prot · G30916 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan frågadem som redan har fått en här och blivit betraktade som invandrare hurdet är när de eventuellt vill ta hit familjemedlemmar av olika skäl. Avvisningarna,förpassningarna och utvisningarna har ökat i i takt med att denekonomiska krisen har förvärrats. Närdet gäller de fall Jag har tagit som exempel respekterar Jag naturligtvis sekretessbestämmelserosv. Det förhållandet att inte båda redan har blivit utvisade eller försvunnitfrån beror inte på regeringens välvilja eller på en bättre svenskflyktingpolitik eller på en human svensk invandrarpolitik. Det beroruteslutande på en vaken allmän opinion, som tar itu med de här frågorna ochbörjar leva rövare eller väcka rabalder kring fallen. För det faller man undan! Denena av de personer som här är aktuella bor i mitteget hemlän, län, ochi det fallet har det varit en mycket kraftig offentlig opinion från allamöjliga håll. Del har gjort att denna person är kvar i . Jagär övertygad om all hon inte hade funnits kvar om inte allmänheten reagerat.Det har funnits många andra sådana fall under de år som har gått. somnation eller regeringen kan alltså inte åberopa det som argumenl för atl vi haren bra flyktingpolitik. Omvillkoren för uppehållstillstånd för latinamerikanska flyktingar Dettalas om skillnader mellan flyktingar som kommer från andra länder. När detgäller latinamerikanska flyktingar har i detla och många andra fall Spanienvarit aktuellt. har fått bättre inre förhållanden, de demokratiskarättigheterna och annat har förbättrats. Men det är ett faktum att mångalatinamerikanska flyktingar, framför allt chilenare, har varit påpassade avden spanska säkerhetspolisen, den beryktade och ökända DINA, som har hållit demunder uppsikt. De har känt sig hotade och förföljda också i . Det är ettviktigt, stort och starkt argument för att man inte skall skicka i väg folklill utan att noggrant undersöka vad som kommer att hända med dem där.I andra fall är del fråga om familjeskäl, som också bör beaktas på ett bättresätt. Jag hävdar alltså fortfarande att det finns en skärpning och att del inteär rekommenderande för . Det är riktigt som säger att vi i sakfrågan harolikauppfattningar. Jag hävdar att en skärpning i politiken inte harskett på denna punkt. De exempel anför ger heller inte beläggför atl så skulle vara fallet. Man kan inte hävda att man är politisk flyktingnär man har en i . De berörda personerna har inte heller hävdatatt de sökte asyl här i på grund av politisk förföljelse i , därde redan har asyl. Påståendestår här alltså mot påslående. Jag vidhåller vad Jag har sagt, nämligen attnågon skärpning i denna fråga icke har ägt rum. Däremot vill jag säga att jag ingenting har emot envaksam opinion. Invandrar- och fiyktingfrågorna i är svåra, varför detär viktigt alt statsmakternas åtgärder bevakas. Jag kommer all ta hänsyn tillde opinioner som kommer till uttryck i den mån de är förenliga med deninvandringspolitik som vi för. (vpk); Det finns naturligtvis statistik som vi kan ta fram och återkomma tillbeträffande antalet avvisningar, förpassningar och andra saker. Vi vet, liksomsäkert också statsrådet, att det har blivit en skärpning. Många fall får vialdrig reda på, därför att vederbörande stoppas innan de hinner komma in ilandet och vända sig till myndigheterna. Del är fortfarande polisen som harhand om awisningsbesluien vid våra stora fiygplatser och i våra hamnar. Sedantycker jag att det i alla fall är en något slarvig argumentation av statsrådetatl här tala om som ett land som beviljar till personer vilkaförpassas eller utvisas dit. All right, har dött och vi har fått en vissuppmjukning av polisföriryckel och det fascistiska förtrycket i . Sålångt är del riktigt. Men fortfarande finns den spanska säkerhetspolisen kvarmed i stort sett samma organisation. Den har samma chefer och samma personalsom fanns under Francotiden. Vioch också statsrådet vet - om statsrådet i nte vet går del bra alt ta reda pådet - aft denna polis har intima kontakter och förbindelser med motsvarande myndigheteroch repressiva apparater i hela . Här finns inga vattentäta skottulan tvärtom lämnar frikostigt upplysningar lill polis och militär iArgentina, , , och alla andra diktaturer som finns iLatinamerika. Jag tycker därför att det är dåligt att här stiga upp och sägaatt man utan vidare kan skicka tillbaka folk till utan att de löpernågon risk, för där har de en . Så slarvigt tror jag infe att man fårbehandla frågor som gäller människors väl och ve. 0/77invandrarnas anställningsskydd Jag sade alt man i de berörda fallen inle har åberopat skälet atl manhär skulle behöva söka politisk asyl därför att man bor i . Dessutomvill Jag upplysningsvis omtala att ratificeratGenévekonventionen. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): De här exemplen kan vi kanske inte tala om - vi skall inte gå in påsekretesslagen och säga del vi inte får säga - men ganska säkert är attåtminstone i ett av de fall som Jag har tagit upp har som skäl åberopats just i känner sig förföljd samt påpassad, övervakad och skuggad avden spanska säkerhetspolisen. Åtminstone i del fallet är den beskrivning somstatsrådet här har givit oriktig. Fortfarandekvarstår det faktum att Just , som är det land som är aktuellt i del härfallet, inte kan betecknas som en stat där människor kan ha en . Tyvärrär världen sådan all det inte hjälper att konventioner är ratificerade,eflersom sådana organisationer som säkerhetspolisen inte bryr sig ominternationella konventioner. Vikommer säkert också atl få uppleva liknande fall i andra stater av liknandetyp, där man åberopar sådana saker men där de alltså inte är relevanta, dvs.där de inte stämmer med verkligheten. Detta bör vi i ta hänsyn lill närvi behandlar sådana fall och inte bara slarvigt säga att när flyktingarnakommer hit via ett annal land är det bara att skicka dem tillbaka dit, och såär allting gott och väl. En sådan flyktingpolitik skall vi inte ha! Överläggningenvar härmed avslutad. § 23 Ominvandrarnas anställningsskydd StatsrådetKARIN erhöll ordet för att besvara (vpk) den15 oktober anmälda fråga, 1979/80:35, lill arbetsmarknadsministern, ochanförde: har frågat arbeismarknadsminisiern om regeringenkommer att vidta åtgärder för att trygga invandrares anställningsskydd underden tid ansökan om föriängt arbetstillstånd färdig-behandlas. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. En dom avarbetsdomstolen har fäst uppmärksamheten på alt gällandebestämmelser inte ger en utländsk arbetstagare trygghet i anställningen underhela den lid hans ansökan om förlängning av arbeisiillsiånd är under prövning.Det hänger samman med atf det är straffbart för en arbetsgivare att i sintjänst ha en utlänning som saknar föreskrivet arbetstillstånd. 1 den nämndadomen ansågs arbetsgivaren ha rätt att avbrytaanställningsförhållandet sedan arbetstagarens tillstånd hade löpt ut. Det ärmöjligt alt en sådan rätt föreligger även när frågan om ett nytt tillstånd ärunder prövning hos statens invandrarverk eller - i ett besvärsärende - hosregeringen. skrivelse till regeringen har LO föreslagit sådana ändringar av gällandebestämmelser, att invandrares anställningsskydd i den sist nämnda situationentryggas. Förslaget är nu ute på remiss. Frågan kommer så snart remissyttrandenahar kommit in alt skyndsamt behandlas i . Jagräknar med att en ändring av gällande regler skall kunna genomförassom tillmötesgår invandrarens krav på trygghet i anställningen medan hansansökan om förlängning av arbetstillståndet behandlas. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Minfråga påvisar att det uppenbariigen föreligger moistridighet mellanutlänningslagstiftningen och lagen om anställningsskydd. Detta missgynnarstarkt invandrarna. Här öppnas alltså möjligheter för arbetsgivarna att kringgåtrygghetslagen och godtyckligt avskeda invandrare. Detta missförhållande, somförstärker otryggheten som invandrare i övrigt har, bör med det snarasteåtgärdas. Detta kan ske genom en ändring i utlänningslagen som innebär attarbetstillstånd får förlängd giltighet till dess att ny ansökan om föriängtarbetstillstånd är färdigbehandlad. Detta är en ståndpunkt som vi i vänsterpartietkommunisterna har gemensam med såväl LO som TCO. Detär tillfredsställande atf regeringen nu också har insett de gällande bristernai lagstiftningen, och del är för mig bara att ställa förhoppningen attstatsrådets svar infe bara är en välvillig deklaration, utan att det kommer attmed def snaraste följas av handling. Överiäggningenvar härmed avslutad. §24 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:35-37 §25 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:22 om ändring i övergångsbestämmelsernatill lagen (1979:240) om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) § 26 Anmälan avinterpellationer Tisdagenden Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kam- markansliet 1979/80:38av i (vpk) till industriministern om åtgärder föratt förhindra en centralisering av järnhanteringen: När () bildades var del denförra trepartiregeringens och storfinansens målsättning att rädda vad somräddas kunde av profiterna. Man satsade på stordrift, centralisering ochminskning av antalet produkter och anställda. De små skrotbaseradehandelsstålverken lämnades utanför för alt i den heliga marknadsekonominsnamn gå sitt öde till mötes. har lagts ned. DenGeijerska utredningen om de små verken resulterade i förslag om viss samordningoch nedläggning som främst skulle drabba . Defackliga representanterna vid de svenska handelsstålverken har bl. a. krävt atthela branschens utveckling skall samordnas och att det måste ske genom att SSABövertar ägaransvaret också för de mindre handelsstålverken. Vänsterpartietkommunisterna har för sin del framfört all en helt ny siålpoliiik skallinledas, som innebär samordning av ägandet i ett helslatligi stålbolag ochsatsning på forskning, utveckling och vidareförädling, så alt man kan räddaJobben på stålorterna. Folkpartiregeringensade : "Många av de behövliga rationaliseringsåtgärderna,t. ex. när det gäller tillverkning av råstål, är av sådan karaktär alt de kangenomföras inom den befintliga företagsstrukturen. I den mån sådana åtgärderåterverkar på sysselsättningen står redan särskilda arbetsmarknadspolitiskamedel lill förfogande." IHallstahammar står handelsstålverket () inför storaproblem. Produktionsutrustningen är nedsliten och lämnar ifrån sig miljöfariigtutsläpp i både luft och vatten. har lämnat respit med åtgärdermot utsläppen till 1982. Befolkningen är oroad för såväl miljön som Jobben ochortens framtid. Elt nedärvt 341-årigt yrkeskunnande vad gäller Järnhantering äri fara. Mot bakgrund av detanförda vill Jag fråga industriministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attförhindra en centralisering av Järnhanteringen till några få orter? Kommer regeringen att framlägga ett program för attbevara de små handelsstålverken, som har stor betydelse för sina resp. ortersnäringsliv och sysselsättning? 1979/80:39av () till Jordbruksministern om ekonomisk kompensation förvissa parasitangrepp på nötkreatursbesättningar: Parafilaria bovicola, den s. k. gröna masken, är enparasit som orsakat betydande skador inötkreatursbesätlningar. Skadorna har företrädesvis drabbat besättningar iÖstergötlands län. Även besättningar i , , ,, , och län har drabbats. för försök syftande till all finna lämpligt och effektivtbekämpningsmedel. Dessa försök pågår f. n. Hittillshar det inle utan lagändring visat sig vara möjligt atf ge de drabbadelantbrukarna ersättning för de skador som oförskyllt har drabbat dem. Nuprövas möjligheten av alt ge de drabbade lantbrukarna ersättning viaregleringsmedel, vilket innebär atl del samlade lantbruket för bära kostnadernaför parasitskadorna. Medhänvisning till det anförda ber Jag att till Jordbruksministern få ställa följandefrågor: ÄrJordbruksministern beredd atf medverka lill att drabbade lantbrukare kompenseras för de skador som uppstått genom parafilaria bovicola? Avserregeringen aff pröva möjligheten att kompensera regleringskassan för eventuella ersättningsutbetalningar för parasitangreppen i fråga? §27 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 23oktober 1979/80:62 av ArneFransson (c) till bostadsministern om ökat bostadsbyggande: Antalet igångsatta lägenheter har minskat i jämförelse med . Detlamåste anses vara negativt ur samhällets synpunkt. Av regeringsförklaringenframgår att bostadsbyggandet behöver ökas. Vilkakonkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att bostadsbyggandet skallkomma upp i nivå med vad som angavs som målsättning i budgetpropositionen? 1979/80:63av () till kommunikationsministern om lokalisering av civilflygförarutbildning till : avgav i augusti 1979siu betänkande Rekrytering och utbildning av flygförare till den civilaluftfarten. I betänkandet framstårNyköping som en tänkbar plats för lokalisering. Inte minst med tanke på deutfästelser tidigare regeringar gjort atl den kompensera förnedläggelsen av F 11 borde denna verksamhet Med anledning häravvill Jag ställa följande fråga till kommunikationsmi- j ,, , . nistern; ,. /ragorAr kommunikationsministern beredd att medverka till all största hänsyn tas till tidigare givnalöften att kompensera för l:s nedläggning och medverka till attutbildning av flygförare till den civila luftfarten 1979/80:64av () till Jordbruksministern om stöd ål trädgårdsnäringen: Vilka åtgärder avser statsrådet atl vidtaga för attunderlätta den ytterst besväriiga situation som uppstått för trädgårdsnäringenpå grund av oljepris-höjningarna? §28 Kammaren åtskildes .