prot · G309122 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommittén kominer alltså att mycketnoga studera detta. framförde synpunkten att en sjuklön frånarbetsgivaren kanskeskulleha varit en mera intressant lösning. Det var just vadLO försökte att få igenom avtalsvägen, men från SAF:ssida sade man då obönhörligt nej. har emellertid kommittén fått i uppdragatt se på också denna fråga. Karensdagar inom sjukpenn ing fö r-säkringen, m.m () replik: Det är tillfredsställande att höra attutskottet har behandlat den här frågan mycket ingående, men jag beklagar inte har gått vidare utan bara nöjt sig med att redovisa den fina statistiksom finns från alla de områden som och jag har berört hår. Jag har inte yrkat bifall till vårmotion, eftersom jag förlitar mig på att utskottets skrivning skall påverkasjukpenningkommittén i dess fortsatta arbete så att man tar upp dessa frågortill en seriös behandling. Jag hoppas nu att kommittén skall kunna redovisa ettbra resultat i det hår avseendet. vicetalmannen (): Jag och några andra centerpartister har väckten motion om prövning av ett rättvist karensdagssystem inom sjukförsäkringen.Motionen har som man kunnat höra här väckt uppmärksamhet så till vidaatt den nämnts i reservationen av m. fl. Låt mig klart säga att sjukförsäkringen är en nödvändiggarant för ekonomiskt stöd till dem som råkar ut för sjukdom. Den ger ekonomisktrygghet, särskilt om sjukdomen är långvarig eller ofta återkommande såsom ärfallet exempelvis i fråga om vissa allergier. Emellertid uttalas en ganska stark kritik motsjukförsäkringen när det gäller korttidsfrånvaron, en kritik som jag tror vialla här i kammaren kan instämma i. De kostar samhället 1,3 miljarder plus de följdkostnader somkan uppkomma. Jag är övertygad om att alla de som är att hänföra till vad jagskulle vilja kalla normalfallen kan bära förlusten av en eller två dagarsförsäkringsbortfall. Det är en annan sak om det är fråga om en sjukdom somåterkommer ofta eller som varar . Men det går naturligtvis att lösaäven detta, exempelvis genom läkarintyg. Jag anser därför att de som ärfrånvarande från arbetet av sådana skäl bör ha ersättning från den första dagende är sjuka. För dem som blir hemma på grund av tillfällig krankhet ärsäkerligen inte förlusten av försäkringsinträdet ekonomisktavgörande. Jag har i motionen föreslagit att sjukpenningkommitténskall få i uppdrag att utreda frågan om ett rättvist karensdagssystem. Jag ärmedveten om att det ligger en del i vad t. ex. sade om att manskall pröva det här pånågotsätt för att komma tillrätta med de existerandeproblemen. 12 protokoll 1979/80:121-122 Karensdagar inom sju kpenn ing försäkringen, m.m är justden prövningen jag gärna skulle vilja ha, inte minst därför att en del hardetta avtalsreglerat. En möjlighet kunde kanske vara att arbetsgivaren fick tahand om betalningen för den ena dagen. Vissa uppgifter ger vid handen attkorttidsfrånvaron minskat vid rätt till flextid. sommiljöförbättrande åtgärder på arbetsplatsen, kan också minska frånvaron, ochdet har också kommit fram i debatten om de svåra förhållanden som kanåstadkomma korttidsfrånvaron. Vi vill gärna medverka till en förbättring där.Jag tror också att frågan om karensdagar i viss utsträckning kan vara en frågaom solidaritet och hänsyn. Utskottet besvarade emellertid motionen i en enda mening ochsäger att ett bifall till kravet om utredning av den här problematiken skullemotverka syftena med reform. - Tänk, jag tror precis tvärtom. Jag troratt den skulle ge respekt för och skapa solidaritet kring en sjukförsäkring somvi alla anser är behövlig och värdefull. Därför vill jag avge denröstförklaringen att jag kommer att rösta med reservationen i det läge som vinu har, Helt kort vill jag säga att det arlängtidsfallen som tar de största pengarna och har gjort det under en följd avår, vilket framgår klart av alla de rapporter som ochriksförsäkringsverket har lagt fram. Det är där vi behöver sätta in ekonomiskainsatser - både när det gäller möjligheten att ge människor med deltidspensionrätt till ett arbete och när det gäller att satsa pä rehabilitering, så att mankan ta vara på människors restarbetsförmåga. På den punkten brister det mycket. Sedan nämnde att flextiden hade inneburitatt sjukligheten minskat. Med litet längre erfarenhet kommer vi kanske attmärka att också rätten att vara hemma för att vårda sjukt barnkommer att påverka korttidssjukfrånvaron. Vad vet jag. Låt oss hoppas att detkommer att gå i den riktningen. Jag kan också säga. beträffande fallen med tättåterkommande frånvaro som anser inte skall vidkännas avdragför karensdagar, att det sedan läng tid tillbaka finns angivet i lagstiftningenatt om man insjuknar från föregående sjukfrånvaro får man sjukpenningfrån . Det kanske är litet jobbigt att sätta gränsen vid ,och den kan naturligtvis diskuteras, eftersom man har rätt att vara hemma sjudagar utan läkarintyg. Man kan ha väldigt goda intentioner utan att funderaöver hur det skall bli administrativt möjligt att genomföra dem. vicetalmannen (): Jag kan dela en del av de uppfattningar somDoris har gett uttryck för, men uppgifterna beträffande kostnaderna harjag fått efter direkt fråga till upplysningstjänsten: Vad kostar tvåkarensdagar? Det är deras uppgifter, som de har tagit fram. Min åstundan äregentligen att försöka få en prövning av mitt förslag, och jag vill veta vad denkan resultera i -jag hoppas att den kan resultera i rättvisa. Jag är nämligenrätt övertygad om att och andra innerst inne är väl medvetna om attuttrycket att alltinte är bra som det är skulle kunna användas i detta fall. Sedan skall jag, herr talman, inte orda mer i denna fråga,men jag vill ta upp ytterligare en sak. Det har då och då kommit framatt man på något sätt skulle vara ute efter det första barnbidraget. Jagvillklart deklarera att inte kommer att medverka till att man rör vid detförsta barnbidraget. Därmed har jag fått säga det till och andrasom spekulerat i detta. Det är glädjande att detta kommit tillprotokollet alldeles frivilligt. Men en sak vill jag säga till . När hanröstar för reservationen 2 ställer han också upp på motion 1525 som innebär trekarensdagar. Den motionen har , , som första namn. vice talmannen (): att reservationen till allra största delen bygger påmin motion. Det är klarläggande nog. Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propostionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan NilsCarlshamre begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande15 mom. 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäNils Carishamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Viss översyn av semesterlagen § 5 Viss översyn av semesterlagen Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:33 med anledning av en motion om viss översyn avsemesterlagen. I härföreliggande betänkande. 1979/80:33 frånsocialutskottet, behandlas frågor om översyn av semesterlagen. I betänkandetbehandlas bl. a. regeln om rätt att spara semester, som genom beslut avarbetsdomstolen fått en tillämpning som ej avsetts dä lagen antogs avriksdagen. Utskottet understryker i betänkandet: "Det ärangeläget att sparandereglerna i nya semesterlagen kan utnyttjas på ett sättsom var avsett då lagen antogs. Utskottet förutsätter därför attutredningsarbetet bedrivs med stor skyndsamhet så att frågan om möjligheternaatt spara semester kan bringas till en snar lösning." Detta är ett uttalande som ett enigt utskott står bakomoch som jag förutsätter att ställer sig bakom. Sedan betänkandetslutjusterades har det emellertid blivit känt att regeringen genom direktivingripit i kommittéarbetet, vilket kräver en förklaring frånregeringspartiernas talesman i utskottet, Idirektiven står bl, a,: "Utgångspunkten skall vara att alla förslag somkommittéerna lägger fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser inorn de områden som förslagen avser. Det innebär att omkostnadskrävande förslag läggs fram måste visas hur förslagen kanfinansieras genom besparingar i form av rationaliseringar och omprövning avpågående verksamhet inom utredningsområdet. Kostnadsberäkningar skall vara välgenomarbetade och ta hänsyn till alla kostnader som kan uppstå, oavsett om dedrabbar staten, kommunerna eller enskilda." Man frågarsig vad som är innebörden i ordet "enskilda". Med hänvisning till detta citat vill jag att utskottetstalesman förklarar vad innebörden är i direktiven då det gäller 1978 årssernesterkonimittés arbete, och då bl. a. de som berörs i detta betänkande. Årdet på det sättet att semesterfrågorna ej är berörda i de nya direktiven, dåsemesterlön avräknas ur löneutrymmet vid förhandlingar? Eller berör de nyadirektiven dessa frågor? Om så är fallet kan jag konstatera att regeringenblandat sig i förhandlingarna och förhandlingsutryrnmet till fördel förarbetsgivarna. Det är angeläget att vi får en klarredovisning av vad som innefattas i direktiven och vad som menas med"enskilda". Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I det betänkande från socialutskottet som vinu diskuterar -och som är enhälligt - skriver utskottet att det är angelägetatt sparandereglerna i den nya semesterlagen kan utnyttjas på det sätt somavsågs då lagen antogs. Utskottet förutsätter därför att utredningsarbetetbedrivs med stor skyndsamhet, så att frågan om möjligheten att spara semesterkan bringas till en snar lösning. Detta gör vi mot bakgrund av den dom somrefereras i motionen och i utskottsbetänkandet. Som sade, har regeringen utfärdat nyadirektiv som gäller alla utredningar. Direktiven går i stort sett ut på attutredningarnas förslag skall ha till utgångspunkt att de kan genomföras inomramen för oförändrade resurser inorn de områden förslagen avser. När man läggerfram kostnadskrävande förslag skall man därför visa hur de kan finansieras:genom besparingar, rationaliseringar, omprövningar av pågående verksamhet inomutredningsområdet osv. Det sägs också att kostnadsberäkningarna skall vara välgenomarbetade. Man skall ta hänsyn till alla kostnader oavsett vem som drabbas. Här diskuterar vi ju eventuella förbättringar avsemesterreglerna. Det är givet att dessa förbättringar innebär kostnader förarbetsgivaren. Naturligtvis tas det, som sade, ur löneutrymmet,och därför kan man också säga att de innebär kostnader för löntagaren.Visserligen finns det en lagstiftning, men det är ju tradition att det ärparterna som i första hand avgör hur det tillgängliga löneutrymmet skalldisponeras - om man vill ha mer ledighet eller inte. Lägger utredningen framförslag om en förbättring av reglerna, innebär det att ett visst löneutrymmetas i anspråk. Därmed åsamkas också näringslivet kostnader. Det är alltså klart att resonemanget i de nya direktivenär tillämpligt. Därför är det viktigt att utredningen, om man löser den härfrågan på ett sätt som innebär en ökning av kostnaderna, redovisar dessakostnader. Det förutsätter jag att den kommer att göra. Vidare framgår det av direktiven, att om kommittéer avsärskilda skäl anser att man bör lägga fram förslag orn en ökning avkostnaderna, kan man vända sig till regeringen och åberopa de särskilda skälen.Det framgår av utskottsbetänkandet att sparandereglerna i semesterlagen intekan utnyttjas av de berörda löntagarna på avsett sätt, och då kan man med foghävda att det är fråga om särskilda skäl. Såvitt jag förstår är utredningenoförhindrad att på det sätt som utskottet har sagt lägga fram förslag tilllösningar av denna fråga. Därmed är det inte sagt att det förslag somutredningen kommer fram till får stöd av remissinstanserna och framförs tillriksdagen av regeringen. Det är en senare fråga. Men enligt min mening utgör denya direktiven inget hinder för utredningen att arbeta på det sätt somsocialutskottet har angivit, och jag har ingen anledning att anta att de somutfärdat direktiven gör någon annan bedömning. Viss översyn av semesterlagen Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet JOHNJOHNSSON (s): Jag tackar förde klarläggandeuppgifterna. Det är bra att vi har fått de här delarna beträffandeseniesterlagen klarlagda. Givetvis skall man redovisa kostnaderna. Ingen harifrågasatt den saken. Men sedan ankommer det på arbetsmarknadens parter attgöra en bedömning. Utredningen är alltså oförhindrad att arbeta vidare underåberopande av särskilda skäl. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:34 med anledning av motioner om vissa lagstiftningsfrågor m.m. på arbetsmiljöområdet. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:489 avSivert (), 1979/80:499 av m. (vpk), vari hemställts att med bifall till motionen beslutade anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen(1977:1160) att gälla fr. o. m. , innebärande attarbetstagare vars arbete stoppats av skyddsombud skulle få full lön underuppehållet, 1979/80:640 av m. (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslagtill ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) innehållande förbud mot användandeav diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygslastrum,slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten. 1979/80:845 av m.fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 2, 3, 4 och 5) hemställts attriksdagen skulle 2. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskildutredning rörande tillämpningen m. m. av arbetsmiljölagens ansvarsregler, 3. besluta attansvaret för tillsyn över arbetsmiljöförhållandena vid vissa mindrearbetsplatser överfördes från kommunerna till yrkesinspektionen, 4. hos regeringenbegära förslag om formerna för överförande av den kommunala tillsynen tillyrkesinspektionen. 5. som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för det fortsattaarbetet med reformering av yrkesinspektionens distriktsindelning m. m. 1. beträffanderegionala skyddsombud att skulle avslå motionen 1979/80:489, 2. beträffande lönunder tid då arbete var stoppat av skyddsombud att skulle avslåmotionen 1979/80:499, 3. beträffandeförbud mot dieseldrift i vissa arbetslokaler att skulle avslåmotionen 1979/80:640, 4. beträffandeutredning rörande tillämpning av arbetsmiljölagens ansvarsregler m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:845 yrkandet 2, 5. beträffande denkommunala tillsynen att med anledning av motionen 1979/80:845yrkandena 3 och 4 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 6. beträffandeyrkesinspektionens distriktsindelning att skulle avslå motionen1979/80:845 yrkandet 5. Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet LARS-OVEHAGBERG (vpk): I detta betänkande från socialutskottetbehandlas två vpk-motioner - nr 499 om att lön skall utgå när skyddsombud harstoppat ett arbete och nr 640 om att regeringen skall lägga fram förslag tillförbud mot användande av dieseldrivna arbetsmaskiner under jord och i slutnalokaler. Det viktigaste skyddsarbetet utförs av de arbetande ochderas skyddsombud. Uppgifterna är stora. Vi vet att 200 arbetare dör varje åri direkta olyckor, tusentals skadas allvarligt, tiotusentals dör en för tidigdöd till följd av yrkessjukdomar. Och det kanske största arbetsmiljöproblemet-den högt uppdrivna arbetstakten och den omfattande utslagningen - skall inteförglömmas. Riskerna i arbetslivet är alltså omfattande. Gifter,stress, buller, cancerframkallande ämnen, lösningsmedel m. m. har man attbrottas med. Det är på arbetsplatserna som man ytterst ser om något kemisktämne eller någon produktionsmetod är en fara för hälsan. Det är på arbetsplatsensom man utifrån senaste tillgängliga vetenskapliga rön och undersökningar ellerutifrån praktisk erfarenhet bekämpar produkter och produktionsmetoder som ärfarliga. Svårigheter att få påtalade risker åtgärdade är vanliga.Därför är skyddsombudens rätt att stoppa farliga arbeten mycket viktig. Arbetsdomstolen har i ett par uppmärksammade mål haft attta ställning till om arbetare, vilkas arbeten har avbrutits av skyddsombud, harrätt till lön som arbetet är stoppat. Arbetsdomstolen har menat att arbetare har rätt till lönunder tid då skyddsombud har stoppat arbetet, under förutsättning attskyddsombudet haft fog för sin åtgärd. Genom arbetsdomstolens tolkning har man anledning attbefara att skyddsombuds faktiska möjligheter att stoppa farligt arbete kraftigtinskränks. Om inte de arbetande har ovillkorlig rätt till lön ett Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet arbete ärstoppat avskyddsombud, så kan skyddsombudet i sin bedömning avarbetsmiljörisker tvingas göra ekonomiska bedömningar som inte direkt har medarbetsmiljön att göra. Arbetsdomstolens tolkning innebär därmed en kraftiginskränkning i de fackliga organisationernas verksamhet. Det kommer sannoliktatt resultera i svårigheter när det gäller rekryteringen av skyddsombud ochäven i fråga om arbetsmiljöarbetets status. kommunisterna föreslår därför attarbetsmiljölagen ändras så att arbetare som till följd av skyddsombuds åtgärdavbrutits i sitt arbete erhåller full lön - detta då utan förbehåll ellervillkor. föreslår nu att avslåvpk-motionen 499. Två motiveringar framförs: dels framhåller man attanställningsskyddskommit-téns arbete omfattar denna fråga och att kommitténskall framlägga förslag, troligtvis 1981. dels hänvisar man tillarbetsdomstolens utslag. Detta innebär ju att socialutskottet anser att ingentingbör göras efter arbetsdomstolens utslag. Det är tydligen bra som det är. Att skyddsombudens arbete försvåras, att det skapasmotsättningar och att företagsledningarna får möjligheter till ekonomiskt hotoch till utpressning bekymrar inte socialutskottet. Detta kan naturligtvis vara en ståndpunkt som väl rimmarmed den högerpolitik som regeringen bedriver . Men att socialdemokraternai utskottet svalt arbetsdomstolens utslag anser jag vara mycket beklagligt. Hoppet att anställningsskyddskommittén skall lösa dennafråga finns knappast, om inte socialutskottet och gör någon form avviljeyttring. Detta har inte socialutskottet föreslagit. Jag yrkar bifalltill det särskilda yrkande som delas i kammaren och som till skillnad frånmotionen innebär att ikraftträdandet skall ske . Yrkandet harföljande lydelse: att med anledning av motion 1979/80:499 beslutaranta följande Lag omändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 7 S arbetsmiljölagen skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap, 7§ Innebärvisst------------ från ersättningsskyldighet. Arbetstagare, som till följd av åtgärd som avses i dennaparagraf, avbrutits i sitt arbete skall ej vidkännas lönebortfall utan hanskall ersät- tas på samma sätt som om han faktiskt utfört arbetet. Denna lag träder i kraft . Vissalagstiftningsfrågor m. m. på Frågan om förbud mot diseldrivnaarbetsmaskiner under jord arbetsmdjöområ-och i slutna utrymmen togs förstagången upp i en interpellation 1972. det Alltsedan dess har i stort sett sammamotivering använts för avslag på vpk-kraven; forskning och utvecklingsarbetepågår sornkan leda till att dessa maskiner ersätts, och ett förbud skulleomintetgöra produktionen har man sagt. Vi anser inte att detta är hållbara skälför avslag pä vår hemställan till regeringen om att den skall framlägga ettförslag till förbud. Vi anser att det finns anledning att upprepa kravet även iår, och det har vi gjort i motionen 640. Vi anser det styrkt attdieselavgaserna är farliga. Även socialutskottet har insettden faran. I dess betänkande 1979/80:5 sägs: "Utskottet anser att det ärangeläget att åtgärder vidtas för att eliminera de hälsorisker och olägenhetersom är förenade med användningen av dieseldrivna fordon." Av detta harinte socialutskottet dragit några konsekvenser utan ansett att det bör vara somtidigare. Utskottet hänvisar till att forsknings- och utvecklingsarbete pågåroch slutar med att säga att man inte vill vidta några åtgärder. Det är enmärklig inställning, om man har insett faran. Frågan är hur länge socialutskottet kan hävda dennaorimliga inställning. Det är snart tioårsjubileum för dess begäran om avslag pådessa krav. måste väl även socialutskottet kunna komma till insiktom att dieseldrift måste förbjudas vid arbete under jord och i slutna utrymmen. Vi inom vpk inser naturligtvis att det under enövergångsperiod kan förekomma störningar i produktionen. Detta får emellertidinte hindra att man tar ställning för att snabbt genomföra ett förbud.Människors liv och hälsa måste sättas före ekonomiska överväganden ochtillfälliga och snabbt övergående produktionsstörningar. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen 640 och till det särskilda yrkande som har utdelats på bänkarna. GABRIELROMANUS (fp): Som påpekar har de yrkandenfrån vpk som vi nu diskuterar redan tidigare behandlats åtskilliga gånger iriksdagen, . Därför, och med hänsyn till att detär så sent , vill jag i stort sett hänvisa till vad som sades vid dettillfället oeh vad som framhålls i utskottets betänkande. När det gäller rätten till lön ett arbetehar stoppats på grund av ingripande av skyddsombud vill jag understryka vadutskottet säger, nämligen att man har rätt till lön under uppehället i arbetet,om det har funnits fog för åtgärden att stoppa arbetet. Enligt de domar somåberopas i Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet utskottetsbetänkande har arbetsdomstolen sagt att man inte bör ställa ett längre gåendekrav på skyddsombudet "än att hans ståndpunktstagande sker efter enbedömning av omständigheterna som framstår som försvarlig. Avbryts arbetet pågrundval av en sådan bedömning, har åtgärden skett med fog även om det iefterhand skulle visa sig att lagens förutsättningar inte var uppfyllda," Detta är betydelsefullt. Det är alltså inte så attskyddsombudet först måste vara säker på att lagens förutsättningar är uppfylldaför att kunna stoppa arbetet, utan det räcker med att åtgärden är försvarlig.Men det är väl också rimligt att man, innan man ändrar lagtexten i dettaavseende, avvaktar vad den pågående utredningen, anställningsskyddskommittén,kommer fram till. Den kommer med sitt betänkande om ungefär . Att vi villvänta på det resultatet betyder emellertid inte att vi anser att det är bra somdet är, utan att vi först vill se vad utredningen säger innan vi tar ställningtill om någon ytterligare lagändring krävs. Men jag hyser inget tvivel om attutredningen kan ta upp saken, utan mer långtgående viljeyttringar frånriksdagen - och begär ju f. ö. inte någon viljeyttring, utanen omedelbar lagändring. Också det andra yrkandet, om förbud mot dieseldrift islutna utrymmen, behandlades . Utskottet konstaterade då attforsknings- och utvecklingsarbete pågår för att ytterligare förbättrasäkerheten och få bort de hälsorisker och olägenheter som är förenade medanvändningen av dieseldrivna fordon. Redan nu finns det självfallet regler omventilation och liknande ting, för att så långt det är möjligt begränsa dessarisker. Utskottet ansåg inte att det fanns fog för attomedelbart besluta om ett förbud, utan avstyrkte motionen med hänvisning tilldet pågående skyddsarbetet. Detta förslag godkändes av i höstas.Utskottet har inte funnit att det nu finns anledning att fatta något annatbeslut utan avstyrker motionen även . Jag ber med detta, fru talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Om man har insikt om att risker finns, bör manväl dra vissa slutsatser av detta och inte hänvisa till vad man ansåg.Dä kan man dra ut på beslutsprocessen i det oändliga. Har man en gång.