträffanderätt att överklaga beslut om tillfälligt omhändertagande att medavslag på motion 1979/80:1941 yrkande 2 skulle anta för-slaget tillutlänningslag såvitt angick 52 S, 5. beträffandestraffmätningen vid olovlig vistelse att skulle avslå motion1979/80:1470 i motsvarande del, 6. beträffandeöversyn av reglerna om straff för arbetsgivare för illegal anställning attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:1937 yrkande 2 i motsvarande del, 7. beträffandestraff för den som skyddade person som illegalt vistades i landet att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:987, 8. att riksdagenskulle anta det i propositionen framlagda förslaget till utlänningslag i denmån förslaget inte behandlats ovan, att riksdagenskulle anta i propositionen framlagda förslag till B, lagom iindring i rättegångsl')alken, C, lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall, D, lagom ändring i rättshjälpslagen (1972:929), att riksdagenskulle anta av utskottet framlagt förslag till lag om ändring i passlagen(1978:302). innebärande att benämningen politisk flykting skulle utbytas motflykting. beträffandeplacering i av handläggare från invandrarverket att skulleavslå motion 1979/80:1803, beträffandeåtgärder för att göra passkontrollen smidigare att skulle avslåmotion 1979/80:1937 yrkande 2 i motsvarande del. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med ändring av tidigare beslut (JuU1979/80:24 p. 3, 4 och 5, rskr 182) för /81 under andrahuvudtiteln anvisade A. till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnaderett förslagsan slag av 3 , B. tillLokala polisorganisationen: Utrustning ett reservationsanslag av 35 15 279 000kr., C. till Inköp av motorfordon m. m. ett reservationsanslagav , atl riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med iindring av tidigare beslut (AU1979/80:22 hemställan mom. 1. rskr 255) till /81 under tolfte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , betrilffandelokalkontor i för att skulleavslå motion 1979/80:1927 yrkande 4. Reservation hade avgivitsbeträffande utvisning på grund av brott av . och (alla s) som ansett att utskottet under 19 bort hemställa A. med anledning avproposition 1979/80:96 och motionerna 1979/ 80:1926. 1979/80:1937 yrkande 1 i motsvarande del och 1979/80:1940 yrkande 2. B. medavslag på motion 1979/80:1470 i motsvarande del, C. medavslag på motion 1979/80:1940 yrkande 1 anta 41 S i förslaget till utlänningslag med ireservationen angiven lydelse, innebärande att nuvarande regel med krav på femårs vistelse i som ett extra skydd mot utvisning på grund av brottskulle bibehållas för utliinning som inte var nordbo. ANNA-GRETALEIJON (s): I de flesta fall brukar ju de borgerligaledaniöterna i utskotten ha ganska litet till övers för de förslag och krav somvi socialdemokrater för fram i olika motioner. Någon sade en gång för etl parår sedan all här diskuterar vi inte, här voterar vi. Och det är väl tyvärroftast så det går till i den här . Men så inle . När det gällerden nya utlänningslagen har vi fått gehör för många av de krav som vi har förtfram i våra motioner. Och även om vi socialdemokrater i utskottet naturligtvisinte på alla punkter är helt nöjda, är det ändå med tillfredsställelse vi kankonstatera, att den här gången har vi kunnat diskutera frågorna i sak, I det betänkande som vi nu skall behandla diskuteras bl,a, en socialdemokratisk partimotion . Den berörde del\ isbudgetpropositionen - de delarna har vi redan klarat av - men den tog ocksåupp mer principiella frågor om invandringspolitiken. Vi riktade en ganska skarpkritik mot de borgerliga regeringarna. Det var bl, a, de tiita bytena påinvandrar-ministerposten som vi tog upp och som vi menade hade lett till altdet blev en växande ärendebalans med anhopning av handlingar i kanslihuset ochäven en vacklande inställning i vissa invandrarpoliliska frågor. Vi tog i dennamotion också upp frågor som rörde flyktingpolitiken. Det är med tillfredsställelse som jag nu kan konstateraatt vi har ett enigt utskott som slår fast nödvändigheten av att den regleradeinvandringen upprätthållsmed fasthet och konsekvens, och ett enigt utskott som också slår ''" '56 fast attSverige måste föra en humanitär flyktingpolitik. Världensflyktingproblem i stort måste självfirllet lösasmed andra metoder 29 maj1980 än genomatt vi i öppnar våra gränser så alt flyktingar kan komma hit, Vimåste arbeta internationellt för att försöka undanröja orsakerna till att /Vy utlänningslag människortvingas bli flyktingar, och vi måste stödja de andra länder som gör storainsatser för flyktingar. Det iir faktiskt så all det i de allra flesta fall är mycketfattiga länder som gör de största insatserna för flyktingar därför alt de oftaligger nära oroshärdar i världen. Vi måste stödja de länderna. sidan omdetta finns det också situationer där den bästa insats som vi kan göra är att gemänniskor en i vårt land, är ett neutralt land. obundet av stormaktsblocken.Vi har haft den enorma fördelen av att länge få leva utan krig. Detta ger ossmöjligheter, men också skyldigheter, när det gäller flyktingar - möjligheteroch skyldigheter som vi måste utnyttja på ett positivt sätt. Vi måste föra engenerös flyktingpolitik även i sådana tider då ekonomin här hemma kärvar. Vimåste föra en generös flyktingpolitik även mot grupper av människor som serannorlunda ut än vi själva gör och mot människor som har en annankulturbakgrund än vad majoritetsbefolkningen i vårt land har. Jag har velatbetona detta ganska hårt därför att det förekommer mycket av en oerhörtfördomsfull propaganda mot flyktingar. Men låt mig gå över till etl annat problem.,som hardiskuterats mycket ingående när del gäller invandringsfrågorna, och det är delånga handlägg-ningsliderna innan det kommer ett definitivt beslut om en personskall få stanna i eller inte. har tidigare fattat beslut som syftar till allförkorta handläggningstiderna. Vi har ytterligare ett par sådana förslagatt diskutera. Regeringen föreslår att den s. k. återbrytningsrätten skall tasbort. På denna punkt har vi socialdemokrater i utskottet helt samma uppfattningsom statsrådet och de borgerliga ledamöterna i utskottet. har genom det sätt varpå detanvänts - och det har väl varit nästan oundvikligt - lett till helt oacceptablaförhållanden, och det medverkar som en av de viktigaste orsakerna tillatt förlänga väntetiden för invandrare innan de får ett definitivt besked om deskall få stanna i eller inte. På sina håll upplevs ocksååterbrytningsrätten som en källa till rättsosäkerhet. Den kan ge intryck av attden som har lätt för atl tala eller lätt för att skriva eller den som kanskaffa sig bra advokater eller har anknytning till journalister eller andra somkan driva sin sak genom återbrytningsrätten kan få bättre möjligheter till engynnsam prövning av sin sak. Det får, precis som det sägs i utskottsutlåtandet,inte vara så att det är tillfälliga opinionsbildningar som avgör om en enskildmänniska skall få rätt att stanna här i landet eller inte. För atl del inte skall bli någon som helst missuppfattningvill jag tillägga att jag tycker det är bra att man gör opinionsyttringar för enskilda invandrare. Det behövs minsann som motvikt mot alla de flygblad och all den propaganda som organisationer som ""Bevara svenskt" och andrasprider över 37 Nr 156 landet i de här dagarna. Men ändåäv det ju så när det gäller besluten om Torsdagenden rätten att få stanna här eller inteatt både invandraren och allmänheten skall 29 maj1980 kunnalitapåattdetärde.v«A'//g?grundadeskälensom avgörornenpersonfår stanna eller inte och inte hur många spaltmeter som det har skrivits i pressen Ny utlänningslag o"'' 'n enskilde personen. En annan fråga som vi har diskuterat även ur perspektivetmed handläggningstidernas längd gäller den s. k. tremånadersgränsen, - Det äralliså den regel som säger att avvisning på formell grund inte får ske senareän efter inresan. Utskottet är enigt i bedömningen, som framfördes i densocialdemokratiska motionen, atl tremånadersgränsen inte har fungerat så somavsikten var. Del är därför nödvändigt att vi finner effektivare metoder föralt få fram ett snabbt förfarande för att avlägsna utlänningar som ulan rättvistas här i landet någon tid. Vi kan alltså notera atl det förslag somframförts i vår gruppmotion - men också av bl, a, - iår har blivit tillgodosett genom att utskottet nu kräver en utredning om hurman skall kunna lösa de här problemen på ett bättre sätt än vad den nuvarandetremånadersregeln ger möjlighet till. Många socialdemokratiska föreningar, socialdemokratiskakvinnoklubbar och socialdemokratiska ungdomsklubbar sysslar mycket medinvandrarfrågor, och de skriver naturligtvis brev och skrivelser till oss iriksdagsgruppen. En av de punkter som de ofta har tagit upp under de senasteåren har varit att påpekanden om att de regler som finns för att hindra attskenäktenskap används för att komma runt invandringsbeslämmelserna hartillämpats på etl sätt som medfört stora problem för enskilda människor. Vi har fått många bevis utifrån landet på att kvinnor ochbarn har kommit till skada genom en alltför hård tillämpning av de härbestämmelserna. Vi har tagit upp detta i vår motion, och det är med stortillfredsställelse som vi kan konstatera att ett enigt utskott ställer sigbakom kravet på atl de här bestämmelserna måste tillämpas mycket varsamt: detfår inte vara någon automatik för myndigheternas handskande med reglerna, utanhär måste man pröva varje persons situation. Man måste ta hänsyn, inte minsttill det faktum att kvinnor i andra delar av världen har en helt annansituation än kvinnor i del här landet. Här gäller det verkligen alt tillämpadet gamla ordspråket: Hellre fria än fälla. Vi har på socialdemokratiskt håll, som jagsade tidigare, fått gehör för de flesta av våra krav, men på en punkt har viändå ansett att det har funnits anledning för oss att följa upp etl krav med enreservation. Det gäller en fråga som rör utvisning på grund av brott. Jag vill först slå fast några av de utgångspunkter där viär helt eniga. Den första är att om en utlänning över huvud laget skall dömas till utvisning så skall det vara efter ett brott av allvarligare slag. En ytterligareförutsättning är att det skall finnas risk för fortsatt brottslighet. Vidare skall man tastor hänsyn till utlänningens levnads-och familjeförhållanden. Dessutom blir det nu en väldigt viktig ändring av de hittillsvarande reglerna, som innebär att 38 den som är politisk flykting inteskall utvisas. Del vår i'eservalion gäller är tidsgränsen för kravet påsynnerliga skäl för ''r 156 att utvisning skall kunna ske. Vi är inteberedda att nu förorda en sänkning av den femårsgränsen för demsom icke är nordbor. Vi säger i reservationen alt det saknasskäl att göra generella lättnader i de bestämmelser som vi har för_ atl skydda oss mot kriminalitet. Justitieutskotlet har yttrat sig över den här frågan ochsäger bl. a. atl en sänkning av den här tidsrymden kan leda till resultat somstrider mot det övergripande intresset att förhindra brottslingar att kommatill och uppehålla sig här. Tyvärr är det ju så att den internationellabrottsligheten utvecklats på ett oroande sätt och atl den i ökadomfattning har kommit att beröra även vårt land. Vi kan inte blunda för detta.Vi vet att det finns många, både invandrare och infödda, som är djupt oroadeöver den här utvecklingen. Får jag, fru talman, när det gäller utvisning för brottkommentera ytterligare en fråga som vi har tagit upp i den socialdemokratiskamotionen. Vi har i del här avseendet åtminstone delvis fått gehör för vårasynpunkter. Det gäller de människor som är födda och uppvuxna i det här landetmen som ändå av olika skäl valt att behålla sitt utländska medborgarskap. Detär alltså människor som fått sin prägel av det svenska samhället på gott ochont. Vi menar att det bör vara klart att utvisning i de fallen inte skall kunnaförekomma. Vi har i utskottet förklarat all vi är tillfredsställdamed den skrivning som utskottet har på den här punkten. Men vi vill starktunderstryka det som står i utskottets betänkande, nämligen att utskottetförutsätter att regeringen noga följer tillämpningen av det här och föreslårlagändring om det visar sig påkallat. Vi kommer med stort intresse att följaden här utvecklingen. Egentligen har vi kanske innerst inne känslan alt viborde ha en klar lagparagraf om delta. kommer senare i debatten att taupp en del av de socialdemokratiska krav som jag nu inte hunnit kommentera. Låtmig sluta med några få ord om assyrier/syrianer-invandringen och situationen iSödertälje, Vi tog upp denna fråga i den partimotion som vi väckte ijanuari. Vi krävde i motionen åtgärder av regeringen för att medverka till etlstopp på ytterligare illegal invandring och för att förhindra ytterligareinflyttning till kommun. Vi har med tillfredsställelse noterat att regeringen hartillsatt en speciell arbetsgrupp för de här frågorna. Jag tror att del är många inte bara i den här kammaren som vet att vardagslivet för alltför många människor i präglas av motsättningar mellan svenskar och invandrare och av motsätt ningar mellan olika invandrargrupper. Vi har i det här landet i stor utsträckning varit förskonade från de hårda folkgruppsmotsättningar som man upplevt i andra länder. Men naturligtvis finns det en risk för att det kan komma sådant även här. Det måste vara en av de viktigaste uppgifterna för oss- vare sig vi tillhör oppositionen eller regeringen och vare sig vi ärinfödda i det här landet eller invandrade - att motverka att sådant sker. Jag tror attvi måste komma till rätta med de vardagsmotsättningar som präglar en alltför 39 Nr 156 stor del av livet i , om vi i framtidenskall kunna föra den generösa Torsdagenden ''- humanitära invandringspolitiksom vi tidigare i den här kammaren varit 29 maj1980 '' riiga om att vi skall föra, Jag yrkar bifall till densocialdei-nokratiska reservationen och i Ny utlänningslag övrigt till utskottets hemställan, (vpk): Till att börja med vill jag understryka, altjag och del parti jag tillhör delar regeringens uppfattning atl vi måste ha enreglerad invandring. Den nöd, det politiska förtryck och den arbetslöshet, somföljer av den kapitalistiska utsugningen av länder och folk och den ojämnaekonomiska utvecklingen i västvärlden, är inle problem som kan lösas genom attarbetare och utarmade bönder i miljoner tvingas vandra mellan länderna för attfå jobb - såsom har skett under . står detklart att det ligger i såväl stora som små kapitalisters intresse attarbetskraften fortsätteratt gå över nationsgränserna. Ju större tillgången påarbetskraft är. desto större är möjligheterna att pressa ner lönerna ochförsämra arbetsvillkoren i övrigt.. Arbetslösheten är i samtliga kapitalistiska länder detständigt närvarande gisslet för hela den klass vars enda tillgång ärarbetskraften, som de för sin egen och sina familjers skull måste sälja tilldem som äger kapitalel. Arbetslöshet innebär, i det stora flertalet länder,svält och firttigdom. och del i sin tur tvingar fram desperata handlingar. Ensådan handling är alt lämna sitt folk och sin kultur. Man söker arbete därarbete står att få. Går det att åstadkomma på legal väg, så väljer man det. Omdet inte går, så tvingas man försöka på annat sätt. Detta är inte någonmoralisk fråga. Moral förutsätter en valmöjlighet. Detta är en fråga omnödvändighet, I flera länder har folken lyckats skaka avsig förtrycket, I åter andra länder har förtrycket ökat som ett svar på folkenskamp för fackliga och politiska rättigheter, för demokrati och för ett värdigtliv. Hundratusentals människor befinner sig på flykt från sinahemliinder, undan tortyr, fängelser och politiska avrättningar. En del av demhar lyckats faen i andra länder, andra befinner sig tillbaka iflyktingläger eller på tillfälliga uppehållsorter utomlands, och åter andra hartvingats under jorden. Särskilt har de länder som stöttats eller alltjämtstöttas av USA-imperialismen utniärkt sig i sin hetsjakt på dem som kämpar motförtryck och för demokrati. Dessa förhållanden ställer de demokratiska länderna påhårda prov. Skall man falla till föga inför de reaktionära krafterna och höja staketen kring sina gränser eller skall man iklä sig det ansvar som demokratin ställer krav på för sitt försvar, för att dess positioner skall kunna flyttas fram? Det är detta frågan gäller . Det är viktigt att dessa förhållanden står klara när vi nu skall diskutera invandringen. Det är inte vilken invandring som helst del gäller. Vi är, som jag redan sagt, överens i frågan om den reglerade 40 invandringen. Inte heller den frianordiska arbetsmarknaden är ifrågasatt. Dethandlar om flyktingpolitik, det handlar om rätten att flytta över Nr 156 gränsernapä grund av att man har anhöriga i landet eller andra personer som den man harnära relationer till. Det handlar också om att få sin sak prövad på etl sådant"sätt att det tillgodoser de krav på rättssäkerhet som vi ställer här i ''>ndet, f\/y utlänningslag Frågan om hur stor invandringen skall bli ochhur den skall kontrolleras hänger uppenbarligen samman nied frågan om hurinvandrarna här i landet behandlas oeh hur relationerna mellanmajoritetsbefolkningen och invandrarna kan komma atl utvecklas. Men hittillshar aldrig haft någon möjlighet att behandla dessa intimtsammankopplade frågor i ett sammanhang. Behovet av en reglerad invandring och motsvarandeutlänningslagstiftning bygger på det faktum att måste säkerställa attden inflyttning som sker svarar mot landels förmåga alt på etltillfredssliillande sätt ta emot invandrare. Och förmåga att ta emotinvandrare på ett tillfredsställande sätt är ett resultat avinvandrarpolitiken och återspeglar regeringens vilja och förmåga att, på etlplanmiissigt och målmedvetet sätt, avsätta de nödvändiga resurser som kan skapabra förutsättningar för invandrarnas välbefinnande och anpassning här i landet. Utskottet säger i sitt betänkande alt det är viktigt attprincipen om den reglerade invandringen upprätthålls med fasthet ochkonsekvens. Detta är nödvändigt med hänsyn till de begränsningar som finns ivåra möjligheter att ta emot utlänningar. Vilka är då dessa begränsningar, oeh vilka faktorer är detsom påverkar dem? Den frågan skulle inle ha behövt ställas, svaret skulle havarit alltför uppenbart, om det hade funnits en klart utarbetadinvandrarpolitik, som utgick ifrån invandrarnas uppenbara problem, och siktadetill atl lösa dem. Men någon sådan politik finns inte. När det gäller dekonkreta riktlinjerna för invandrarpolitiken hänvisar utskottet till enutredning som skall se över de riktlinjer som gällt , Regeringen praktiserar en invandrarfientlig politik,som systematiskt och konsekvent vägrar atl på ett riktigt sätt bemöta deproblem som invandrarna har. På löpande band härden borgerligariksdagsmajoriteten, tyvärr alltför ofta i samarbete med socialdemokraterna,gått emot välmotiverade och nödvändiga förslag till förbättringar förinvandrarna. ackumuleras invandrarnas problem och tenderar att växatill stora samhällsproblem, I kölvattnet pä detta växer hets och förakt motinvandrare och rasistiska tendenser fram, även i organiserad form.