prot · G309109 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringen har insett nödvändigheten av att göra besparingar.Jag tror att vi alla här i kammaren delar uppfattningen att det är nödvändigt.Regeringen har inte gjort någon attack mot kustposteringen i , utandet är tullstyrelsen som har prioriterat den frågan. Jag vill också klarlägga att , som Karl-ErikSvartberg talar sig varm för, ingalunda är lottlös när det gällerkustposteringar, även om kustposteringen i till äventyrs skulle drasin. Där finns nämligen posteringar också i , , ,, , och på samt i , på Gottskäroch i Jag villalltså försöka återföra debatten till realiteterna, så att den får rimligaproportioner. PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag vill bara säga till att jag är övertygad om attatt länsstyrelserna i berörda län utomordentligt noga följer frågan. F. n.pågår där arbetet med länsplaneringen. De flesta länsstyrelser sänder i dagarnatill regeringen in Länsrapport 80, vari man anger de långsikfigaregionalpolitiska målen i sammanfattning. I varje fall understryker länsstyrelseni , liksom landsfinget där, nödvändigheten av att verka för attförsöka bevara i Arkösund. Jag skulle tro att samma inställningfinns både i och, som jag sade förut, i . Jagär övertygad om att vi regionalt kommer att verka för att kunna klara det här. KARL-ERIKSVARTBERG (s); har det visst litet besvärligt med kunskaperna ivästkustens geografi, men det får väl förlåtas honom. Jagsade att regeringen gör en attack. Jo visst - det är ju regeringen som framförförslaget och det är regeringens förslag som vi diskuterar här i . Detär inte eller generaltullstyrelsens förslag, utan det är alltsåregeringens förslag som går till . har enuppfattning, och den samlade verksamheten på har en helt annanuppfattning än generaltullstyrelsen i den här frågan. Den sistnämndauppfattningen har också framförts fill både generaltullstyrelsen och regeringen,Men det har regeringen alltså inte tagit någon hänsyn till. Fårjag sedan fill säga att jag gjorde ett par citat. Men jagfår väl förtydliga dem då! Hur kan man bygga upp en förtröstan på följandemeningar: "Motdenna bakgrund synes det utskottet lämpligt att frågan om posteringarnasavveckling såvitt möjligt också prövas enligt de regler som ställningstagandettill kan leda till." "Medhänsyn fill att det f. n. inte är möjligt att avgöra om eller på vad sättutredningsförslaget kommer att kunna förverkligas bör" osv. "Utskottetförordar därför att tullstyrelsen dels inte fattar något slufligt beslut ifrågan med verkan , dels om så blir möjligt medverkarfill att frågan prövas enligt de regler som kan komma att gälla i fråga omstatlig personalindragning vid kusterna." Hur finns det möjlighet att bygga upp en tro på attde här kustposteringarna skall bevaras med så lösa och luddiga skrivningar? Jag vill instämma i vad sade. Dessutom vill jagsäga till , att han skall nog inte ha för stor Indragning av vissa kustposteringar förtröstanpå att länsstyrelserna förmår göra någonting i det här sammanhanget. De skallgöra en utredning enligt förslag, de skall ta fram de faktasom finns, och sedan är frågan bara den om generaltullstyrelsen vill anpassasig eller inte. Gör generaltullstyrelsen inte det och kommer man inte överensom kostnaderna, är det regeringen som avgör. Det är alltså inte iÖstergötlands län som avgör Arkösunds öde. Vi kanske inte längre skall diskutera vilketinflytande länsstyrelserna har, men jag vill säga fill att långtinnan förslag lades fram pågick det, som alltid i sådana härfrågor, samråd mellan berörd länsstyrelse och myndigheterna. Detta är alltså ioch för sig ingen nyhet. Vad gör är att den ytterligareunderstryker samrådsbehovet. KARL-ERIKSVARTBERG (s): i delarden uppfattning som jag har redovisat här. Det beslutet kan vi alltså fatta meden gång. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 28 punkt G1 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåErik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: . Ja - 154 Nej - 170 Utskottets hemställan bifölls. PunkternaG 2 och G 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 15 Slopande av garantibelopp för jordbruksfastigheter Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:29 med anledning av motion om slopande av garantibelopp förjordbruksfastigheter. För att garantera kommunerna ett visstskatteunderlag utgår ju alltid, oberoende av fastighetens avkastning, en skattsom beräknas på det s. k. garantibeloppet. Detta uppgår till avfasfighetens taxeringsvärde. För kommunernas ekonomi är det mera angeläget attlantbrukets viktiga roll som sysselsättningsskapande faktor ej i onödanbelastas med i förhållande till andra näringar diskriminerande beskattning. Jag tycker det är viktigt att man ser garantibeskattningenav jordbruksfastigheter som en företagsbeskattning. Det kan vara i sin ordningatt ha en särskild garantibeskattning för villa- och frifidsfastigheter. Menatt ha en särskild form av beskattning av viss sorts företagsamhet - jordbruk -är knappast rimligt ur företagsbeskattningssynpunkt. Det är så mycket orimligaresom ju skatten blir effektiv endast när företaget går särskilt dåligt. Garantibeloppet slår olika och tämligen godtyckligt påskilda typer av jordbruksfasfigheter. Det är i och för sig riktigt att defastigheter som visar underskott eller låg inkomst belastas medgarantibeloppet. Till denna grupp hör emellerfid högst varierande typer avjordbruk. Inte minst nyetablerade jordbrukare med stora skulder hör hit. Ävenrena skogsfastigheter ingår i denna grupp de år då ingen avverkning sker. En av anledningarna till att den aktive kan drabbas är attgärden har högt taxeringsvärde och att verksamheten inte ger tillräckligt högavkastning för att garantibeskattningen skall kunna undvikas. Detta är tämligenvanligt för större fastigheter med taxeringsvärden på en eller annan miljonkronor. Den statistik som skatteutskottet åberopar avspeglar intedagens värden utan . Eftersom avkastningen inte stigit i takt medtaxeringsvärdena för de större fastigheterna ger statistiken en missvisandebild. Vid en fördubbling av taxeringsvärdena vid 1981 årsfasfighetstaxering kommer helt naturligt garanfibeloppet påjordbruksfastigheter att fördubblas. Detta kommer i sin tur att medföra kravpå ökad inkomst för att skatten skall kunna betalas. Då någon kompensafion ejges i jordbruksförhandlingarna blir denna ökning högst markant. Jag vill här anföra två exempel på vilka krav påinkomstökning som kommer att ställas när det gäller två olika fasfigheterslönsamhet för att skatten på garantibeloppet skall kunna betalas vid en kommunalskattpå . Beräkningen är gjord för en marginalskatt på . Den enafastighetens taxeringsvärde är , varvid garanfibe- Slopande av ga-rantlbelopp för jordbruksfastigheter Slopande av garantibelopp för jordbruksfastigheter 1982 kommer garanfibeloppet att vara , varvid det fordrasen inkomstökning på . Den andra fastighetens taxeringsvärde är i år1,8 milj. kr., varvid garantibeloppet är . 1982 kommer fastighetensgarantibelopp att vara , vilket gör att det fordras en inkomstökningpå inte . Jag är på grund av det anförda tacksam att utskottet delarden uppfattning jag givit uttryck åt i min motion, att de väntade höjningarnaav taxeringsvärdena kan komma att påkalla särskilda åtgärder. Det svenska jordbruket befinner sig inte i kris. Men alltfler enskilda jordbrukare har börjat hamna där. Räntehöjningar,höjda drivmedelspriser och foderkostnader samt inte minst de mycket högahandelsgödselpriserna är orsaken fill jordbrukets allt större ekonomiskaproblem. Det är därför min förhoppning att skatteeffekterna avtaxeringsvärdenas höjning och därmed också konsekvenserna av garantiskatten påjordbruksfastigheter i möjligaste mån mildras genom åtgärder från regering ochriksdag. Jag har genom detta inlägg sökt utveckla enfråga som riksdag rätt behandlat.Ordspråket "trägen vinner" kanske kan få gehör. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Garantibeskattningen innebär att avfastighetens taxeringsvärde skall tas upp som inkomst för ägaren. Denbeskattningen får inte effekt utom när fastigheten har gått med underskotteller med ett obetydHgt överskott. Inom jordbruket är det väl så att för de flesta som driververksamheten själva har garantibeskattningen inte någon effekt - den har intenågon betydelse för den gruppen av jordbrukare. När det däremot gäller passivajordbrukare eller gods eller liknande som har arrendegårdar kan man hamna isituationen att garantibeskattningen ger effekt. När det sedan gäller frågan om garantiskattens verkan ärdet inte så, som säger, att jordbruket är speciellt utsatt. 2 i betänkandet framgår att jordbruket spelar en ganska liten roll i dettasammanhang. Effekfivitetsgraden är där , dvs. ungefär densamma somför industrifastigheter. Den höga effektivitetsgraden finns i gruppen annanfastighet. Jag vill ha sagt detta, för det ger en bild av vadgarantiskatten betyder. Jag vet inte om det är motionärens avsikt att man skallavskaffa den för jordbruket och ha den kvar för övriga. Motionären begär enutredning. Den andra frågan som motionären tar upp är att det skallgöras en översyn av garantiskatten på grund av den fastighetstaxering somkommer att ske 1981. Jag vill då erinra om att regeringen , isärskilda tilläggsdirektiv till fastighetstaxeringskommittén betonade vikten avatt man också skulle ta upp beskattningsfrågorna när det gällde villorna, en-och tvåfamiljshus, och se tillatt de nya taxeringsvärdena inte fick konsekvenser som inte var önskvärda. Manfick direkt i uppdrag att se över de olika beskattningspunkterna - skiktgränser,procentsatser - och föreslå åtgärder som skulle kunna mildra effekten av etthögre taxeringsvärde. Nuhar också kommittén som skall se över beskattningsreglerna för familjeföretagfått liknande uppgifter när det gäller jordbruket. Därmed kan man säga attkravet på utredning om garantiskattens inverkan på grund av de höjdataxeringsvärdena redan är tillgodosett. Vistår mitt uppe i fasfighetstaxeringens inledande skede medprovtaxeringar. Ännu är det inte klarlagt exakt var nivån kommer att ligga. Detär dock fastslaget att det blir en betydande höjning, men jag anser att man härhar vidtagit åtgärder för att effekterna inte skall få de konsekvenser sommotionären har farhågor för. Utskottethar i sitt yttrande understrukit att man delar motionärens uppfattning att dethär bör ses över. Det pågår f. n. ett utredningsarbete på olika områden för attfillgodose de krav som ställs för att de höjda taxeringsvärdena inte skall fåicke önskvärda konsekvenser för fasfighets-ägare, vare sig det gäller villaägareeller andra grupper i vårt samhälle. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan. Slopandeav garantibelopp för jordbruksfastigheter De jordbrukare som driver sin rörelse med underskott och som har dåligbetalningsförmåga drabbas oerhört hårt av garanfiskatten -deras inkomst skallnu räcka till för den också. När det gäller jordbruksfasfigheter måste manverkligen poängtera att denna garanfibeskattning utgör en företagarbeskattning.När det gäller villa- eller fritidsfasfigheter tas garantibeskattningen inte påsamma sätt ur människors utkomst. Det är därför inte jämförbart. Jagär naturhgtvis tacksam att man nu kommer att uppmärksamma det här. Framtidenfår utvisa hur det kommer att fungera. STIGJOSEFSON (c): Som jag sade i mitt förra inlägg är garanfiskatten i de flesta fallinte effektiv när det gäller företagen. Därför är det, som jag ser det, svårtatt beteckna denna skatt som en företagsbeskattning. Viskall emellerfid inte tvista om detta. Det viktiga är att konsekvenserna avdenna skatt med hänsyn till den kommande fastighetstaxeringen redan äruppmärksammade. Utredningarna kommer att framlägga förslag hur man skall mildraeffekterna av de höjda värdena. På den punkten är vi överens. Det andra är välnärmast en teoretisk fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. § 16 Höjning av skogsvårdsavgiften Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:30 med anledning av motion om höjning av skogsvårdsavgiften. I detta betänkande behandladesmotion /80:793 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenskulle anta av mofionärerna framlagt förslag fill lag om ändring i lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift, innebärande att skogsvårdsavgiften, som f. n.utgjorde av fastighetens taxerade skogsbruksvärde, skulle höjas fill8 promille fr. o. m. . Utskottet hemställde att skulle avslå motion1979/80:793. Reservation hade avgivits av ErikWärnberg, , , i , HagarNormark, och (alla s) som ansett att utskottet borthemställa att med anledning av motion 1979/80:793 skulleanta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1946:324)om skogsvårdsavgift, innebärande att skogsvårdsavgiften skulle höjas till 8promille av skogsbruksvärdet att tillämpas första gången vid taxering. Skogsvårdsavgift tas ut av ägarna tillskogsfastigheter för att dessa skall betala de skogsvårdande arbeten som utförsav samhället. Trots höjningen räcker knappast en avgift på 3 %o avfastighetens skogsbruksvärde till, utan fortfarande sker en visssubventionering från samhället. I princip är vi väl överens om att skogsbruketbör stå för sina egna kostnader. I motion 1028 föreslås att en rad ytterligare åtgärderskall vidtas i skogen för att förbättra skogsbrukets ställning. Denna motionbehandlas i jordbruksutskottet, och det tillkommer inte mig att diskuteraåtgärdernas lämplighet, utan det får jordbruksutskottets ledamöter göra. Då vi, dvs. skatteutskottets socialdemokrater, dock blivitövertygade om att man både nu och måste öka insatserna förskogsvården, har det fillkommit oss i skatteutskottet att föreslåfinansieringssätt, om vi fortfarande vill att skogsbruket skall bära sina egnakostnader. Utskottsmajoriteten anför att de föreslagna åtgärderna ärav regionalpo-lifisk natur och därför inte bör finansieras medskogsvårdsavgifter. Det är möjligt att största nyttan just nu kommer atttillföras vissa utsatta regioner. Men fill detta skall sägas attskogsvårdsavgiften inte är några öronmärkta pengar, varför det inte alltid ärden enskilde skogsägaren som får nytta av sin avgift. Avgiften får mera ses somen avgift från hela näringen som kommer hela näringen till godo. De farhågor som utskottsmajoriteten framför om att dehöjda taxeringsvärdena kommer att göra avgiften oskäligt hög, kan man tatämligen lugnt. Skogsvårdsavgiften fastställs ju , och visar detsig att de höjda taxeringsvärdena ger onödigt stora skogsvårdsavgifter, så ärdet inte svårt att justera avgiftsuttaget nedåt. Jag tror rent allmänt attmånga gränser utöver dessa gränser kommer att justeras efterfastighetstaxeringen 1981. I motion 793 av m. fl. yrkas att avgiften skallhöjas med 5 %o från . På grund av de besvärligheter som ärförknippade med ett uttag som börjar mitt i ett beskattningsår har vireservanter frånfallit kravet på ett ikraftträdande och yrkar istället pä ett ikraftträdande . Det betyder givetvismotsvarande minskning av de intäkter som beräknades inflyta. Vi reservanter är också medvetna om attjordbruksutskottets majoritet avstyrkt förslaget om ökade åtgärder iskogsbruket, men på grund av den eftersläpning som alltid sker när det gällerdessa avgifters inleverans är det lämpligt att redan nu besluta om de avgiftersom skall bekosta ökade skogsvårdsåtgärder . Med det anförda ber jag, fru talman, att få yrka bifalltill den vid betänkandet fogade reservationen. STIGJOSEFSON (c): beslöt att höjaskogsvårdsavgiften fr. o. m. taxering från 0,9 %c till 3 %c avfastighetens taxerade värde. föreslår, som vi hört, socialdemokraternai sin parfimofion att uttaget höjs till 8 %c, en avgiftshöjning som enligtmofionärerna totalt kan beräknas uppgå till 100 milj. kr. Utskottethar anfört tre skäl för att inte tillmötesgå kravet i motionen. Det första skälet är att skogsvårdsavgiften - liksomhitfills - i första hand bör användas fill sådana åtgärder från samhällets sidasom är till gagn för skogsbruket som sådant eller för alla skogsägare. De avmotionärerna föreslagna åtgärderna är till väsentlig del av regionalpolitisk art,och kostnader av detta slag bör finansieras på annat sätt än genom höjningar avskogsvårdsavgiften. Det kan inte vara rimligt att inom skogsbruket tillämpaandra finansieringsregler för regionalpolitiska åtgärder än vad som gäller inomandra områden av vårt samhälle. Det andra skäl som utskottet anför är att höjning avuttaget beslöts . Reglerna härom trädde inte i kraft förrän vidsenaste årsskifte och tillämpas - som jag sade - första gången vid 1981års taxering. Det tredje skälet är att det skulle vara felaktigt att -enligt den ändring som reservanterna nu vill göra - besluta om en höjning somfullt ut skall fillämpas första gången med de nya taxeringsvärden somkommer att grunda sig fastighetstaxering. Det har under debattenvisserligen talats om att det med hänsyn till dessa nya taxeringsvärden skallgöras en justering av beskattningen, men att fatta ett beslut på grundvalav detta anser jag vara felaktigt. Med vad jag har anfört yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan i dess betänkande nr 30. Överläggningen var härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av ErikWärnberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkande 30 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 164 Nej - 159 §17 Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1979/80:29med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt avser utgifterna /81 inom verksamhetsområde jämtemofioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samfliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt6 (Markförvärv för jordbrukets rationalisering) Regeringen hade i proposition1979/80:100 bil. 13 () under punkt B 5 (s. 23-25)föreslagit att 1. medge att lantbruksstyrelsen fick disponera enrörlig kredit av . i t. o. m. , 2. fill Markförvärv för jordbrukets rationaliseringför /81 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motion1979/80:220 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 1)anhållits att hos regeringen hemställde att lantbruksnämnderna i deolika länen skulle ges möjlighet att, med användande av medel ur jordfonden,genom förvärv tillskapa lämpliga jordbruksföretag vilka kundebehållas i samhälletsägo och utarrenderas till lämpliga, kunniga och intresserade unga jordbrukare -enskilt eller i samverkansföretag. 1. att riksdagenmedgav att lantbruksstyrelsen fick disponera en rörlig kredit av 25 000 000 kr.i t. o. m. , 2. att fill Markförvärv för jordbrukets rationalisering för /81anvisade ett reservationsanslag av , 3. att riksdagenbeträffande användningen av jordfonden skulle avslå mofion 1979/80:220 yrkande1. Anslag inom jord-b ruksdepartem en -tets verksamhetsområde Punkt 7(Lån med uppskjuten ränta) Regeringen hade under punkt B 6 (s. 25-26) föreslagitriksdagen att fill Lån med uppskjuten ränta för /81 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:220 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkandena 6 och 7) anhållits att hos regeringen hemställde 6. attsom särskilt skäl för beviljande av lån med uppskjuten ränta till arrendatorskulle räknas att denne saknade eget kapital, 7. att den övre lånegränsen på150 . till varje enskilt företag, vid lån till jordbruksföretag meduppskjuten ränta, skulle tas bort och ersättas med en skälighetsprövning medutgångspunkt i det aktuella lånebehovet. 1. att riksdagenfill Lån med uppskjuten ränta för /81 anvisade ettreservationsanslag av , 2. beträffandevillkoren för erhållande av lån med uppskjuten ränta att skulle avslåmotion 1979/80:220 yrkandena 6 och 7. Punkt 13 (Bidrag till permanent skördeskadeskydd) Regeringen hade under punkt C 7 (s. 47) föreslagitriksdagen att fill Bidrag till permanent skördeskadeskydd för budgetåret1980/81 anvisa ett anslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1758 av m. fl. (s), vari yrkats att riksdagenbeslutade att fill Bidrag till permanent skördeskadeskydd för budgetåret1980/81 anvisa ett i förhållande fill regeringens förslag med 30 000 000 kr.minskat anslag. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1979/80:1758 till Bidrag till permanent skördeskadeskydd /81 anvisade ett anslag av . 1. av , , ,, , och (alla s) somansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1758 skulleavslå regeringens förslag om anslag till Bidrag till permanent skördeskadeskyddför /81. Punkt 17 (Bidrag till skogsvårdsstyrelserna) Regeringen hade under punkt D 2 (s. 52-54) föreslagitriksdagen att till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för /81anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:697 av m. fl. (vpk), vari yrkats attriksdagen under bil. 13 D 2, Bidrag till skogsvårdsstyrelserna, beslutadeanvisa ett med . förhöjt belopp, och 1979/80:1028 av m. fl. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkande 2 a) hemställts att beslutade att av medel sominflöt genom av mofionärerna i annat sammanhang föreslagen höjning avskogsvårdsavgiften a) till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för budgetåret1980/81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 14 800 000 kr.förhöjt förslagsanslag att användas för en ökning av antalet förrättningsdagari förhållande till regeringens förslag med till 77 000. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1979/80:697 och motion 1979/80:1028 yrkande 2 a till Bidragtill skogsvårdsstyrelserna för /81 anvisade ett förslagsanslagav . 2. av , , ,, , och (allas)som-under förutsättning att biföll reservationen tillskatteutskottets betänkande 1979/80:30 - ansett att utskottet bort hemställa att med anledning av regeringens förslag ochmotion 1979/ 80:697 samt med bifall till motion 1979/80:1028 yrkande 2 a fillBidrag fill skogsvårdsstyrelserna för /81 anvisade ettförslagsanslag av . Punkt 19 (Bidrag till skogsvård m. Regeringenhade under punkt D 4 (s. 56-58) föreslagit att 1. medge att under /81 statsbidrag beviljades med sammanlagt högst . 2. till Bidrag till skogsvård m. m. för /81anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:1028 av m. fl. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkande 2 b) hemställts att beslutade att av medel sominflöt genom av motionärerna i annat sammanhang föreslagen höjning av skogsvårdsavgiftenb) fill Bidrag till skogsvård m. m. för /81 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslagatt användas med . till särskilda skogsvårdsåtgärder inom detskogliga stödområdet, med . till översiktliga skogsinventeringarsamt med . till statsbidrag för fastighetsvisa skogsbruksplaner, 1979/80:1372 av m. fl. (s), vari yrkats attriksdagen beslutade att bidrag för särskilda skogsvårdsinsatser skulle kunnautgå för stödberät-tigad verksamhet i under budgetåren1980/81-1982/83, och 1979/80:1763av (). 1. att riksdagenmedgav att under /81 statsbidrag beviljades med sammanlagthögst . till skogsvård m. m.,