prot · G30925 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:57 av FridaBerglund(s) till statsrådet om åtgärder för att förbättraläkartillgängen i skogslänen: En av samhällets viktigaste uppgifter är att skapaen väl fungerande hälso-och sjukvård, som ger människorna trygghet. När vi ipraktiken skall förverkliga idéerna om solidaritet och gemenskap innebär detatt vi gemensamt tar ansvar för våra sjuka, våra gamla, våra utvecklingsstördaoch våra handikappade. Under socialdemokraternas regeringstid byggdes hälso-ochsjukvården ut. Vid internationell Jämförelse har vårt land en väl utbyggdsjukvård. Vi har dock fortfarande stora brister på många områden och behov avförbättringar. Idagens läge omöjliggör exempelvis bristen på läkare sjukvårdshuvudmännensmöjligheter att tillgodose människornas behov av vård på många håll i landet, Iglesbygderna, mindre tätorter och inom specialiteterna psykiatri, långvård ochdistriktsläkarvård finns de största bristerna. Bäst är förhållandena vid storasjukhus, har fiest vidareutbildade läkare i landet per invånare. Detär 700 invånare per vidareutbildad läkare i mot 1 200 ute iglesbygdslandstingen. Dethävdas ibland att läkarbrislen inte är något s. k. Norrlandsproblem, utanskiljelinjerna går mellan de stora sjukhusen å ena sidan och de små sjukhusenoch primärvärden ä andra sidan. Man kan emellertid inte bortse ifrån att det ärbetydligt svårare att i bristsituationer tillgodose människornas behov av vårdi regioner med långa reseavstånd. 1Norrbotten är av specialistläkartjänsterna vakanta och avallmänläkartjänsterna. Del här är en mycket allvarlig situation. "Specialisterna" skall ta hand om distriktsläkarnas remisspalienter,svara för inneliggande patienter, utbilda AT- och FV-läkare och därmed läggagrunden för fortsatt läkartillgång i länet. Dagens bristsituation är därförohållbar i längden. Detborde finnas möjlighet all göra en lämplig avvägning vid fördelning av resursermellan regionsjukhusens behov av fortbildning och forskning och de mindresjukhusens möjligheter att ge service till befolkningen. Det är inteacceptabelt att glesbygdslänens befolkning får sämre sjukvård på grund av ensnedfördelning av läkarresurserna. Skogslänensläkarbrisl ärett hot även mot framtida sjukvård, beroende på alt landstingen harsvårt all planera sin framtida verksamhet. Sjukvårdsarbetetär ett lagarbete där läkaren är en av de viktiga grundpelarna. Saknas läkareinnebär det stora svårigheter att driva sjukvård även om man har annanvälutbildad personal. 1 dagens sjukvårdsdebatt är valfrihet och kontinuitethonnörsord utan innehåll i stora delar av landet. Framtiden inger stor oro förmånga sjukvårdshuvudmän, även efter den överenskommelse som träffats mellanLandstingsförbundet och läkarnas fackliga organisation. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till hälso- och sjukvårdsministern: Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra läkartillgängen både på kortoch på lång sikt i skogslänen så att befolkningen där kan räkna med att få entillfredsställande hälso- och sjukvård? § 16Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:101 av ) till Jordbruksministern omupprustning av fiskeriförsöksslationen i : Föratt ett värdefulltforskningsarbete fortsättningsvis skall kunna bedrivas krävs att Kälarnefiskeriförsöksstalion rustas upp och kompletteras. Detta har även framkommit ifiskeriadminislraliva utredningens betänkande Åtgärder för att förbättra svenskfiskodling (Ds Jo 1975:7) samt i en rapport, Fiskeriforskning-ettorganisationsförslag, framlagd av fiskerislyrelsen . I dessautredningar är man ense om att fiskeriförsöksstalion bör prioriterasoch således rustas upp och kompletteras. Alla berörda parter är ense om all fiskeriförsöksslationensnarast bör upprustas. Brislen på underhåll av anläggningen har lett till attfiskerislyrelsen har meddelat alt situationen vid anläggningen nu blivit såakut att den i nuvarande skick inte kan tillåtas uppehålla driften länge till. Skulle försöksstationen läggas ner får det förödandekonsekvenser för våra möjligheter att för framliden bevara vissa av våralaxfiskarler. Med hänvisning till denna motivering ber Jag därför att fåställa följande fråga till Jordbruksministern: Avser regeringen alt vidta åtgärder för attfiskeriförsöksslationen i rustas upp? 1979/80:102 av Per () till jordbruksministernom införande av motorgas som bilbränsle: har intresset förmotorgas ökat väsentligt från såväl konsumenter och bilindustri som oljebolag.Motorgasens fördelar ur såväl miljö- som energiförsörjningssynvinkel ärodiskutabla. Införandet av motorgas som bilbränsle hindras främstav bilavgas-kungörelsen. Reglerna i denna kungörelse omöjliggör i praktikenkonvertering av äldre fordon för användning av motorgas och förhindrar därmeden utbyggnad av distributionsnätet för motorgas. Är jordbruksministern beredd att medverka till en snabblösning av detta hinder för en miljövänligare och energisnålare bilism i främststorstäderna? 1979/80:103av () till kommunikationsministern om sysselsättningen vidSJ:s vagnverkstad i : Enligt beslut av kommer verksamheten vid SJ:s vagnverkstad i att heltupphöra , varvid funktionella industrilokaler om ca 27 000 mfriställs. Vilka möjligheter till en fortsatt drift vidvagnverkstaden i kan ett ökat behov av vagnsrevisioner ochvagnsreparationer innebära? Vilkenannan typ av verksamhet kan bli aktuell ifall beslutet verkställs? 1979/80:104av () till utbildningsministern om reglerna för tillträde tillhögskola: Den borgerliga majoriteten avslog vidutbildningsutskottets sammanträde ett förslag från densocialdemokratiska utskottsgruppen om ett utskottsinitiativ för att begära enändring av högskoleförordningen sä att man säkrar en direktövergäng frängymnasieskola till högskola på de beslutat, 1regeringsförklaringen lovas en snabb prövning av lillträdesreglerna och attdirektövergången från gymnasieskola till högskola skall underlättas. Närnu den borgerliga utskottsmajoriteten med hänvisning till regeringsförklaringenstoppat vårt förslag om utskottsinitiativ ber jag att få ställa följande frågatill utbildningsministern: för sin del beredd att verka för en förändring av högskoleförordningenså att intentioner får genomslag så fort som möjligt, och om så ärfallet, när är statsrådet då beredd föreslå regeringen denna ändring? 1979/80:105av () till handelsministern om prisnivån pä sågade trävaror: Priset på sågade trävaror har under del senasteåret stigit kraftigt. I har medelprisernastigit /nr", beroende på vilket sortiment som avses. Dennaprisutveckling innebär givelvis en kraftig kostnadsstegring för produktion avexempelvis bostäder med de konsekvenser detta får för de enskilda människornasboendekostnader. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga handelsministern: åtgärder avser statsrådet attvidta för alt åstadkomma en mer rimlig prisnivå på sågade trävaror? 1979/80:106 av GötheKnutson (m) till budgetministern om skaltefrihet för inkomst av bär- ochsvampplockning: frågade Jag budgetministern om hanville klargöra vilka gränsdragningsregler som skall gälla för eventuellinkomstbeskattning av tillfällig bär- och svampplockning samt hemslöjd tillförsäljning. Bakgrunden var den oro för beskattning som allt fler plockarekänner när de säljer bär och svamp. Budgelminislern ansåg dock att han somenskilt statsråd icke har befogenhet att göra sådana uttalanden, 1 ställetankommer det på riksskat- teverket(RSV) alt med utgångspunkt i gällande lagstiftning ge råd och anvisningar pådelta område. Riksskatteverkethar nu behandlat frågan och hävdar all den som plockar och säljer vilda bär ärskattskyldig för dessa inkomster. Dettaär ett nedslående besked från högsta skaltemyndigheten och främjar sannerligeninte tillvaratagandet av den stora tillgång på många hundra miljoner kilo bäroch svamp som åriigen finns i våra marker. Uppskattningsvis tillvaratas endast10-20 %. En skattebefrielse åtminstone upp till ett visst belopp skulleuppenbart stimulera framför allt glesbygdsbefolkningen i vårt land till ökadbär- och svampförsäljning, vilket skulle förbättra dess existensmöjligheter. Jagförmodar att stöder sitt negativa besked pä gällande lag. Detär således en lagändring som krävs för att speciella anvisningar om vissskattebefrielse och klara gränsdragningsregler på detta område skall kunnautfärdas av RSV. Ärbudgetministern med anledning av riksskalleverkets besked om beskattning avinkomst av bär- och svampplockning beredd att föreslå en lagändringpå detta område? 1979/80:107 av /fl/i/o£'.v/?e/(s) till justitieministern om hets mot invandrare som grupp: Enligtsvensk lag är det inte tillåtet att bedriva hets mot folkgrupp. Dettaöverensstämmer med allmänt rättsmedvetande. I ett uppmärksammat fallär del emellertid inte förenat med åtal att bedriva hels mot t. ex. invandraresom grupp. Detta torde strida mot andan i gällande lagstiftning. Mot dennabakgrund vill Jag ställa följande fråga till justitieministern: del förenat med svensk rättsuppfattning att hets skall kunnabedrivas mot invandrare som grupp och, om så inte är fallet, vilka initiativavser regeringen att vidta för att hindra sådana helskampanjer? §17 Kammaren åtskildes .