prot · G309131 · 1979-12-31 00:00:00 — När det gäller vad jag sagt iDagens Nyheter står jag fortfarande kvar vid ståndpunkten, att det är mycketlättare att driva ett reformarbete på miljösidan i med god ekonomi ändet är i med dålig ekonomi. Det var anledningen till mitt uttalande. Vikommer att fatta de här besluten i den takt som det är möjligt. Jag uppreparatt jag inte tror att det är möjligt att införa oblyad bensin den 1 januari1981. PERWESTERBERG (m); När det gäller reningstekniken delar jagfaktiskt åsikter om att professor är en myckettillförlitlig man. Men han har sagt litet mer än vad villerkänna här. Visst finns det reningsteknik av den amerikanska typen medkatalytisk rening och med lambdasonder.Man kan hålla bensinförbrukningen nere utan att det får alltför storamiljökonsekvenser. Det är alltså en förhållandevis god kompromiss med godmiljöpåverkan. Men vi kan i inte införa lambdasonder eller katalytiskrening under de år som diskuterar och överblickar. får vi bara en oblyad bensin. Då har vi alltså att välja mellan antingenmer polyaromatiska kolväten i utsläppen eller också en högrebränsleförbrukning. Det har även professor sagt i det här sammanhanget. När det gäller metanolen är det faktiskt ettförhållandevis kort tidsperspektiv vi diskuterar. En bit in kanman ersätta polyaromaterna med metanol för att höja oktantalet och därmedbibehålla en förhållandevis låg bensinförbrukning. Dessa åtgärder skulledessutom stå i god samklang med övriga åtgärder för att få nedbränsleförbrukningen i den svenska vagnsparken med 15, 20 eller under denärmaste 10 å 15 åren. Jag tror att det är mycket önskvärt att dessa åtgärderkan komma till stånd. Men att förhasta sig och forcera fram detta inom loppetav tycker jag inte är försvarligt på grund av de konsekvenser detleder till. Om bilavgasernas hälso- och miljöeffekter MAJ BRITTTHEORIN (s): Vi kan ha olika uppfattningar om att förhastasig eller inte. Det är nu vi fick det första blylarmet här ilandet. Jag tycker inte det är att förhasta sig att ställa krav att det skallleda till konkreta politiska åtgärder för att göra sig av med blyet i bensinen. Jag konstaterar bara att mina båda meddebattörer, somvisserligen tillhör olika parfier men som sitter i regeringen resp. har ansvarför regeringens politik, har olika argument för att inte genomföra åtgärderna.Per talar om de tekniska förutsättningarna och om deekonomiska. Båda säger emellertid att det inte nu är möjligt att genomföranågra åtgärder. Inte heller är det möjligt att införa blyfri bensin 1981. Jag skall inte kritisera mer för bristandevilja. Men jag tycker ändå att det är litet förmätet att säga att vi först år1976 fick en miljövårdspolitik i det här landet. Vi kan låta väljarna självaavgöra om så är fallet eller inte. När det gäller det här speciellamiljövårdsområdet står det t, o. m, i eget svar att vi haftbilavgasnormer åtminstone men att de inte lett till de åtgärdervi räknat med. Det är alltså nödvändigt att man skärper tillsynen väsentligtoch kanske även att man tar hårdare tag mot industrin. Det kanske också blirnödvändigt att ta ut avgifter av dem som överskrider normerna. Det finnsmängder av initiativ som en miljövårdsminister kan ta om han vill befinna signågon annanstans än mitt emellan kraven från väljarna och från industrin. Manborde också kunna vänta sig att var beredd att ta initiativ. Omhan gjorde det kunde de miljövårdsintresserade medborgarna känna sig lugna. Mende kan inte lugnas av löften och vackra ord som inte leder någonstans. Enmiljövårdsminister borde inte vara nöjd så länge bilarna fortsätter att släppaut föroreningar och bly i luften. Om en utredning rörande vissa industriutsläpp iStenungsund Jag har inte sagt att det inte fanns någonmiljövårdspolifik i detta land . Däremot har jag sagt att det intehände någonting på det område som tagit upp i sininterpellation förrän efter 1976. Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om en utredning rörande vissa industriutsläpp i Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1979/80:165,och anförde: harfrågat mig när regeringen är beredd att tillsätta den utredning om de samladeutsläppen från den petrokemiska industrin i som iGöteborgs och län begärde , ansåg i yttrande över länsstyrelsensframställning att någon sammanhållande statlig utredning inte behövs för detändamål som avsåg. Däremot ansåg verket att en ökad insats kundegöras i vissa närmare angivna avseenden. Verket planerade att sätta i gång ettforskningsprojekt som rör industriella avloppsutsläpp. Detta projekt har numerapåbörjats och skall pågå . Huvuddelen av denna verksamhet skallbestå i att utveckla och anpassa ett antal testmetoder så att de kan komma tillanvändning i ett utökat systematiskt kontrollarbete. En av industrierna iStenungsund deltar i projektet. Tillåtligheten av de petrokemiska industrierna har prövatsenligt miljöskyddslagen. Tillstånden har förenats med vissa villkor. Ett avvillkoren har varit att kontrollprogram rörande verksamheten skall upprättas.Sådana kontrollprogram finns nu och har fastställts av . Iprogrammen, som besvärsvägen prövats av regeringen, finns föreskrifter om visssamverkan mellan industrierna och genom en särskild arbetsgrupp.En sådan har numera bildats och har bl. a. till uppgift att anpassa befintliganalysteknik fill de speciella problem som råder för varje industri. Utöver kontrollprogrammen har ett program föromgivningskontroll upprättats. Avsikten med denna kontroll, som bekostas avpetrokemiföre-tagen, och kommun, är attundersöka utsläppens effekter på mark, i vatten och i luft. Industrierna i genomgår en fortlöpandeutveckling. Ytterligare en industri kommer att påbörja sin verksamhet inomkort. En koncentration av petrokemisk industri av den omfattningsom skett till innebär självfallet att stor uppmärksamhet måsteägnas åt miljöförhållandena där. Som framgår av vad jag sagt görs redanbetydande insatser för att kontrollera utvecklingen från miljöskyddssynpunkt.Efter kontakter med såväl som och Stenungsundskommun har jag emellertid funnit att det är angeläget att en samlad utredningnu görs om miljöförhållandena i . Jag avser att omgående föreslåregeringen att ge i uppdrag att i samarbete med länsstyrelsenupprätta ett förslag till program för en sådan utredning. Samarbetet bör ävenavse kommun. Det är vanligt att man tackar för svaret, ävenom det är dåligt eller direkt negativt - det tillhör vårt allmänna uppträdandehär i kammaren. När jag nu säger tack till jordbruksminister ärdet för ett bra svar. En anmärkning har jag dock. Utredningen om industriutsläpp i borde ochkunde ha kommit tidigare. begärde utredningen den 15 mars 1978.Från socialdemokratiskt håll väckte vi en motion i ärendet redan i januari1979, en motion som avslogs av den borgerliga majoriteten i idecember . Vi återkom med en liknande motion . Den är nu underbehandling i jordbruksutskottet. har också varit iStenungsund på studiebesök med anledning av den här motionen. Vi socialdemokrater ansåg emellertid saken så angelägenatt vi frågade oss om inte regeringen kunde förekomma riksdagsbehandlingen ochtillsätta den begärda utredningen. Jag medger gärna att det är en ganskaovanlig åtgärd, men läget är så prekärt att vi valde denna väg. Frånsocialdemokratiskt håll hade vi en konferens om den yttre ochinre miljön i . Det var efter den konferensen, där ocksåfackföreningsrörelsen var företrädd, som interpellationen framställdes. Det kan påpekas att , trots attlänet har merparten av landets raffinaderier och fyra femtedelar av denpetrokemiska industrin, har mindre personal på naturvårdsenheten än t. ex. Stockholmsoch . Läget på naturvårdsenheten i är såallvarligt att tjänstemännen antyder att de inte kan ta ansvar förmiljöskyddsarbetet. Detta talar ytterligare för att den här omtaladeutredningen bör företas i särskild ordning. Jag kan citera tidningen för , därchefen för naturvårdsenheten i säger: "Vi kanvänta oss en ännu större miljöskandal i än den vid BT Kemi i Skåneom vi inte får kontroll över miljön." För att vara sagt av en ansvarig tjänsteman är dettaväldigt bestämda och hårda ord. Därför kan vi inte vänta . behandlade ett annatmotionsförslag från socialdemokraterna i med begäran om trehandläggartjänster på naturvårdsenheten vid . Detta skall ses motbakgrund av vad jag har sagt tidigare om den dåliga bemanningen. Riksdagsmajoriteten, bestående av socialdemokrater ochcenterpartister, gjorde med anledning av bl. a. denna motion en beställning påytterligare tjänster - jag förmodar 25 nya tjänster såsom begärts i densocialdemokratiska motionen - på naturvårdsenheterna vid länsstyrelserna ilandet. Om en utredning rörande vissa industriutsläpp iStenungsund Om en utredning rörande vissa industriutsläpp iStenungsund nu, frutalman, passa på tillfället att skicka med jordbruksministern en beställningtill regeringen om en ordentlig förstärkning av tjänsterna på naturvårdsenheteni . En sådan är helt nödvändig. Vår grundinställning är i korthet denna: Både arbetsmiljönoch den yttre miljön måste skyddas, som vi önskar en industriutbyggnad.Vi tror att dessa två önskemål går att sammanjämka. Människans hälsa måste dockstå i förgrunden vid vår bedömning. Det måste också vara den begärdautredningens uppgift att klarlägga huruvida den petrokemiska industrin kanbyggas ut i eller inte . Det är klart att företagensansvar för miljöskyddet är primärt, men samhället måste ha det övergripandeansvaret. Bedömningarna måste göras på samhällets villkor. De resurser somkrävs måste under alla förhållanden skaffas fram. Det gäller såvälhälsovårdsnämnden i som i - den senare harju regeringen ansvaret för. Vi är nu tacksamma över att utredningen kommer till stånd.Man kan säga att opposition lönar sig. Om man bara har tillräckligt med tålamodkan man ibland nå vissa framgångar. Jag noterar fill slut att jordbruksministern säger i sittsvar att han avser att omgående föreslå regeringen att ge ,och kommun i uppdrag att utarbeta ett program för ensamlad utredning om miljöförhållandena i . Jag stryker under ordetomgående. Det är just vad som behövs. Men jag skulle gärna vilja ha ytterligareen komplettering av det annars utomordentliga svaret. Det här programmet skall ju utformas. Harjordbruksministern någon tidsram för det? Det kan ju ta alltför innanett sådant program kommer till stånd, och sedan skall man då göra utredningen.- Om jag kunde få svar på den frågan vore jag tacksam. Jag har sagt att jag har för avsikt attföreslå regeringen det här omgående. Det betyder att jag har för avsikt att taupp det här på regeringssammanträdet redan nu . När det sedan gäller den tid som behövs för att göraprogramarbetet vill jag säga att jag är helt på det klara med att det är ettganska stort arbete. Men jag hade tänkt mig föreskriva att regeringen skall hadet i sin hand . För att kunna göra ett ambitiöst ochriktigt program måste man nämligen ha kontakter med vetenskapligforskningsexpertis, osv. Men som jag här har nämnt måste mansnabbt komma i gång också med utredningen. EVERTSVENSSON (s); Utan att vara expert på utformandet av sådanahär program tror jag att jag för min del kan känna mig nöjd på den punkten. Detär viktigt, herr jordbruksminister, att det blir en tidsgräns för programmetsupprättande - annars kan det dröja, och det har vi inte tid med. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2024till näringsutskottet 1979/80:2025och 2026 till lagutskottet 1979/80:2027till jordbruksutskottet 1979/80:2028och 2029 till trafikutskottet Om en utredning rörande vissa industriutsläpp iStenungsund § 9Föredrogs men bordlades åter betänkande 1979/80:48Finansutskottets betänkanden /80:24 och 28 betänkanden1979/80:38, 45, 46 och 49 betänkanden /80:.34 och 37Lagutskottets betänkande 1979/80:31 betänkande 1979/80:20 Utbildningsutskottetsbetänkanden /80:24 och 25 betänkande 1979/80:22Näringsutskottets betänkanden /80:37, 52 och 53 § 10 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres utrikesutskottets betänkande 20 främst bland två gånger bordlagdaärenden samt näringsutskottets betänkande 53 närmast efter lagutskottetsbetänkande 31. § 11 Anmäldes och bordlades Motionerna 1979/80:2030 av med anledning av proposition1979/80:143 med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m.m. 1979/80:2031 av m.fl. 1979/80:2032 avFilip m.fl. med anledning av proposition 1979/80:162 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m, m. 1979/80:2033 av Paid Grabö m.fl. med anledning av proposition 1979/80:166 omsjöfartspolitiken m. m. § 12Anmäldes och bordlades 1979/80:25om kommunalekonomiska frågor m. m. jämte motioner § 13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:190 av (vpk) till utrikesministern om utlämning till av viss dokumentation frånGrekland, m, m.: Den grekiske försvarsministernAverof har givit den militäre åklagaren -Zouvelos - i uppdrag att undersöka denverksamhet som bedrevs av olika grekiska ambassader sommilitärjuntän hade makten i . Åklagarens undersökning har bl. a. innefattat denverksamhet som bedrevs av den grekiska ambassaden i . Detta har utmynnat i en omfattande rapport. Av densamma kan utläsas atti arkivet vid den grekiska ambassaden i finns omfattande dokument somvisar att det i bedrevs en omfattande och olaglig underrättelseverksamhet,som riktades mot de i bosatta greker och svenskar som bedrev ettantifascistiskt och mot grekjuntan aktivt solidaritetsarbete. Vidare visardokumenten att det fanns ett stort spionnät med centrum vid den grekiskaambassaden i och med förgreningar i det svenska samhället. Dokumentenavslöjar att framstående svenska medborgare medverkat på olika sätt iambassadens verksamhet. Med anledning av det anförda och andra dokumenterade faktasamt av vad som framkommit i svensk press angående den svenskasäkerhetspolisens aktivitet och roll , finns det anledning förde i bosatta grekerna att känna befogad oro. Detta inte minst med tankepå att arkivet fortfarande finns kvar på den grekiska ambassaden.Utrikesministern bör enligt min bestämda uppfattning begära av den grekiskaregeringen att det aktuella material som berör skall offentliggöras. Med hänvisning till vad som anförts vill jag ställaföljande frågor till utrikesministern; Tänkerutrikesministern begära att den grekiska regeringen lämnar ut det material frånjuntatiden som berör ? Tänkerutrikesministern ta initiativ till en parlamentarisk undersökningskommissionför att utreda dels den svenska säkerhetspolisens roll, dels den grekiskaambassadens verksamhet ? § 14 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1979/80:441 av () till jordbruksministernom den framtida användningen av Juktåkolonin i kommun: Inom kommun vid bynGunnarn ligger Juktåkolonin. är där ägare av ca 100 ha åkermark.Enligt uppgift håller hälften av arealen på att förbuskas och borde normaltfalla under vanhävdsåtal. Området har av kommunen förklarats somkulturhistoriskt. Det finns inom kommunen människor som vill inköpa markområdenför aktivt jord- och skogsbruk samt därvid bosätta sig i området. Enligt minmening är det av såväl regionalpolitiska som andra skäl viktigt att domänverketgenom markförsäljning är berett att medverka till att skapa sådant underlag föraktivt jord- och skogsbruk. Jag vill därför fråga jordbruksministern vilkenuppfattning han har om Juktåkolonins framtida användning samt om hurjordbruksministern rent allmänt ser på domänverkets skyldighet att försäljamark till aktiva jord- och skogsbrukare. § 15 Kammaren åtskildes .