prot · G30970 · 1979-12-31 00:00:00 — betydande intresse måste då enligt minmening ägnas frågans medicinska aspekter. Det är också synnerligen angeläget att existerandeidrotts- och friluflsan-läggningar, simhallar osv, utnyttjas för aktivering ochträning av htindikap-pade och sä långt möjligt anpassas för delta. Jag ber all få tacka hålsovårdsminislern försvaret, som är positivt. Rekryteringsgruppen har ordnat idrotlsträning förhandikappade, framför allt svårt rörelsehindrade ungdomar, många av demtrafikskadade. Del har skett i delvis nya former genom lägerveckor på LO-skolani Hasseludden och på annat håll. Syftet med verksamheten är all stimulera dehär ungdomarna all fortsätta med idrottsträning - bågskylie, simning,rullslolsåkning, tyngdlyftning och bordtennis. Alla som har komnrii i kontakt rned verksamheten betonarde stora framgångar som har vunnits. Ungdomar som annars löper stor risk föralt bli sittande i sina rullstolar ganska passiva, alt börja dricka, gå upp ivikt och därmed bli ännu rner passiva, har genom rekryteringsgruppenstimulerats att stärka sin fysik, att ge sig ul bland icke-handikapptide medökat självförtroende. De blir mer trkliva. de vågar söka jobb osv. Del äringen överdrift att påslå att för många av ungdomarna har rekryteringsgruppensarbete betytt skillnaden mellan en långsam undergång, kanske förvaringinotn långvården, och ett värdigt och aktivt liv. Enligt de uppgifter jag harfåll är det av de ungdomar som har varit med på gruppens läger sornfortsätter rned regelbunden fysisk träning efteråt. har den här verksamheten i huvudsak byggt påfrivilliga insatser av en liten grupp entusiaster, men de orkar inle arbeta pådet viset hur länge som helst. Det måste skapas fastare former. Någon ellernågra personer rnåste få möjlighet lill ett stadigt arbete med den vikfigaverksamheten, och en grund för långsiktig ekonomisk planering rnåste skapas.Problemet är att det är fråga om ett arbete av rikskaraktär. Det fordras ett såspeciellt kunnande att det är svårt alt tro att verksamheten kan byggas upp ivarje landstingsområde, i varje fall . Men naturligtvisgar arbetet ut på att sälta i gång något som den handikappade skall fortsättamed hemma. Det kan ofta ske bäst i en vanlig idrottsförening, snarare än iavskild handikappverksamhet. har rekryteringsgruppen arbetat ul elt förslag lill ettrikscentrum för handikappidrott, del s. k. projektet center. Det har myckelsotn talar för sig, men mänga svåra problem är olösta. Framför allt gäller delalt hitta en huvudman som är tillräckligt ekonomiskt stark för att i längdenkunna bära upp en sådan stor och dyr anliiggning. Men det ärett arbete pä sikt. Jag utesluter inte all mankan skapa elt sådant centrum, rnen det kommer att ta tid. Det viktigaste attgöra , är att se lill att den löpande verksanrheten kan garanteras och stegför steg öka i omfattning. För det behövs del inga mångmiljonbelopp, men detgäller all hitta en huvudman. Vad jag skulle önska att regeringen ville göra är attsamla de olika parter som kan ha intresse av den här verksamheten lillöverläggningar, försöka få någon att ställa upp för att garantera en vissstabilitet genom att anställa en eller ett par personer som får ansvar förplanering och administration. Dessutom vore det bra om Landstingsförbundetkunde utge en rekommendation lill landslingen att sända sina rörelsehindradeungdonrar och eventuellt andra handikappade lill de här lägren, och betala enrimlig dygnsavgift för delta. Som jag uppfattar svaret tänker hälsovårdsministern tainitiativ till sädana överläggningar. Jag vill därför bara säga att jag kommeratt följa utvecklingen med uppmärksamhet. Jag hoppas att samtalen ger resultatsnabbt och all man är noga med att på ett lämpligt sätt ta lill vara deeldsjälar som är engagerade i verksamheten. Om idrott för handikappade och jag har i grunden ingaolika uppfattningar i denna fråga. Jag ser också handikappidrotten som enrnycket betydelsefull verksamhet, framför allt för unga handikappade människor. Vad beträffar rekryteringsgruppens fortsatta verksamhetkan jag säga att om rekryteringsgruppen kommer in till arvsfonden med enansökan om fortsatt stöd för lägerverksamheten, sorn den fåll bidrag till för1979 och Nr 70 1980. så kommer ansökan att prövasi positiv anda. Naturligtvis blir det som Tnrsdaapn den vanligt i sådana fall också fråga om en utvärdering av verksamheten. Om n bptsmn k '''' '''"'"'' J'S ''' tt få tacka ocksåför det positiva besked som kom i . . hälsovårdstninislerns senasteinlägg. Det finns inte behov av så mycken i rligare diskussion , jag vill baragöra ett litet tillägg. Det betonas i svaret alt det här måste ske ett samarbetemellan huvudmännen och Handikappidrollsförbundel. Jag tror att det ar riktigt,rnen jag vill också uttrycka den förhoppningen all del sker på ell sådant saltalt rnan inom inte känner alt rnan måste tränga undan annanverksamhet för att kunna vara med och stötta den här gruppen. Det är några eldsjälar som pä eget initiativ har satt igång denna verksamhet- inan jobbar väldigt intensivt och när fina resultat. Detär viktigt att de verkligen känner den uppskattning som vi som företrädare fördel allmänna bör visa det här arbetet, och de bör alltså inte få känslan av altde måste tränga undan någonting annat för att få fortsätta. Jag behöver bara nämna vilka enorma intressen - utöver derent mänskliga - som landstingen har av att dessa svårt rörelsehindrade, oftatrafikskadade ungdomar verkligen kommer ul i elt aktivt liv i stället för allbli förvaringsfall för hela livet och belasta långvårdens hårt ansträngdaresurser. Jag tycker all det är viktigt att den synpunkten finnsmed, alt även personer som inte passar in i den ordinarie tågordningen men somhelt av egen kraft sätter i gång någonting och gör fina insatser känner alt viär beredda att ta vara på deras initiativ och handla okonventionellt. De skallinte behöva slita ut sig fullständigt, innan de kommer in i den reguljäraverksamheten. Jag tolkar hälsovårdsministerns inlägg så. att hon harsamnia inställning som jag, och del gliider mig myckel. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Om arbetsmarknadssituationen i Arbetsmarknadsministern ordet för all besvara (vpk) anmäldafråga, 1979/80:243, och anförde; har frågat rnig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för alt stoppa vad kallarflyiilasspoliliken i . Viisterbotten har, trots den förbättrade konjunkturen, ettbesvärligt trrbelsmarknadsläge. Arbetslösheten i länet kvarstår på en relativthög nivå. Stora skillnader finns dock inom länet n-rellan t. ex. inland ochkuslbygd. En radåtgärder har vidtagits för att stärka sysselsättningen i länet. förinlandet har bl. a. del s. k. Vindelälvspaketel presenterats. 124 för den förbättrade regionalpoliliskastödverksamheten htir bl. kommunala industrilokaler kunnat uppförtts och förelagsinvesleringar kunnatstimuleras. Slutligen vill jag erinra om all folkmiingden i liinet -som minskade under 1960-talel - under 1970-talel har ökat med ca 8 000personer. har länet haft en netloinflyttning pä ca 1 000personer . (vpk); Först får jag lacka arbetsmtirkntidsministern för svaret. Situationen i inland är verkligen svår,trots de åtgiirder som arbetsmarknadsministern pekar på. kommun t. ex.haren arbetslöshet på uppåt . Denna kommun har elt invåntirantal somunderstiger 4 000 personer. Ungefär samma invånarantal har komnrun. Enfortsatt befolkningsminskning kommer ju till få katastrofala följder. Norsjökommun, som drabbats av gruvnedläggningar, står inför hotet orn nyaförelagsnedläggningar. kommun, som 1964 hade 13 000 invånare,tappade 4 000 invånare. hur denna kommun en arbetslöshet på irunt tal . av de arbetslösa är ungdomar i åldrar irpp lill . Så här kan det ju inte få fortgå. Hår rnåste kraftfullainsatser göras för alt skapa stadigvarande sysselsättning. De arbetslösa hoppasiindå få möjligheter all bo kvar. Dessa möjligheter har beskuritsytterligare genom den restriktiva handläggning som anbefallts vidarbelsförmedlingtirna. Kommunerna och länsarbetsnämnderna har heller icke fällnågot besked om hur del blir efter med pengar för de kommunalaberedskapsarbetena för ungdom, alltså sexmånadersanslällningarna. Skall dettastöd upphöra? Då tvingas de här ungdomarna att flytta. Hur blir detmed dessa pengar efler den 31 niars? Kan vi fä ett svar i kammaren ?Koinmunernti vet inget, länsarbetsnämnderna har heller inle fåll något besked.Arbetsmarknadsministern har här möjligheten all räta ul frågetecknen. är dessa stödåtgärder inte en slutgiltig lösning påproblemen. Det rnäste ju till industrier och stadigvarande sysselsättning föratt problemen skall lösas. Men de stödåtgärder jag här berört är i dagnödvändiga för till inte människorna skall tvingas flytta . Jagtycker all det måste ktillas för flylllasspolitik, när människorna tvingasflytta. Det är riktigt som säger, attde inlandskommuner som ligger lärrgsl irpp i - jiig menar dä motvästra sidan av vårt land - har del svårast. Det är bl. a. därför som delunderslrukils att just bör få hjälp i Viirdelälvspaketel. Det är inle bara fråga oin att få fram resurser, ulan delär också fråga om alt få fram projekt och bra idéer att arbeta med. Alt delfinns svårigheter även när det gäller all lyckas i det arbetet tror jag tittJohn och jag är överens om. När del gäller åtgärder för all hjiilpti arbetslös ungdomoch andra tirbetslösa. så har vi bifallit arbelsmarkiradsslvrelsensframställning om nrera beredskapspengar.Arbetsmarknadsstyrelsen fick den begärda summan på 500 miljoner för en tidsedan, och har också inkommit med förslag om all olikaåtgärder skall förlängas lill innevarande år. Delta harregeringen f. ö. fattat beslut om. Jag har inte möjlighet all i en frågedebatl gå igenom alladessa åtgärder. och någon sådan redogörelse tror jag inle heller alt JohnAndersson efterlyser. Men jag vill bara konstatera att ett sådant beslut harfiittals. och det är utformat så all vi skall kunna växla över våra aktiviteterför ungdomarna på ett bra sätt i den företaginriklade gymnasieskola som jaghoppas kunna presentera förslag till om inom en lid och somförhoppningsvis skall kunna vara i verksamhet nästa läsår. (vpk); Det är i alla fall på del viset, enligt vadman upplyser på arbetsförmedlingarna, att man fäll skärpttr bestämmelser dä detgäller medel från såväl det kontanta arbetslöshetsunderstödet som A-kassan. Mansäger att nu måste man skriva rapport till länsarbetsnämnden. Då det gäller stödet till kommunerna för att skapa de härsexmånaders-anställningarna för arbetslösa ungdomar säger man ute i kommunernai dag, att vi vet inle vad som händer efter . Delsamma säger man pålänsarbetsnämnderna. Frågan kvarstår; Blir det en fortsatt stödverksamhet justtill dessa beredskapsarbeten eller inte? Det är den fråga man ställer iförsta hand. Fortsätter inte delta stöd tvingas ju dessa ungdomar att flyttasöderut. Jag har redan sagt att regeringen har tagitställning till AMS framställning om hur vi skall förlänga åtgärderna. Men detär fråga om en serie åtgärder, och jag har inte möjlighet alt här gå igenomdem. kan emellertid la del av ett beslut som just harfattats i regeringen. Beträffande frågan omarbetsförmedlingarnas sätt att agera när människor erbjuds ett arbete somligger inom del rimligas ram och tackar nej gäller naturligtvis den regel sornalllid har gällt att man skall la elt arbete som erbjuds, om det inte, sotn jagsade , finns handikapp eller andra svårigheter som omöjliggör för personeni fråga alt ta del anvisade arbetet. Utan dén regeln tror jag inte att vårtförmedlingssyslein skulle fungera på ett fullgott sätt. Där vi får en uppgång iantalet lediga jobb inåste vi helt enkelt se lill att människor tar de jobb somfinns och kommer ut på den ordinarie arbetsrnarknaden. Del är ju ändå syftetmed vår förmedlingsverksamhet. JOHNANDERSSON (vpk); Jag kan i princip hålla medarbetsmarknadsministern oir-r all man skall ta ett jobb som man bliviterbjuden. Men är det ju så alt om en ung människa blirerbjuden ett jobb t. ex. i och inte vill flytta, sä blir haneller hon avslängd från understöd. Det är endast de som ärbofasta, har familj, äger hus osv. som har möjlighet an vägrti att la ett Nr 70 Den som så alt säga är fri och kan flytta rnåste flytta. Då detgäller det särskilda stödet noterar jag med glädje all regeringen har firtiatbeslut i del avseendet . Del komnrer soin elt kigntinde besked till koinnrunernainle rninsl i det län som jag represeniertir. Överläggningen vtir härmed avslutad. Omförbud för polisföreningar att vara delägare i spellokaler § 7 Om förbud för polisföreningar att vara delägare ispellokaler Justitieministern ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:267, och anförde: har- med hänvisning lilltttt är deliigare i en spellokal iStockholm - fiågat mig om jag liinker göra något för att förhindra attpolisföreningar blir delägare i spellokaler. är en ideell föreningsonr står öppen för allmänheten. Man kan självfallet ha olika meningar orn detliimpliga i all en sådan förening är ekonomisk intressent i elt företag somdriver en spellokal. Klart är emellertid att regeringen inte har möjlighet altmeddela några föreskrifter i detta hänseende. Det skulle innebära ettåsidosättande av den föreningsfrihet som är inskriven i grundlagen. nämnerlotteriutredningens huvudbetiinkande (SOU 1979:29) Lotterier och spel. Ibelänkandet uppmärksammas att flipperspel, TV-spel och liknande spelapparalersom finns uppställda t. ex, på konditorier och barserveringar och på senarelid också i särskilda spelhallar i en del fall har orsakat sociala problem.Från skolhåll har framförts all spelandel har gått ut över skolarbetet. Socialamyndigheter och polisen har redovisat att spelhallarna lätt blir ensnnrlingsplats för ungdomar med sociala probleni. Mot denna bakgrund harlolteriirlredningen föreslagit till flipperspel och liknande spel regleras i ensärskild lag. Enligt Itigförsltiget sktill en kontrollmyndighet, ,ges rätt alt begränsa spelets omfattrring genon-r att meddela föreskrifter förspelet i vissa lokaler. Det kan exempel\';.s gälla föreskrifter om spel får förekomma och hur många spelappartiter som får finnas i lokalen.Belänkandet remissbehandlas f. n. och skall därefter övervägas ih;indelsdepartementel. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Jag tackar justitieministern för svaret. Frågan om flipperspel och liknande har som sagts utrettsav lolteriutred-ningen. har det blivit vanligare att spelställs ul i vissa lokaler i sådan rnängd att de närmast fåll karaktären avspelhallar. i är en sådan spelhall. Den är känd.eller snarare ökänd, som en dålig miljö för ungdomar. I sambandrned lotteriirtredningens verksamhet inkom flera skrivelser till Om förbud för polisföreningar att vara delägare ispellokaler utredningenangående denna typ av spelhallar. Utredningen tinordnade också hearings.Praktiskt taget samtliga skrivelser och instanser som var representerade i denanordntide hearingen var kritiska mot spelhallarna. Exempelvis beskriverpolismyndigheten i den här typen av lokaler, dit ungdomar söker sig, somrena knarkklubbar. 1 en liknande lokal i gjorde polisen tre razzior innanlokalen slängdes. Orsaken lill den frågti jag ställt är allStockhohnspolisens idrottsförening är delägare i den tidigare omtttladeAlexander . Det är inte ovanligt att idrottsföreningar försöker fåinkomster viii spel- och lotteriverkstimhel. idrottsföreningär med andrtr ord inte udda i det här sammanhanget. Men det som gör delolämpligt är att det är just en polisförening som är delägare. Polisen fårdiirmed dubbla roller: dels skall polisen övervaka och vara beredd all görarazzior, dels har polisen elt iirtresse av att verksamheten går bra för alt fåpengar till föreningskassan. Man kan alltså starkt ifrågasätta orn det är lämpligt förpolisen att bli delägare i en verksanrhet i vilken knarklangningen gror. 1 sinförlängning kan den här modellen få orimliga konsekvenser. Vi har föreningsfrihet här i landet. Och detär en viktig frihet. Den gäller också polisens idrottsföreningar. Men vad jaghär har velat ha besked orn från justilieminislern är lämpligheten i detaktuella fallet. I rubriken på rnin fråga finns ordet "förbud".Det är en felaktig rubrik, och jag är inte själv upphovet till den. Min meningär att man inle löser alla problem här i världen rned förbud. Därtill har visom sagt föreningsfrihet. Vad jag efterlyser är en meningsyttring från justitieministern.En ntenings-yltring kan mänga gånger ha samma effekt som ett förbud. Det enda jag finner av meningsyttring i svaret frånjustitieministern är följande: "Man kan självfallet ha olika meningar omdel lämpliga i att en sådan föreningar ekonomisk intressent i elt företagsomdriver en spel lokal." Men, herr justitieminister, vem är "man"i det här fallet? säger trtl inan kan ifrågasättaoni del är lämpligt för polisen att verka i den här organisationsformen. Jagkan ge rätt i att det finns en viss skillnad mellan ideellaföreningar där polismän är verksamma och andra ideella föreningar. På enpolisman ställs del vissa krav pä uppträdande sä alt hans förtroende hosallmänheten förblir orubbat. Det gäller både under tjänstetid och på fritid. Vihar regler om det i 14!) om den s. k. poliseliken. Enligt de reglerna får en polisman t. ex. inte genomskuldsiitlning eller på annat siitt göra sig beroende av den vars verksamhethan har att övervaka. Han får inte heller på grund av tjänsten motta gåva,belöning eller annan sådan förmån, utan att polisstyrelsen medger det.Slutligen anges i paragrafen alt en polisman inte får motta lån eller annanförmån, varigenom han kan bli beroende av underlydande. Jtig vill framhålla attdel i det hår fallet inte ens påståtts all någon polisman skulle ha brutit motde här reglerna. använde begreppet polisföreningar. Jagktrnske skall påpeka att , som ju är en av destörre föreningarna i landet med ca 6 000 medlemmar, är öppen för alla. Deflesta medlemmarna är inle poliser. Jag anser inte alt jag i skall lycka till om dellämpliga i till polisföreningar är delägare i spellokaler. Jag har givit enmöjlighet att tolka svaret genom att säga alt man kan ha olika meningar om dethär. Det finns alldeles klara regler orn vad föreningar fär göra och inte. ochregeringen siiknar möjlighet att hindra delta. Om förbud för polisföreningar att vara delägare ispellokaler Jag är också medveten om attStockholmspolisens idrotis-iörening är öppen för allmänheten. Men likväl ärpolismästaren i ordförande i föreningen, vilket ändå ger denkaraktären av alt vara polisens idrottsförening. refererar till den instruktion som gällerför polisman. Därmed anger han ju ändå att det är olämpligt alt enpolisförening är delägare i sådan verksamhet som vi här talar orn. Del somgäller för den enskilde polismannen måste ju också gälla för polismännen kollektivt. Jag är också inne på den linjen att regeringen inte kangöra någonting. Men en meningsyttring från justitieministern kan ha precis likastor effekt. Och åsiktsfrihet har vi här i landet. Den gäller ocksåjustitieministrar. Överläggningenvar härmed avslutad. § 8Föredrogs och hänvisades Motionerna 1979/80:587-590lill konslilutionsutskottet /80:591-597 till finansutskottet1979/80:598-611 fill skalleutskottet /80:612 till jusfitieulskottet1979/80:613-615 till lagutskottet /80:616-618 fill utrikesutskonet1979/80:619-621 till försvarsutskottet /80:622-632 tillsocialförsäkringsutskottet /80:633-642 till socialutskonet /80:643-655till kulturutskottet /80:656-670 fill utbildningsutskottet /80:671-687till trafikutskottet /80:688 till socialutskottet /80:689-697 tilljordbruksutskottet /80:698-721 fill näringsutskottel /80:722-732 tillarbetsmarknadsutskottet /80:733 till kulturutskottet /80:734-745 fillarbetsmarknadsutskottet /80:746-758 till civilutskottet 9 protokoll 1979/80:67-72 Nr 70 1979/80:759 lill socialutskottet den /80:760 till näringsutskottet 1979/80:761till kulturutskottet 1979/80:762lill utbildningsutskottet § 9 Föredrogs och bifölls Interpellalionsframställningarna1979/80:123 och 124 § 10 Tredje vice talmannen meddelade an påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle propositionerna nr 100och 101 sättas sist. § 11 Anmäldes och bordlades 1979/80:763av om sparsamhet med riksdagstryck 1979/80:764av i om inrättande av ett konsekvensinstitut 19.79/80:765 av omsekretesskydd för uppgifter som utgör underlag för statistikproduktion 1979/80:766 av Per OlofHåkansson m. fl. om en översyn av lagen om präslval 1979/80:767 av omsakområdesindelning vid utgivning av SvenskFörfattningssamling 1979/80:768 av m. fl. om förstöring avvissa journalkopior 1979/80:769 av m. fl. om kyrkans skiljandefrån staten \919/?,{):110 av Axel m. fl. om en utredning rörandeGuadeloupe- medlen 1979/80:771 av m. fl. omprioritering av ett nytt polishus iSandviken 1979/80:772 av m. fl. om översyn avupphandlingskungörelsen /80:773 av m.fl. om indexregleringav lån 1979/80:774 av och om myndigheternas anslags- och budgetarbete 1919/80:115 av . byggnads- och anläggningsverksamhet 1979/80:776 av och om den offentliga upphandlingen /80:777 av m. fl. om detstatliga finansiella stödet till företag 1979/80:778 av m.fl. om statensdataserviceverksamhet 1979/80:779 av om utnyttjande avfinansfullmakten för ett nytt polishus i /80:780 av m. fl. om svensk samhällspolitik under 130 1979/80:781 av omavdragen för resekostnader vid inkomstbeskattningen 1979/80:782 av omberäkningen av bilförmån vid beskattningen 1979/80:783 av ochKerstin i om avdraget vid inkomstbeskattningen förresekostnader 1979/80:784 av ochMargU Sandéhn om försäljningen vid flygplatserna 1979/80:785 av omrestitution av bensinskatt till yrkesfiskare 1979/80:786 av m.fl.om skattebefrielse för periodisk skrift som utges av barn- ochungdomsorganisation 1979/80:787 av m.fl. om rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för periodiskt understöd 1979/80:788 av omenhetligt uppgiftslämnande om inkomstförhållanden 1979/80:789av om höjning av sparavdragel 1979/80:790 av ochStina om avskaffande av rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen avfrivilliga periodiska understöd 1979/80:791 av ombeskattningen av realisationsvinst som uppkommer genom fastighetsreglering 1979/80:792 av . om slopande av mervärdeskatten på kemikalier avsedda för kalkning avsjöar 1979/80:793av m.fl. om höjning av skogsvårdsavgiften 1979/80:794av m. fl. om åtgärder mot skattefusk 1979/80:795 av m.fl. om upphävande av bestämmelserna om tingspredikan 1979/80:796 av omöverflyttning av mål om betalningsföreläggande till behörig tingsrätt 1979/80:797 av ochGunilla om frivården inom kriminalvården 1979/80:798av om åtalsreglerna vid barnmisshandel 1979/80:799 av om särskild påföljd för skadegörelse 1979/80:800 av ochSiri Häggmark om skärpta straff för grova narkotikabrott 1979/80:801 av ochGöte om det fortsatta arbetet på en ny polislag 1979/80:802 av . om en fristående parlamentarisk styrelse för säkerhetspolisen 1979/80:803av m.fl. om säkerhetspolisens verksamhet 1979/80:804 av iKumla m. fl. om avdrag på underhållsbidrag till barn vid utövande avumgängesrätt 1979/80:805 av ochLars-Ake om uppräkning av skadeståndslivräntor 1979/80:806av Per m.fl. om avvecklingen av dödsbon Nr 70 1979/80:807 av ochMarga Odelsparr om proportionellt val vid Tn sdippnden utseende av arbetsutskott i vissastiftelser m. m. 24 i-minri1980 1979/80:808 av m.fl.om stipendierna för studerande vid folkhögskolan i 1979/80:809 av m. fl. om ett nytt FN-organ för energifrågor 1979/80:810 av Benil omtidpunkten för inkallelse till värnpliktstjänstgöring 1979/80:811 av omförsök med vegetarisk kost vid vissa militärförband 1979/80:812 av ochNils om informationssystemsutvecklingen inom försvaret 1979/80:813 av m.fl. om användning av försvarets resurser för civilt ändamål 1979/80:814 av omförsök med överlåtelse av fri värnpliktsresa till närmaste anhöriga 1979/80:815 av andre vice talmannenThorsten och om beredskapslagring av olja hosjordbruksföretagen 1979/80:816 av om detmilitära försvarets huvudprogram "Operativ ledning m. 1979/80:817 av Hans Lindbladoch om det militära vitsordssystemet 1979/80:818 av ochUlla om fria hemresor för tjänstgörande värnpliktiga 1979/80:819av m.fl. om forskning för försvar och fred