prot · G309164 · 1979-12-31 00:00:00 — Här krävs särskilda insatser, somibland kan vara tidsödande, för all om möjligt föra över så många som möjligtav dessa människor lill nya jobb. En organisation som P 80 har visat sig varamycket lämplig när etl betydande antal personer pä en gång skall gä över tillannan verksamhet. Erfarenheterna av P 80 har också visat vad personellaresurser inom exempelvis förmedlingsverksamheten kan betyda. Detta styrker osssocialdemokrater i vår uppfattning atl det är samhällsekonomiskt motiverat atlge arbetsförmedlingen utökade personella resurser. För atl stilla oron hos alla dem som kan komma atl drabbasav etl beslut om neddragning av den svenska varvsindustrin bör redani dag fatta beslut om anställningsgarantier i varvsorterna att gälla . , herr talman, vill jag knyta an fill huvudfråganom varvsnäringens situation och utveckling. Man har i debatten påtalat den situation som från arbetsmarknadssynpunkt blir följden av en neddragning av verksamheten vid varven. har utvecklat delta när del gäller Öresundsvar vet. För egen del vill jag understryka att konsekvenserna inte bara drabbar varvsorterna i utan också en stor del av den övriga skånska 78 arbetsmarknaden. Etl bifall till desocialdemokratiska förslagen skulle i hög grad medverka lill alt lösa problemen på hela den skånskaarbetsmarknaden. I de socialdemokratiska förslagen finns medlen anvisade förhur problemen kan finna sin lösning. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall lillreservationen nr 8 i näringsutskottels betänkande. PER () replik: Jag är litet förvånad över atl argumentera för anställningsgaranlin. Atl lösa problemen påarbetsmarknaden i genom atl lill varje pris hålla fartygsproduktion kvarvid Öresundsvarvet tror jag knappast är den rätta metoden. Tvärtom har juSvenska Varvs ledning gång på gång klagat på alt man har fått generellanedskärningar över samlliga varv, som kanske tillfälligt är lättare atl klarasysselsätlningsmässigt men som ger väsentligt sämre överlevnadsmöjligheler församtliga fyra varv som skulle finnas kvar, om de socialdemokratiskareservationerna skulle bifallas. Dessutom vill jag fråga : Är att i alla andra fall pä olika häll i landet där del kan uppståsysselsättningsproblem -inte bara i Malmö- och Göteborgsregionerna - beredd altgå in med någon form av anställningsgaranli? Vilka ekonomiska konsekvenser trorErik i så fall atl det skulle komma atl leda till? Och vilkakonsekvenser skulle det få när det gäller att klara omstruktureringen isamhället? Det är mycket viktigt atl få svar på dessa frågor -framför alll för den breda allmänhet som inle bor i Göteborgs- oehMalmöområdena. Vissa varvsfrågor, m. m. () replik; Först och främst har vi från värt hålltidigare i debatten kraftigt understrukit alt vi är beredda atl medverkalill en omstrukturering av varvsindustrin - vi ser det som en nödvändighet. Vi har byggt upp en hel radarbelsmarknadspolitiska medel, som är utformade mot bakgrund av utvecklingenskrav och anpassade lill människorna. I arbetsmarknadspolitiken mötssamhällsekonomins krav pä effektivitet och kraven på att tillgodose de enskildamänniskornas förutsättningar och möjligheter. Anställningsgarantin är etlsådant arbetsmarknads-politiskt medel. De arbelsmarknadspolitiska medlen ärokonventionella. Del sker bedömningar från fall till fall. Vi har frän vårthäll gjort bedömningen att del här är , en möjlig framkomstväg i den härsituationen. Den är fullt motiverad med utgångspunkt från vår grundinställningom alla människors rätt till arbete. PERWESTERBERG (m) replik; Jag delar fullkomligt atl vi skall försöka skapa sysselsältning för samtliga människorsom kan komma att friställas i varvsregionerna. Men atl göra del genom någonform av ansiällningsgaranti tror jag väsentligt skulle komma att försvära den Vissa varvsfrågor, m. m. omstrukturering av varvsrörelsen som är absolut nödvändigför att kunna uppnå lönsamhet 1985. Jag vill ånyo betona att vad Svenska Varvs ledning bl. a.har klagat över har varit atl man skurit ned arbetsstyrkan jämnt över samtligavarv i stället för att plocka bort en eller elt par enheter. Att koncentrerasig pä etl par varv skulle ge större slagkraft och större garanti försysselsättning i framliden. Då skulle man kunna få åtminstone etl par - helsttre - varv att överleva . Jag har ännu inle fått svar på frågan om ärberedd alt gå in med anslällningsgaranlier i andra delar av landet, när deldyker upp sysselsättningsproblem där. Eller är det någonling unikt för Malmö-och Göteborgsregionerna atl man skall gä in med denna typ avanställningsga-ranfi? () replik: Förslaget i propositionen om en neddragningav varvsproduktionen skapar exceptionella och besvärliga förhållanden som ärkoncentrerade lill dessa orter. Då har vi funnit att anställningsgarantier ochP 80-verksamheten ger en bredd i möjligheterna att skapa sysselsältning fördessa människor. Arbetsförmedlingen har inte de resurser som skulle krävas föratt klara det. Självfallet är vi frän vårt parti beredda alt pröva olikavägar - det har vi med framgång gjorl under de år vi haft en aktivarbetsmarknadspolitik som vuxit fram med - det vill jag påstå - arbetarrörelsensom pådrivare. Vi har aldrig lämnat några enskilda människor eller regioner isticket. Vi har valt atl pröva medlen från fall till fall, och därvid har vivägt samman såväl företagets och samhällets, ortens, som de enskildamänniskornas problem och förutsättningar. Målet är en progressiv utveckling avproduktionen - däri ligger grunden för all kunna föra utvecklingen vidare ipositiv riktning. Det har vi vid åtskilliga tillfällen bevisat. Talmannen anmälde att Per anhållit att tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. ELVERJONSSON (fp); Vi har under 1970-talel fatlat fleravarvspolitiska beslut. Syftet har varit alt dra ned produktionsvolymen ochanpassa den till förändrade marknadsförutsättningar. Vi fick inte avsättningför våra produkter, oeh då måsle vi antingen upphöra med tillverkningen ellerförsöka nå fram till alternativa produktioner. En omställning har skett avvarvsindustrin från en expansiv sektor med stark ställning pä världsmarknadentill en hastigt krympande industrigren med väldiga kapitalförluster. Den harägt rum . Det handlar om den kanske störstastrukturomvandling som vi har haft här i landet . Denna strukturomvandlinghar lett till en kris, oeh tyvärr ser vi inte slutet pä krisen. Situationen ärfortfarande mörk för varvsnäringen, och även om man kan se vissa ljuspunkter, har vi inga garantier för alt dennanäring pä nytt kan bli en slagkraftig verksamhet. Successivt har volymendragils ned. Det regeringsförslag som vi har att behandla går etl steglängre. Jag tror att det är nödvändigt. Vad kan vi dä göra för atl förbättra läget? Detövergripande målet måste vara atl föra över arbetskraften till nya expansivasektorer. Från de aspekterna har arbetsmarknadsutskottet haft att bevaka tvåhandlingslinjer, som är aktuella i sammanhanget. För del första gäller detåtgärder för att skapa en ny industrisysselsättning, och där kanregionalpolitiska insatser vara etl medel. För del andra måste strukturomvandlingenske i socialt acceptabla former. Arbetsförmedlande insatser är viktiga inslagliksom åtgärder inom utbildningsområdet. Utskottet tar inte ställning till i vilken omfattning ochtakt neddragningen inom varvsseklorn måsle ske, men vi konstaterar att det råderen bred enighet om att varvsindustrin måste fortsätta atl minska. Det är då somde sysselsättningspolitiska insatserna aktualiseras. Utskottet accepterar propositionensuppläggning, som innebär att regeringen lill hösten skall återkomma medförslag dels när det gäller personalavvecklingen, dels för hur sysselsättningeni varvsregionerna skall främjas. En sådan uppläggning har kritiserats i densocialdemokratiska partimotionen. I en reservation säger socialdemokraterna altden är helt otillfredsställande. Den metod som har använts för att slussa överanställda vid till andra branscher är Projekt 80. Inom ramenför detta projekt har den s. k. anställningsgaranlin hanterats. Uppenbart harProjekt 80 haft både positiva och negativa sidor. Det borde vara förnuftigt altutan förutfattade meningar avvakta den utlovade utvärderingen. Socialdemokraternabegär just en sådan utvärdering av Projekt 80, och där har vi iarbetsmarknadsutskotlel haft en samstämmig uppfattning. kräver ävensocialdemokraterna atl regeringen skall fä i uppdrag att komma med förslag.Från den synpunkten upplever jag reservationen såsom omotiverad. att man skall ingående pröva en sådan utvärdering. Då kan man fråga omdet är klokt att binda sig, innan man har hittat en ny och bättre form. Detmåste anses logiskt att avvakta en sådan utvärdering, innan man låser sig förolika förslag pä det arbelsmarknadspolitiska området. Den principiella diskussionen har rört bådeanslällningsgaranfin och det speciella Projekt 80. Det senare är något heltnytt för arbetsmarknaden och infördes i samband med varvsbeslutet 1978.Garantin gäller för de anställda fram t. o. m. 1980.1 finns, som härhar nämnts tidigare, en särskild organisation för arbetsförmedlande verksamhet. Utskottet har för sin del slagit fast att en sådan härform för arbetsmarknadsstöd innehåller svåröverbliekbara och diskutablainslag. Det finns starka principiella skäl mot att statsmakterna för enstakaföretag eller branscher gör åtaganden av detta slag. Del rör sig ju ändå ominsatser i en storlek av skådat slag. Företag i andra branscheroch regioner kan med visst fog resa krav pä liknande insatser. Det kan ikonkreta situationer medföra svårigheter att göra avvägningar, som innebär atlvissa delar av landet eller 6 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. någonregion får en sådan garanti, medan andra delar får slora svårigheternäringspolitiskt eller på annat sätt. Jag menar precis som socialdemokraterna i sin partimotionall det är svårt alt analysera kostnaderna för Projekt 80. Många äldre ochbegränsat arbetsföra har berörts, vilket bör vara ett mycket tungt skäl för attavvakta utvärderingen av projektet. Det är ju pä grundval av den utvärderingensom regeringen skall framlägga sin proposition . I det här sammanhanget bör dock noteras allarbetsmarknadsutskottet har föreslagit atl Projekt 80 skall kunna fortsätta inpä för alt ge erforderligt handlingsutrymme -detta med tanke på att viförmodligen först ganska sent blir klara med ett riksdagsbeslut. Vi harför vår del förordat alt ingenting bör hindra regeringen, om den finner detlämpligt, alt låta Projekt 80 dra över in på 1981. Utskoltsmajoriteten ställer sig bakom propositionen i vadgäller uppläggningen av de sysselsättningspolitiska insatserna. Å andra sidankan hävdas att realbehandlingen återstår, eftersom de konkreta förslagen väntasföreligga i den kommande propositionen. Beträffande det regionalpolitiska avsnittet har etlenhälligt utskott efter tvekan enats om att avstyrka den delen avpropositionen. Det gäller förslaget om att placera Landskronaregionen i ettallmänt stödområde. Det har väckt- myckel stor diskussion i samband med arbetetpå den proposition som vi nu har att ta ställning till, inle minst därför atlLandskrona sä totalt domineras av sin storindustri, nämligen Öresundsvarvet. Arbetslösheten i är hög för att vara i dendelen av landet. En nedläggning av Öresundsvarvet skulle därför drabba ortenmyckel hårt. Även om propositionens förslag har brister i analys ochframförhållning har vi ändå ansett att den rätta lösningen inte kan vara attplacera in kommunen i ett stödområde. Vi har hänvisat till att detregionalpolitiska stödet är lill för de områden i landet som permanent harsvårigheter. Det är dä fråga om skogslänen och det norrländska inlandet, somhar de mest varaktiga och djupa problemen. Det är där inte fråga omstrukturomvandlingar utan om bristande förmåga att konkurrera på de allmännavillkor som gäller på marknaden. Att låta ingå i elt stödområde skulle stridamot de principer som antagit i samband med den nya regionalpoliiiskaindelningen och stödformerna. Vi har hänvisat till att det, även om det skullebehövas myckel omfattande insatser, är möjligt alt vid slödgivningen gå utöverde ramar som tillämpas för stöd utanför stödområdena. Regeringen kanockså inhämta särskilt bemyndigande från . 1 övrigt bör man iLandskronaregionen kunna tillämpa samma principer som de som i allmänhet gällerför stöd utanför stödområdena. Vi har dessutom lagt till alt till de här frågorna finnsdet anledning att ha en mycket generös inställning. Med del ställningstagandetmenar vi atl vi har en fast principiell grund för när och hur en region skallkunna komma atl placeras i elt permanent stödområde. Arbetsmarknadsutskottetsförslag på denna punkt har fått anslutning av etl lika enhälligtnäringsutskott. När det gäller de medel somarbetsmarknadsutskottet har tillstyrkt skall kunna utgå, kan nämnas förslagetom att 170 milj. kr., som tidigare anvisats för regionalpolitiska insatser ivarvsregionerna, nu skall föras över till den ordinarie regionalpolitiskaanslagsramen - en förstärkning som kan komma till nytta. I en så svär omställningsprocess somvarvskrisen kräver, ställs unika krav på arbetsmarknadspolitiken. Därför är detviktigt att arbetsmarknadspolitiken får bli ett stöd för en mer aktivnäringspolitik. Det är viktigt att stödet kan överföras till produkter som inlebara tillverkas utan som det också finns avsättning för. Det är nu viktigare ännågonsin att vi fär en god näringspolitik som pä sikt kan ge fler arbeten föratt trygga välfärden i vårt land. Vissa varvsfrågor, m. m. () replik; Utskottets värderade ordförande anförde närdet gäller P 80 och anställningsgaranlin alt det inle finns anledning att bindaupp sig innan erfarenheter har vunnits, att det var svåröverblickbarl och attvi därför skulle vänta med avbrott som följd. I milt huvudanförande redovisade jag detta. Det är klartatt det här är ett uttryck för en viljeinriktning, att det är ett blodprov - påhur stark viljan är att skapa arbete ät de människor som det här är fråga omoch vilka medel man sedan skall använda. Som jag sagt har vimöjligheter till - och vi har även erfarenheter av - alt med prövningar frånfall till fall finna lösningar. Sädana har vi gjorl med framgång. Om vi avbryterP 80-verksamheten återgår människorna, som jag sade, till sina arbeten, men harvi räd med detta? Vi reservanter anser atl det är nödvändigt och ser det som enförutsättning för att kunna förverkliga den målsättning vi har satt upp: Arbeteät alla. Vi bedömer det som både samhällsekonomiskt lönsamt ochbäst för individen, eftersom det ger individen möjlighet att utvecklas ochfinna den tillfredsställelse elt arbete utgör. När den här akuta situationen nuhar uppstått har vi bedömt att just dessa åtgärder skulle vara lämpliga, oehdärför har vi förordat dem. ELVERJONSSON (fp) repHk; För blir jag tvungen attstryka under det jag sade i mitt huvudanförande: Det är inle fråga om attavbryta P 80. Vi har sagt atl del kan fä användas in pä för att viskall hinna avlösa det av andra och bättre metoder. Min huvudinvändning mot den socialdemokratiskareservationen är att man gör en logisk kullerbytta. Man säger att man vill haen utvärdering med företrädare för inte minst de fackliga organisationerna samtbeställer ett regeringsförslag. Men har man krav på att behälla dennuvarande anställningsgarantin och utvidga den till att gälla också . Varför skall man då ha en översyn med analys och förslag?Menar socialdemokraterna inle någonting med det? Menar de att det inte skulleleda Vissa varvsfrågor, m. m. till någonting, eftersom de vill binda uppsig? säger att del mera skall ses som enviljeinriktning. En sådan förklaring kan väl vara försonande i sammanhanget.Jag vill ändå påstå att vi från arbetsmarknadsutskottet är beredda atl taansvaret för sysselsättningen i dessa regioner. Det är min övertygelse atldelta också gäller de socialdemokratiska ledamöterna. Min slutsats är att detär fel att föregripa det förslag vi har beställt, när man kan klarasvårigheterna med det åtgärdsprogram som utskottet förordat. () replik: Del är just där skiljelinjen går. Utskottetsordförande säger atl man kan klara det med de medel man har. Det anser däremotinte vi reservanter, och därför har vi lagt vårt förslag. sade vidare att man kan gå andra vägar. Jagär av den uppfattningen att vi behöver både-och. Socialdemokraterna har iutskottet och i motioner, både enskilda motioner och partimolioner, begärtförstärkningar av arbetsförmedlingarna för att kunna fylla dessa syften. Vihar den motiveringen att när människor befinner sig i denna situation är delett fidsödande arbete alt medverka till atl få ut dem pä nytt i arbetslivet.Del kan gälla atl återge dem självförtroende, att ge dem en orientering omarbetslivet och nya arbetsområden, arbetsplatser osv. Till detta arbete harknutits, som jag sade tidigare, sociala myndigheter, läkare, fackligaorganisationer, arbetsförmedling oeh liknande. Allt detta utgör engrundförutsättning. Men om arbetsförmedlingen hade fått dessa föreslagnaresurser skulle möjligheterna ökat. De är inte tillräckliga . () replik: När det gäller all klara sig med de medel vihar vill jag påpeka alt vi ändå har sagt att vi behöver ytterligare resurserför alt klara den svära situation som kommer att uppslå när della inträffar somvi är överens om nämligen att varvsnäringen måste reducera sin verksamhet. Visäger i utskollet alt vi kan tänka oss alt pröva mera okonventionella lösningarför att snabbt oeh praktiskt skaffa arbete ät den övertaliga personalen. Detskall ske elt samarbete mellan arbetsmarknadsmyndigheterna, de anställdasorganisationer och näringslivet i . Ett sådant samarbete måste kommatill stånd. Utifrån detta beställde vi ett förslag från regeringen,och denna beställning är också socialdemokraterna med pä. Det är därför denlogiska kollisionen uppstår när de å ena sidan beställer förslaget men å andrasidan vill föregripa det. Jag vill ätrdå tolka det så att ErikJohansson menar att vi skall se det som en viljeinriktning, även om jag menaratl del är en överloppsgärning att då skriva en reservation som man gjort här. Talmannen anmälde att anhållit alt tillprotokollet få antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. behandlade viregionalpolitiken i denna kammare. Vi socialdemokrater var då starkt kritiskamot regeringens sätt att hanlera sysselsättningsfrågorna. I går diskuterade vinäringspolitiken i , och även vid del tillfället framkom sammakritik. har vi etl nytt exempel på regeringens oförmåga i detta avseende.För en stund sedan var industriministern uppe i talarstolen oeh sade attsocialdemokraterna har övergivit sin näringspolitik. Jag vet inte vadindustriministern menade med detta, då vi ju har lämnat en utförlig motion medmotiveringar. Men hur förhåller del sig med regeringens näringspolitik? Jo, dengrundar sig på den enkla filosofin, alt ger man bara företagen pengar, skapasockså sysselsättning. Med andra ord, den borgerliga regeringen har aldrig haftnågon näringspolitik, utan det är de privata företagen som skall sköta om det hela.Fär företagen bara tillräckligt med pengar, kommer det också alt skapasarbeten, menar man. Vi har sett hur det har blivit med den saken. Så till den fråga som vi nu behandlar. En omstruktureringav svensk varvsindustri har pågått och kommer väl alt fortsättaett tag till. Jag vill påpeka att omstruktureringen har varit nödvändig. Sedankan man diskutera om det har vidtagits riktiga eller felaktiga åtgärder. Del ärmöjligt att bildandel av var elt rikligt grepp- i varje fallblev del så. Anställningsgaranli har tillkommit för de anställda vid storvarveni , , och . I del sammanhanget har det talalsmycket om alternativ sysselsättning - och det är just det som det här är frågaom. Det är sä lätt att säga att del skall skapas alternativ sysselsättning, är betydligt svårare att lyckas med det. Vi vet att del på varvsorterna rörsig om etl mycket stort antal anställda, som på en gång kom i farozonen. Situationen är vidare den att man pä varvsorterna har enminskande induslrisysselsättning liksom också en besvärande arbetslöshet. Därkan man, om man jämför de siffror som logs fram beträffande regionalpolitiken,peka pä att exempelvis har samma arbetslöshet som i . har tidigare talat om situationen iLandskrona. Mycket tyder pä att del blir en fortsättning. Industriministern sade att vi har högkonjunktur ochbra sysselsättning. Men, som sagt, på varvsorterna tyder inte allt pä detta.Industrisysselsältningen är vikande, och vi har en besvärande arbetslöshetäven inom industrin. Industriministern frågade varför vi skall behålla varven.Han menade att vi i stället bör se till att det skapas en ny industriellsysselsättning på orterna i fråga. Även var inne på dessatankegångar. Det helte också att sysselsättningen skall tryggas. Men då får manställa frågan; Vad är det för goda cigarrer industriministern och ute viftar med? Vad är del för sysselsättning som skall skapas på varvsorterna?Man pratar ju runt utan all tala om vad det är fråga om att ta fram somersättning. Det harsagts här att del är naturligt att man skall trygga sysselsättningen på Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. varvsorterna.Det är propositionens innebörd, sade industriministern. Jaha, det är möjligtatt det är. Jag skulle då vilja fråga utskottels talesman, eftersomindustriministern inte är här: På vad sätt tänker man trygga sysselsättningenpä varvsorterna, om regeringens förslag går igenom? Jag har inle förslätt attdet har kommit fram några konkreta alternativ i del avseendet. I det här läget har regeringen i stället föreslagit altvarven i och samt i skulle läggas ned.Del skall vidare bli stora nedskärningar vid varven i , ochUddevalla. Dessutom säger regeringen att anställningsgarantin skall gälla baranågra månader till, men utskottet har sedan gjort vissa korrigeringar på denpunkten. I samma andetag säger regeringen att det är först tillhösten man skall tala om hur man skall skapa sysselsättningstillfällena. Detmåste jag säga är häpnadsväckande, och vi har sagl i vår reservation att det äri högsta grad otillfredsställande att man framställer det på det sättet. Det äralldeles självklart att skall man fatta beslut om en strukturplan, måste mansamtidigt lägga fram ett förslag till hur sysselsättningen skall , dvs.hur en sysselsättningsplan skall se ut. De båda planerna bör naturligtvis komma , och denfråga som då uppstår är denna: Varför lägger man inte fram dem ? Omdet nu är så som induslriministern sade atl sysselsättningen är så god f. n.alt det inte skulle bli några problem att klara dessa frågor, borde del ju varaen enkel sak att ta fram planerna på en gång. Jag tror nu inte att det är pä det sättet, utan vi vet attvarvsorterna har haft betydande svårigheter alt skapa de jobb som hartagils fram. Industriministern sade själv alt offshore-verksamheten är päupphällningen, och det är säkert sä. Jag tror att man kan arbeta medsådan produktion, men den kommer inte att ge några slora pengar i det längaloppet. Dä är man tvungen att göra rockader igen. har man också påstått - det har sagts förut -att skall ägna sig ät tillverkning och reparation av militärafartyg. I samma andetag konstaterar man dock att det saknas pengar till detta.Det finns inga militära anslag för det ändamålet. Då är frågan: Vad menarregeringen med det här? Hur vill man lösa de här frågorna? Kommer regeringenmöjligen att föreslå alt det skall anslås pengar till ? Jag tycker att del här liknar en Miinchhausenhistoria -varvet får självt lyfta sig i håret. Undra på att vi har det som vi har här ilandet med den här regeringen! I den socialdemokrafiska reservationen nr 8 har vi begärtett handlingsprogram för hur sysselsättning skall skapas på varvsorterna, ochjag skulle som sagt vilja ställa frågan till utskottets talesman: Hur tänkerman gå lill väga? Här har två talesmän för regeringen stått och talat om skall klara de här frågorna. Del skall bli intressant att höra hur detskall gå fill. Vi kräveralltså att det skall upprättas ett sysselsättningsprogram för