prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — Vitycker aft det är eft märkligt sätt att försöka bevisa preparatefs ofarlighet.Jag förstår infe hur bevisföring hänger ihop. Beträffande den markbaserade användningen sade jag aft detinte saknades logik i den. Vi från moderata samlingspartiet har sagt att de olikametoderna bör användas därför att skogsbruket behöver dem. Låt mig åberopanaturvårdsverkets och arbetarskyddsstyrelsens ställningstaganden. Dessainstanser svävar inte på målet när de säger att markbaserad besprutning inte äraft föredra, men att man inte har något aft invända mot flygbesprutning. Vi har ansett aft det infe fannsnågon anledning att gå in på frågan. I stället har vi förordat att dispensskulle ges för de mest angelägna objekten, vilket vi också sagt i vär motion. (vpk) replik; i säger aft det vorelogiskt att använda sig av markbesprutning även inom jordbruket. Det har inteheller vi något emot. Men besprutning från marken är farligare änbesprutning från luften, och det vet lika bra som jag efter deutredningsarbeten som gjorts. Därför förstår jag inte varför lämnarvägen öppen för skogsbolagen aft bespruta från marken. Jag tror att vi är överens om att skogstillgångarna ärvärdefulla och att de skall skötas på bästa sätt. Men jag kan infe inse aftdefta innebär att man behöver använda gifter. Man är kanske inne på ettbrukningssätt, som gör att man får dessa följder och därför måste användagifter. Det finns dock andra sätt att bruka våra skogstillgångar. Det kapital som skogsnäringen avkastar kan man använda påannat sätt än som sker . I stället för aft dela ut 312 milj .kr. tillaktieägarna skulle man, som jag sade i mitt första anförande, kunna användadessa pengar till att röja skog och skapa jobb. Cellulosabolaget hade en vinstpå 577 milj. kr. Det är fråga om aft använda dessa pengar på ettannat sätt. Där ligger skillnaden. Det är inte fråga om hur man ser påskogstillgångarna - där kan vi vara överens - utan frågan är hur man skallanvända de resurser som finns. Där tror jag det skiljer mellan oss. ARNEANDERSSON i () replik; Jag vill bemöta på en endapunkt, nämligen då han talar om aktieutdelningen. Det är ett ofta återkommandeargument, som man tydligen har intresse av. Dessutom är det utomordentligtbelysande för kommunismens syn på dessa frågor, nämligen att de som sätter insina pengar i skogsföretag skall göra det utan krav på återbäring. har sattin sina pengar skall även stå för de ökade kostnader som ett sådant här beslutinnebär. Kan förklara logiken i detta, såvida man infe är förett konfiskatoriskt handhavande av pengarna. Finns det någon annan förklaring,, skulle vi uppskatta att få höra den. (vpk) replik; känner säkert till att man intebygger upp ett skogsföretag genom att ett antal människor sätter in sina pengaroch köper aktier. Den största delen av aktiekapitalet har tillkommit genomgratisaktler och nyemissioner. Det är jobbarna som har arbetat ihop dessavärden. Det är inte enskilda människor som har satsat dessa pengar. Det trorjag att vi kan vara överens om. Så har det gått till. Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Förste vice falmannen anmälde att i Ljunganhållit aft fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. SVANTELUNDKVIST (s): Vi har från socialdemokratins sida i denparfimotion som vi för fjärde året i följd väckt i miljöfrågor uttalat våroroför den samlade effekten på människor och miljö av ett ökat utnyttjande avgifter och kemikalier. Vi har krävt att få en gift- och kemikommission tillsattför att få en samordning till stånd av åtgärder på skilda områden i syfte atteffektivt möta kemisamhällets risker. Tyvärr har den borgerligariksdagsmajoriteten hitintills avvisat vårt krav. Vi har ansett det angeläget att man på varje områdeeftersträvar att begränsa utnyttjandet av gifter och kemikalier, vilkaseffekter på människor och miljö vi icke har fillräcklig kännedom om. Efter detatt den borgerliga riksdagsmajoriteten avvisat vårt krav om ensärskild utredning i syfte aft begränsa gift- och kemikalieanvändningen ijordbruket och skogsbruket, vände folkpartiregeringen före 1979års val på klacken och tillsatte en sådan utredning. När det gäller användningen av bekämpningsmedel inomskogsbruket krävde vi i vår motion om riktlinjer för skogspolitiken till1978/att kommunerna skulle ges möjligheter aft säga nej tillskogsbe-sprutning inom sitt område och att de skulle kunna kräva att mekaniskröjning tillämpas. En utredning om lämpligheten av och formerna för ett ökatkommunalt inflytande har också genomförts av . Utredningen har redovisatförslag som ligger i linje med de krav som framfördes i den socialdemokratiskamotionen. I stället för att lägga fram en proposifion grundad pä förslaget harjordbruksministern överlämnat denna utredning till den kommitté som tillsattesav folkparfiregeringen. Vidare har jordbruksministern, som lovade aftåtgärder skulle vidtas inför den kommande besprufningssäsongen, nu valt attförorda en provisorisk reglering genom sitt förslag om ett förbud mot spridningfrån luften av lövbekämpningsmedel över skogsmark årsbesprutningssäsong. Det äranmärkningsvärt att jordbruksministern även på Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark samma sättsom när det gällde att förbjuda bekämpningsmedel som innehåller 2,4,5-Tnonchalerat arbetsmiljösynpunkten genom att låta sitt förslag till förbudomfatta endast flygbesprutning. När det gällde frågan om bekämpningsmedelinnehållande 2,4.5-T reagerade vi socialdemokrater och krävde aft beslutet, bl.a. av arbefsmiljöskäl. borde omfatta iiven markbesprutning. Utskottet ochriksdagen delade den uppfattningen. Det är självklart lika välmotiverat aft ocksåden här gången ger jordbruksministern bakläxa. Tunga motioner, från allapartier utom , kräver att det provisoriska förbudet skall omfattaäven markbesprutning. För tycks liksom för jordbruksministernarbefsmiljöskälen inte vara värda att beakta i de här sammanhangen, detta trotsatt såväl arbetarskyddsstyrelsen som så klart tagitställning mot markbesprutning som en olämplig metod ur arbetsmiljösynpunkt. i har sagt att han är välmedveten om att markbesprutning är en sämre metod ur arbefsmiljösynpunkf. Detfer sig då närmast cyniskt att han med den medvetenheten vill medverka tillrisken att vi får en ökad användning av markbesprutning genom aft man imoderaternas reservation lämnar den möjligheten öppen för skogsägarna. Det är tillfredsställande aft jordbruksministern infe harstöd för sin inställning hos något annat parti än moderata samlingspartiet. Jaghoppas att det skall stämma jordbruksministern fill en smula eftertanke och ettökat intresse för arbefsmiljökraven i fortsättningen. Jag vill göra klart att när detgäller vårt krav i mofion 1760 att kommunen skall ges möjlighet att stoppaskogsbesprutningar inom sitt område återkommer vi när ställning skall tas definitiv lösning av frågan om skogsbesprutningen. Jag yrkarbifall till utskottets hemsfällan. i () replik; talar om cynism imoderatreservationen som om han inte vore medveten om att propositionen gällerett ettårigt förbud. Vi har uttalat att egenfligen var den här propositionenhelt onödig, därför att en utredning hade lagt fram sitt förslag så att det ivarje fall aldrig hade blivit ett senare beslut i än under hösten.Utredningen arbetade ju faktiskt med målsättningen att arbeta fram ett förslagunder våren. Detta förekoms av jordbruksministern. Cynismen - för att använda SvanteLundkvists vokabulär - inskränker sig alltså till att vi tyckte aft den metodsom har kunnat duga hitintills kunde ha fått användas också under innevarandeär. SVANTELUNDKVIST (s) replik: Cynismen ligger ju däri att moderatasamlingspartiet säger sig kunna acceptera ett förbud mot flygbesprutningar -visserligen med möjligheter till dispenser - men den olämpligaste metoden urarbetsmiljö-synpunkt vill man lämna öppen. Cynismen blir infe mindre för att det gäller . Inställningenär lika cynisk för det. (m): I gårdagens riksdagsdebatt om deskogspolifiska frågorna sade socialdemokraternas främste talesman att det årvikfigt att tillvarata och utnyttja skogens produkfion. Det sades också attlåga avverkningar pressar upp råvarupriserna och att defta utgör ett hot motsysselsättningen. Förvisso är det så, men talesmän för socialdemokraterna gördet verkligen inte lättare för skogsbruket, och konsekvensen i partietshandlande kan ifrågasättas. diskuterade vi skogspolitiken i riksdagenmed utgångspunkt i ett förslag års skogsutredning. Utredningen haderedovisat tre alternativa produktionsprogram, utmynnande i en högsta tänkbarauthållig avverkning på 85, 75 resp. per år.Skogsutredningen, som var enig, hade förordat det alternativ som ledde till denhögsta avverkningen och som byggde på ett mycket intensivt skogsvårdsprogram,vilket i sin tur förutsatte att skogsbruket fick arbeta utan omfattanderestriktioner för såväl gödsling och dikning som användning av den kanadensiskatallen contorfa. beslöt emellertid - i enlighet medpropositionens förslag - att skogsbruket skulle inrikta sig motmedelalfernafivet. Det alternativet förutsätter bättre resultat avbeståndsanläggningarna än vad som klarats . Detförutsätter minskning av lövinblandningen i plant- och ungskogarna, begränsadanvändning av contorta, m. m. Det lägsta alternativet förordades inte från något håll idebatten. Det var dock ingalunda något låt-gå-alfernativ, utan även dettaförutsatte betydande skogsvårdsinsafser. Det innebar emellertid attavverkningsnivån snabbt måste sänkas drastiskt, speciellt beträffandebarrvirkesavverkningen. Det skulle då självfallet få negativa konsekvenser förlandets ekonomi och sysselsättningen. , , är det som om polifikerna tävlade omaft förhindra skogsbruket att nå upp till det så satta skogspolitiskamålet. Skulle många av de föreslagna restriktionerna genomföras hamnar manlångt under skogsutredningens lägsta alternativ. På grund av det tryck som utövats gentemot skogsbruketfrån miljögrupper och andra har man i skogsbruket redan gjort sådanaeftergifter att man knappast har förutsättningar att leva upp till detskogspolitiska beslutet. Det är främst det ökade lövinslaget i våra plant- ochungskogar som inverkar negativt på skogsproduktionen. Orsaken till den storalövinblandningen är framför allt den stora återhållsamhet med användning avkemiska medel som skogsbruket visat. Man kan uppenbarligen i praktiken inteklara av arbetskraftsbehovet och inte heller de kostnader som är förenade meden övergång fill mekaniska röjningsmetoder. Det ena alternativet som står till buds är aft anställa mängd tillfällig arbetskraft som röjningar kan utföras. Denarbetskraften står emellertid i praktiken inte att uppbringa, och arbetetkommer också att Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Det andra alternativet är aft öka den fasta arbetsstyrkan och flyttaöver en stor del av personalen från avverkning till röjningsarbete. Dettainnebär emellerfid, utöver stora fördyringar för röjningsarbetena, ocksåbetydande kostnadsökningar för hela avverkningskedjan på grund av den lägremekaniseringsgrad som måste bli följden av detta alternafiv. Lönsamheten iskogsbruket är så låg att skogsbruket ej kan bära ytterligare kostnader.Härfill kommer att röjningsresultatet blir av avsevärt lägre kvalitet. Följden kommer således att bli att lövinsliiget kommer aftfortsätta att öka i våra skogar. Den ökade sysselsättning i röjning som blirföljden av förbud mot kemisk behandling motverkas kraftigt av den minskadesysselsättning i avverkningsarbete på grund av den sänkta avverkningsnivån ochi än högre grad av den minskade sysselsättning som sker i förädlingsleden ochövriga av skogsbruket beroende aktiviteter i samhället. Om man försiktigträknar med aft avverkningarna jämfört med nuvarande skogspolitiska inriktningmåste minska med ca 4 miljoner m-' som ett resultat av förbud mot aftanvända kemiska bekämpningsmedel, kominer kontentan av detta att bli en minskadsysselsättning på totalt mellan 10 000 och 20 000 årsarbeten. föreliggande förslag om ett tillfälligt förbud på ettår eller något mer om regeringen så finner lämpligt får givetvis inte såallvarliga konsekvenser. Man måste dock utgå ifrån att de arealer som planeratsför besprutning under detta år över huvud taget inte kommer att åtgärdas.Orsaken är aft de objekt som planerats för kemisk behandling är sålövinfekterade att mekanisk behandling är tekniskt mycket besvärlig ochekonomiskt närmast oöverkomlig. Inom vissa klimatiskt besvärliga områden,speciellt i , kan följden bli att den barrföryngring som skogsägarnamed stora kostnader och mycken möda lyckats åstadkomma spolieras redan av ettårs eftersläpande lövbehandling. Och ofta är där av biologiska skäl. vilket PerPetersson påpekat i sin motion, mekanisk röjning inget gångbart alternativ. Mankan således utgå ifrån att utöver redan inträffad betydande eftersläpning pålövröjningarna tillkommer minst eft års för kemisk behandling planeraderöjningsarealer som inte blir åtgärdade. Varje års uppskov försvårar, fördyraroch försämrar den framtida produktionen. Att fa igen ytterligareeftersläpning blir i praktiken inte genomförbart. Det skulle vara mycket attvinna, om länsstyrelserna kunde få möjligheter att ge dispens för att minska demest uppenbara olägenheterna av ett tillfälligt förbud mot kemisk behandling avlövsly. När man i den skogspolitiska debattendiskuterar skogsägarnas avverkningsbenägenhet måste de restriktioner somsamhället genomfört och genomför fas med i bilden. Hänsynen till naturvårdensoch miljövårdens intressen tar sig allt starkare uttryck. Det senare har vifått ett nytt bevis för genom det nu diskuterade totalförbudet mot användningav kemiska bekämpningsmedel mot exempelvis lövsly. I det förslag fill ny plan-och bygglag som är föremål för remissbehandling finns också en rad förslag sominnebär att produktionsmöjligheterna i skogsbruket begränsas. Frånskogsbrukets sida är vi naturligtvis medvetna om att även skogsbru- ket måsteunderordna sig samhällets övergripande intressen. Vi ställer emellerfid krav påsamhället i denna del. För det första skall de inskränkningar och de förbud sominförs vara sakligt underbyggda. De skall inte enbart ha tillkommit för atttillmötesgå exklusiva röststarka opinionsyttringar i samhället. För det andra fordrar vi att man klart redovisar att medrestriktionerna följer med nödvändighet minskade möjligheter för skogsägarnaaft tillgodose skogsindustrins behov av råvara. Det kan inte vara enbartskogsägarnas skyldighet aft tala om de negativa konsekvenserna av olikainskränkningar. Det måste också ligga i samhällets intresse att ge en sådaninformation och därmed förebygga att det blir en snedvriden debatt. Dennaönskan kan också formuleras med orden: Beslutsunderlaget skall innehålla deekonomiska och praktiska konsekvenser som ett förslag till restriktion medför. I det sammanhanget finns det all anledning att understrykaatt skogsbruk liksom jordbruk är en ekonomisk hantering. Det är därförnödvändigt att se lönsamhetsmässigt på olika åtgärder. Svenskt skogsbruk har stor uthållighet ochdess utövare stor tålighet men måste nu få arbetsro och möjligheter att planeraför framtiden. Detta ger vi inte skogsbruket genom ytterligare restriktioner,och därför yrkar jag bifall till den moderata reservationen. Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark På förslag av förste vice falmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas . § 27 Anmäldes och bordlades 1979/80:2068av m. fl. 1979/80:2069av Bertd Måbrink \919/80:2070av m. fl. 1979/80:2071av m.fl. medanledning av proposifion 1979/80:174 om transportstöd till 1979/80:2072 av och /80:2073 av och andre vice talmannen /80:2074 av och i /80:2075av och 1979/80:2076 av med anledning av proposition1979/80:175 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m, m. § 28Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:490 av () till statsrådet om byggande utan föregående planläggning: Kravet på att fätbebyggelse skallha föregåtts av detaljplanläggning kan falla dels efter dispens då särskildaskäl föreligger, dels om tätbebyggelsen är äv "mindre omfattning"enligt den definition av begreppet som lagts fast i motiven till 5 §byggnadslagen och 56 S 1 mom, byggnadsstadgan. Även i det senare fallet skall,liksom vid planläggning, prövas om marken är från allmän synpunkt lämpad förändamålet. Prövningen kan då emellerfid ske i byggnadslovsärendef och därmed påeft tekniskt enklare sätt, mot bakgrund av eft förutsatt översiktligt bedömningsunderlag.Lämplighetskravet som sådant är dock detsamma som vid planläggning. Det har uppgeffs att byggande utan planläggning ökatkraftigt och defta även i områden med ett markerat bebyggelsetryck. Uttalandeni pressmeddelande från har uppfattats så, attavgränsningen av begreppet tätbebyggelse av mindre omfattning, liksomlämplighetsprövningen i sådana fall, skulle vara en rent fråga även iden meningen att kommunen skulle vara obunden av byggnadslagstiftningens regler.Mot bakgrund härav vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att eftersommaruppehållet i lämplig form presentera en objektiv redogörelse förutvecklingen av byggandet utan föregående planläggning? 1979/80:491 av () tillindustriministern om förhandlingarna rörande Goodyearfabriken i : Enligt uppgift har industridepartementet bedrivitförhandlingar med i om framtid.Är statsrådet beredd redovisa resultatet av dessa förhandlingar? 1979/80:492 av () fillkommunikationsministern om åtgärder för aft förhindra könsdiskriminering inomkommunikationsväsendet: Det statligt ägda GDG Biltrafik ABi anställer inga kvinnliga bussförare. Skälen härför anges vara att detinte finns toaletter. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: åtgärderämnar kommunikationsministern vidta för att förhindra diskriminering av kvinnoroch män inom kommunikationsväsendet? 1979/80:493 av () till industriministern omregeringsåtgärder för atl garantera de anställdas rätt till förhandlingar medledningen för multinationella företag: Helsingborgsförefaget av det engelska multinationella bolaget , Det ufländskaföretaget tog därmed hand om vikfiga delar av beslutanderätten för , Enligt för multinationella företag skallmoderbolaget möjliggöra för de anställda att bedriva förhandlingar med sådanarepresentanter för företagsledningen som är bemyndigade att fatta beslut i defrågor förhandlingen avser. Med stöd av dessa regler har de svenska fackligaorganisationerna förgäves försökt få fill stånd förhandlingar om Viggosframtida produktion och sysselsättning. Det har avslöjats att uppmanat BOCI att kategoriskt vägra sådanaförhandlingar. Medanledning därav ber jag att få ställa följande fråga: Vad kommer regeringen aft göra för att de anställda vidViggo AB skall kunna utöva den förhandlingsrätt som tillkommer dem enligtOECD;s uppföranderegler för multinationella företag? 1979/80:494av () fill industriministern om NCB:s verksamhet i ; Enligt uppgift i press och radio ärnu sfrukturplanen för NCB klar. Förslaget innebär att bl, a, NCB i läggsned och 500 anställda ställs utan arbete. Mot bakgrund av dessa uppgifter vill jag fråga: Har industriministern tagit del av innehållet istrukturplanen, och vilka åtgärder kommer industriministern att vidta medanledning av förslaget till strukturplan för ? 1979/80:495 av () till industriministern omverksamheten vid Emsfors bruk: Vid behandlingen avnäringsufskottets betänkande nr 1979/80:47 i kammaren kom bl,a, frågan upp om möjligheterna för Emsfors bruk att fortsätta sin verksamhetmed annan ägare än , understryker i nämnda betänkande attföretaget i samråd med de anställda bör göra en översyn av nu gällande planeroch undersöka möjligheterna till fortsatt drift vid hotade enheter. Resultatetav detta arbete bör ligga till grund för fortsatta beslut i frågan. Beslut omoundgängliga omställningar måste ske med hänsynstagande till verkningarna förde anställda och för berörda kommuner. Till Emsfors bruk finns det intresserade köpare, som harlagt ett bud till , En uppgörelse måste ske föresemestern, om bruket skall kunna fortsätta sin verksamhet. Nr 148 Med anledning av det anförda och med hänsyn tillutskoftets skrivning vill den Jag fråga industriministern: ''1 mai1980 Är industriministern beredd attomgående medverka till aft Emsfors bruk får fortsätta sin verksamhet med nyägare? fråsor 1979/80:496 av ()fill kommunikationsministern oni plane- ringen avnya vägsträckor: Regering och riksdag har fastslagitatt brukningsvärd skall bevaras för livsmedelsproduktion. På vad sätt beaktas detta vid statens vägverks planeringav nya vägsträckor? § 29 Kammaren åtskildes kl, 17,55,