prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — a. till ändamål alt främja konsumenternas intresseni samband med näringsidkares marknadsföring av varor, tjänster och andranyiiigheter och all motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumentereller näringsidkare. För tillämpningen av lagen svarar , KO ochmarknadsdomstolen. Pådel konsumentpoliliska området sker, som har påpekat,ständigt ett arbete för att förbätlra och förstärka konsumenternas ställning.Ett omfatlande lagstiftningsarbete har ägt rum . Dettaarbete har karakteriserats av att man steg för steg sökt värna konsumenternasställning och successivt sökt vägleda dem till rationella val. Flerautredningar arbetar också med alt se över olika konsumentfrågor. Utskottet hari belänkandet redovisat en del av del arbete som pågår för all förbättrakonsumenternas ställning, då speciellt med inriktning inommarknadsföringslagens områden. Utskottetär helt överens om behandlingen av motionerna 767,1077,2004 och 2010. De frågorsom aktualiseras i dessa motioner ingår i de uppgifter som olika ulredningarhar att se över eller är på annat sätt föremål för uppmärksamhet, då främstfrån . Imotion 766 föreslås en ändring av marknadsföringslagen med syfte "alt heltförbjuda s. k. kombinerade utbud". kan man genom 8 § marknadsföringslagenreglera kombinerade utbud och även strafföelägga sädana erbjudanden där varornasaknar naturiigt samband och förfarandet försvårar för konsumenten att bedömaerbjudandets värde. När frågan om en skärpning av marknadsföringslagen senastvar under övervägande - det var 1976 - instämde utskoltet i densocialdemokratiske handelsministerns uttalande, vilket innebar atl en skärpningav lagen inte var befogad. Handelsministern anförde atl de slraffsanktioneradespecialbestämmelserna i lagen måste ha ett klart angivet tillämpningsområde ochatl detta var en anledning till alt inte förändra lagen. Vidbehandlingen av motion 766 har majoriteten i utskottet ansett atl delfortfarande är tillräckligt med den möjlighet som marknadsföringslagen ger altutöva kontroll och sanktioner mol missbmk vid marknadsföring av s. k.kombinerade utbud. Utskottet delar uppfattning att eutotalförbud mot kombinerade utbud i enlighet med motionärernas yrkande inte ärpåkallat; dessa kan i vissa fall vara förmånliga för konsumenterna. Ett allmäntförbud mot alt marknadsföra kombinerade utbud skulle också kunna hindra en ioch för sig önskvärd lansering och utveckling av nya produkter. Majoriteteni ulskollel anser alt utvecklingen sedan frågan senast var uppe till behandlinginte ger anledning till den förändring i syfte atl skärpa marknadsföringslagensom socialdemokraterna i utskottet föreslår i den reservation som man fogadetill utskottsbelänkandet. påpekar atl och KO har handlagt ungefär800 ärenden. Ja, det stämmer. Men när man ser på dessa 800 ärenden skall man iberäkningen ocksä ta med atl varje anmälan oftast blir ett ärende i detstatistiska materialet. Om t. ex. 25 personer lill KO anmäler samma erbjudande,kan del bli 25 ärenden, på grund av att olika befattningshavare handläggerärendena eller till följd av atl de inte är identiskt lika. Varje ärende försalltså in i statistiken. Det är något som man skall la med i bedömningen, närman titlar på dessa 800 ärenden som har handlagt. Jag försvarari och med detta inte de kombinerade utbuden, utan påpekar bara alt del ärviktigt all ta med detta i bedömningen. Utskottetinstämmer med remissorganen när det gäller att möjligheterna lill kombineradeutbud måste bevakas och beivras när de missbrukas, men vi anser att dennuvarande lagstiftningen ger konsumeniverkel-KO och marknadsdomstolenmöjligheter atl pä elt effektivt sätt bevaka och åtgärda missbruk. Utskottet ärf n. inte berett atl förorda någon översyn av bestämmelserna i 8 §marknadsföringslagen. Jag yrkar bifall till hemställan i näringsutskoilets belänkande nr 12. Ånäring i marknadsföringslagen , m. m. ()replik: sade alt den borgeriiga majoriteten instämmer medremissinstanserna, såvitt Jag förslår närmast , närdetgälleraii missbruken av de kombinerade utbuden måste bevakas. Det hade dä varillämpligt om majoriteten hade fullföljt instämmandet genom atl följa den linjesom remissinstansen tycker är riktig, nämligen att få fram en skärptlagstiftning för atl jusl beivra missbruken. HärSlår alltså intressenter mot varandra - , som värnar omkonsumenternas ställning i marknadsekonomin, och näringslivets organisationer,främst företrädda av en underavdelning lill . Centerpartietoch övriga borgerliga partier har, trots de missbruk som harkunnal påvisa att det inte kan beivra, ställt sig på sida.Det verkar inte vara fräga om någon större omsorg om konsumenterna fränulskousmajoritetens sida. Dessutomgäller inte längre den hänvisning som ulskoltsmajoriteten gör till förrehandelsministern bedömning att man i samband med behandlingenav propositionen 1975/76:34 inte skulle företa den skärpning som då påyrkades.Handelsministern hänvisade i det lägel till att marknadsföringslagen var ny ochalt lagpraxis inte hade utvecklats. vet vi hur den har utvecklat sig, och vivet att inte kommer ät det missbruk som verket borde komma ät.Det finns mänga exempel på det i verkets remissyttrande. Därför borde denborgeriiga utskottsmajorilelen ha ÄndringI marknadsföringslagen, m. m. gått med på den förändringsom den socialdemokratiska ulskottsminorileien här pläderar för. Vihar inte velat gå så långt som motionärerna. Ett förbud jäms över molkombinerade utbud kan innebära atl ell och annal kombinerat utbud som ärrenodlat till fördel för konsumenten också skulle försvinna. Men vi erbjöd dentyp av kompromiss som linje innebar. Utskottsmajorilelenkunde ha gått pä den linjen i stället för all bara sopa problemen under mattan. ()replik: Marknadsföringslagen infördes , och del jag hänsyfiade till var atlhandelsministern inte ansåg det vara lämpligt med en skärpning av denna lag.Det var , och då hade man ju redan en viss erfarenhet av hurmarknadsföringslagens tillämpning utföll. Dessutom har vi utredningar på gäng,och del finns möjlighet för dessa ulredningar att även ta upp denna fråga ochytteriigare studera hur tillämpningen av marknadsföringslagen fungerar. LENNARTPETTERSSON (s) replik: Jag vill säga lill att det finns inga utredningar pågäng pä detta område. Del finns utredningar på gäng som berör övriga områden,och det är andra motioner som behandlas i samma betänkande som tar upp dem. Vaddel är fräga om är alt ta ställning lill ett klart uUryckt önskemål frånkonsumentverkets sida au del skall bli en lagändring son-i innebär alt man kanta itu med klart missvisande kombinerade utbud, som kan fortgå därför attlagtexten är alltför snäv. Dessutom har problemet förvärrats just genom attkonsument- och löntagarintressena i inte har kunnal få gehörför sin uppfattning all man bör göra en någol vidare lagtolkning när det gäller8 § i marknadsföringslagen än som majoritet har velatansluta sig till. Vi har haft teslfall, och de visar klart atl den snävalagtolknitigen gäller fortfarande. Hade man frän utskottsmajoritetens sidavarit intresserad av att värna om konsumentintresset hade man kunnat ställa sigbakom del förslag till lagändring som och reservanterna förfram. Det är rena undanflykter som för till torgs när hontalar om ulredningar. Det finns inga ulredningar på detta område som är iverksamhet. Vad del är fråga om är en klar framställning och ett klart önskemålfrän sida. INGEGÄRDOSKARSSON (c) replik: Jag vill än en gäng betona au det faklum atl majoriteten i utskottetinte är överens med minoriteten om au skärpa lagen inte betyder att vi ärointresserade av dessa frågor eller att vi inte ser allvarligt på detta. Men vianser all man genom marknadsföringslagens nuvarande utformning har möjlighetatl både komma åt och beivra överträdelser på detta område. Tredjevice talmannen anmälde alt anhållit atl till protokollet fåantecknat alt han inte ägde rätl lill ytterligare replik. HANSPETTERSSON i (s): säger att 800 ärenden har varit hos konsumentverketför behandling just vad gäller de kombinerade utbuden. Det stämmer ju, mensedan finns det en hel rad ärenden ute hos de lokala konsumentnämnderna som harhandlagts och behandlats där. Jag kan inte siffrorna , men del är enmyckel stor andel av de kombinerade utbuden som hamnar där. Jag tror alltsåinte man skall säga att det bara är dessa 800 ärenden. Idet utskottsbetänkande vi nu diskuterar behandlas två molioner som jagtillsammans med några partivänner har väckt. Den första, nr 766, handlar om dekombinerade utbuden. Vi begär en ändring av marknadsföringslagens 8 § pä detsättet att de kombinerade utbuden inte blir tillåtna. I8 § står att näringsidkare kan dömas "om varorna uppenbart saknarnaturligt samband och förfarandet försvårar för konsumenten att bedömaerbjudandels värde". Del är två rekvisit som måste uppfyllas för all manskall kunna lagsöka en näringsidkare som har de kombinerade utbuden på ettfelaktigt sätt. Det är del vi vill angripa. De här kombinerade utbuden kan tasig många olika former. De gäller kanske oftast kapitalvaror som frysboxar,TV-apparater, bilar och t. o. m. villor. Man kan se annonser där det sägs: Omdu köper en frysbox hos oss sä får du en halv gris på köpet. Det talas intealls om pris, men man kan utan tvivel säga atl del finns ell samband, och denhär näringsidkaren klarar sig just genom del här sambandei. Men hur myckel denhär grisen är värd talar man inte om, och konsumenten har väldigt svårt attbedöma värdet av denna affär. Andraexempel är TV-handlare som ofta annonserar: Om du köper en TV hos oss så fär duen TV-bänk pä köpet. Här finns ett samband, för en bänk skall man ha för auställa TV:n på. Men i annonsen finns ingen uppgift om vilket värde TV-bänkenhar. Dä kommer konsumenterna i en litet egendomlig situation. Även här klararsig näringsidkaren från lagsökning genom alt bara elt av rekvisiien äruppfyllt. * Jag har under de många ärjag jobbat med konsumentfrågor träffat päell otal fall av kombinerade utbud, där konsumenten i efterhand kunnalkonstatera att om han hade köpt varor var och en för sig så hade han gjorl enmycket bällre affär. Idagens nummer av finns införd en annons med "Månadenserbjudande". Om man köper en Colorama 26" sä fär man enklockradio värd . 1 annonsen anges: Värt julpris . Jagfrågar mig: Vad har en klockradio och en televisionsapparal för samband? Jagtycker inte del finns något samband. Här klarar sig TV-handlaren genom all sägaatt denna klockradio kostar Alla vet ju atl man kan köpa en klockradioför , och jag är säker på all man kan pruta pä priset för TV-apparaienocksä om man köper den enskilt. Ändring i marknadsföringslagen , /??. Ändring i marknadsföringslagen , m. m. atl dessa kombineradeutbud försvårar för konsumenten att bedöma det rätta värdet av affären. Därförhar vi föreslagit atl man skall ta bort den här möjligheten för näringsidkaren.Vi vill alt varje vara skall åsältas silt pris så alt konsumenten, när hanköper varan, vel vad han får belala för. Konsumentverkethar också i sitt remissyttrande konstaterat att det är stora olägenheter med dekombinerade utbuden. Den borgeriiga ulskotlsmajoriteten ville inte gä ossmotionärer till mötes utan man vill läta den här paragrafen kvarstå oförändrad.Jag ansluler mig till mina partivänners reservation och har inget annalyrkande. Mankan konstatera atl om den av reservanterna föreslagna lagparagrafen hadevarit i kraft så hade den här annonsen varit föremål för lagsökning. Här finnsdet ena rekvisitet, nämligen att det inte finns något samband. Jag yrkar bifalltill den socialdemokratiska reservationen. Men Jag vill ocksä förbehålla migrätten att sedermera komma tillbaka i ärendet. andra motionen, 1978/79:767, kräver vi alt näringsidkare - i del här falletinom byggbranschen - skall ha skyldighet att informera konsumenten om vem somhar arbetsgivaransvaret när arbeten utförs på exempelvis småhus. Vihar som exempel nämnt elva småhusägare i som anlitade en murareför att sälta upp tegelväggarna kring sina hus. I detta fall hade man kommitöverens om en timpenning för arbetets utförande, och räkningen slutade pä nära11 . för varje husägare. Sedan kom det som en kalldusch för husägarna närriksförsäkringsverket krävde var och en av dem på . i form av socialaavgifter. Au sådana skulle tillkomma visste inte husägarna om när de gjorde uppavtalet. Sädana besked kommer efteråt, ofta , och då stårman helt oskyddad som konsument. Detta är endast ett fall av den osunda hanteringsom de s. k. skullarna sysslar med. Delfinns många andra som ställt till med mycket större bekymmer för konsumenten.Jag skall inte gå in på alla de ärenden som behandlas i konsumentnämnderna iolika kommuner med anledning av atl ell undermåligt arbete utförts. Det liggerlitet utanför ramen för den här frågan. Jag försäkrar att det ställer tillmyckel stora bekymmer för många konsumenter. Arbetsgivaransvaret innebär attden som anlitar en skuttare har ansvaret inte bara för de sociala avgifternaulan också för om en näringsidkare råkar ul för olycksfall under ell arbete somhan gör för en konsument. Han får nämligen slå för kostnaden vid elt sådantolycksfall. Olycksfall där konsumenterna verkligen har råkat illa ul har ocksåinträffat. Motionärernatror alt vissa av de här problemen skulle kunna lösas, om dessa skuttaretvingades informera konsumenterna om vem som har arbetsgivaransvaret och vaddetta ansvar innebär. Det här skulle kunna ske på ell myckel enkelt sätt. Densom erbjuder sina tjänster skulle kunna överlämna riksskalleverkets broschyrVem är arbetsgivare och vem är arbetstagare. Den beskriver på ettutomordentligt sätt förhällandet mellan de båda parterna. Del skulle kunna blinågonting i likhet med vad som gäller enligt lagen om hemförsäljning. Densortens försäljare är skyldiga all informera om den s. k.ängerveckan. Informerar försäljaren inte om ångerveckan tolkas avtalet tillkonsumentens fördel. Denne kan alltså säga upp affären när han vill. Nuhänvisar utskoltet till konsumenlljänstlagen och menar atl den när den träder ikraft kommeratt lösa just de problem som vi motionärer intresserat oss för. Jaghar botaniserat i ulredningsbetänkandel, men kan inte finna något förslag somskulle tvinga någon att informera om exempelvis arbetsgivaransvaret. Vissaavtal som sluts mellan konsument och näringsidkare behandlas på ett mycket brasätt i förslaget. Del är bra alt man tar upp de här frågorna. Men jag är säkerpå att även efter genomförandet av lagen kommer konsumenterna atl stå likaoskyddade mot överraskningar som det vi kallar arbetsgivaransvaret medför . Del är möjligl alt jag inte har hittat rätl i det mycket digrabetänkandet. Kanske , som har haft större möjligheter att gåigenom det hela, vet ungefär var det står att läsa om detta. Hon kan kanskeupplysa mig om det rätta förhållandet. Skullarnablir emellertid fler och fler. För som går etablerar sig nya skuttarepä marknaden. De lurade konsumenternas skara växer mycket mer. Vi kommertillbaka i den här frågan. Fackföreningsrörelsen är djupt oroad över dennuvarande utvecklingen. Kanske borde man gå mera drastiskt till väga och tänkasig en etableringskontroll när det gäller den här verksamheten dels för atlskydda konsumenterna, dels för atl få till stånd en förbättring med tanke påden skatt som inte betalas in av den här sortens näringsidkare. Utskottethar varil enigt vid behandlingen av motionen. Jag tror alt man har litatalldeles för mycket på konsumenlljänstlagen. Man förväntar sig att denna lagskall kunna lösa de här problemen. Men jag är, som sagl, säker pä attkonsumenterna kommer atl stå lika oskyddade efter lagens genomförande när detgäller arbetsgivaransvaret. Det är meningslöst att yrka någonting. Jag avvaktarkonsumentljänsllagens genomförande. Ändringi marknadsföringslagen, m. m. Med anledning av moiion 767 frågade i migom jag vet var någonslans i konsumenlljänstlagen det slår som utskoltethänvisat lill. Tyvärr kan jag inte exakl tala om var det slår. Jag vetemellertid att lagförslaget f n. är ute pä remiss och att det kommer att läggasfram ett förslag. Men jag kan också garantera - med hänsyn till den noggrannhetsom utskottets tjänstemän arbetar med - att del är säkert förankrat när detstår i betänkandet att man kan finna detta i konsument-tjänsllagen. Vi får välavvakta vad den lagen ger i detta avseende. Utskottethänvisar alltså till att den aktualiserade frågan redan är föremål föruppmärksamhet i konsumenttjänstlagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskouels hemställan i betänkande 12mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då LennartPettersson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 162 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §15 Tredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle finansutskottets betänkanden 10, 9 och 11-13 i nu angivenordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §16 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:99 av () lill utbildningsministern om utbildning i invandrarkunskap: Genom den invandring som skell efter andraväridskriget har befolkningssammansättning i hög grad förändrats.Utöver de inhemska minoriteterna finns nu ungefär en miljon personer som harinvandrat eller är barn eller barnbarn till invandrare. Mer än hälften av demär svenska medborgare. Del finns i drygt 30 etniskaminoritetsgrupper. Antalet nationaliteter uppgår till ungefär 130. Invandringenhar hell naturligt på olika sätt präglat utvecklingen inom hela värt samhälle,men låt mig bara nämna industrin, sjukvården, utbildningen. Utvecklingen mot elt mångkulturellt samhälle skerinte ulan problem, och invandringen ställer stora krav på åtgärder inom allasamhällssektorer. Delgäller atl försöka förebygga motsättningar och därför har pä senare år fieraålgärder vidtagits för en utveckling mol större jämlikhet, förståelse, respektoch samverkan mellan invandrare, minoriteter och befolkningen i övrigt. Delhar gällt information lill invandrarna om , satsning på invandrarnasegna organisationer, undervisning pä hemspråket m. m. Föralt motverka diskriminering av och misstroende mol invandrarna är det viktigtatt vi svenskar får lära oss mer om de olika invandrargrupperna och deraskulturella bakgrund. Vi behöver korl sagt invandrarkunskap. Det är därförönskvärt att invandrarkunskap ingår som en del av utbildningen i värt land,eftersom vi alla under vårt dagliga liv kommer i kontakt med invandrarna ochderas barn. Mot bakgrund av delanförda ber Jag att få fräga utbildningsministern: Delarutbildningsministern min uppfattning atl invandrarkunskap bör ingå som en delav all utbildning i värt land? Vilkaåtgärder vill utbildningsministern i så fall vidta för att detta skall bliverklighet? \919/SQ:\Q0avRaulBliicher(vpk)li\\ kommunikationsministern om statens kostnadsansvar förkollektivtrafiken: De nya länsomfaltande organisationerna avkollektivtrafiken på väg utreds och är under uppbyggnad i landstingen. Utredningsgruppeni räknar med ett underskott för det första verksamhetsåret pä 35milj. och att staten här skall skjuta till 10 milj. kr. Det statligakostnadsansvaret blir följaktligen mindre än en tredjedel av underskottet. Värmlandslän har drabbats hårt av struklurkrisen inom länets basnäringar och entilltagande arbetslöshet. Det har ocksä ökat trycket på landsting och kommuner.Kollektivtrafiken i länet är klart underförsörjd, och en utbyggnad skulleotvivelaktigt få stor betydelse som stimulans fören för länet nödvändigindustriell utveckling. Kollektivtrafikens allmängiltiga betydelse förenergiförsörjning, trafikbelastning och hälsovård och som alternativ tillprivatbilismen är allmänt omvittnad. gjorda utredningen pekar fram mot relativt höga resekostnader förallmänheten. Med tanke pä det beräknade underskottet kan vidare befaras attstandarden på den planerade kollektivtrafiken blir eftersatt och att det nyaföretaget hämmas redan i uppbyggnadsskedet. Värmlandslän utgör ett exempel pä svårigheterna att med den organisationsform och delstöd som beslutade om 1978 utveckla den kollektiva trafiken till engodtagbar standard. Situationen är likartad i de flesta landsting, även omkonsekvenserna är särskilt svåra i skogslänen. Förall en ökad satsning på kollektivtrafiken skall bli ett starkt alternativ tillprivatbilismen krävs bl. a. en tillfredsställande turtäthet, men också konkur- renskraftigaresekostnader för trafikanterna. För alt åstadkomma detta är det nödvändigi attstaten lar på sig en större del av kostnadsansvaret för den kollektivatrafiken. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fräga till kommunikationsministern: Avserkommunikationsministern alt ta initiativ för att öka statens kostnadsansvar förden lokala och regionala kollektivtrafiken? § 17 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:203av () till industriministern om verksamheten vidmineralprocesslaboratoriel i : Genom riksdagsbeslut tillfördes 18,5milj. för fortsatt verksamhet vid mineralprocesslaboratoriel i Stråssa.Enligt tidningsuppgifter vill nu - endast efterriksdagsbeslutet - göra sig av med laboratoriet. Mineralprocesslaboratorieli är enligt min mening inte en intern SSAB-fråga utan en angelägenhetför hela den mellansvenska järnhanteringen. Jagvill därför fråga industriminisiern om han är beredd atl försäkra atl frågan om den framtida verksamhetenvid mineralprocesslaboratoriel i Stråssages en lösning som tillgodoser hela den mellansvenska gruv- ochstålhanteringens intressen. 1979/80:204av A'//sSe/-/7rf?so/? (vpk) till statsrådet om planerna på visskraftledningsbyggnad: Trots att frågan om kärnkraften blir föremål för enfolkomröstning pågår satsningar som förutsätter att kärnkraften byggs ut.Sålunda planeras en kraftledning på som skall förbindakärnkraftverken i . Nuhar sträckningen genom aktualiserats. och länberörs också. Den aktuella sträckningen genom berör fyra av länetskommuner och går över såväl Jordbruksmark som fritidsområden och i närheten avbebyggelse. Bådeinternationellt och i har de risker som är förenade med kraftledningarav denna dimension uppmärksammats. Delta talar för att planerna borde stoppas. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga energiministern: Ärregeringen beredd alt mot bakgrund av den förestående folkomröstningen omkärnkraften och de oroande rapporterna om i-niljöriskerna sloppa den planeradekraftledningen? 1979/80:205 av () lill kommunikationsministern om bemanningen av isbrytare ochsjömätningsfartyg: återkommer frågan omisbrylarfloltans bemanning och kapacitet. Enfungerande sjöfart året om är för våra norrländska hamnar livsviktig. I ettBottenhav täckt av is är det en gemensam fråga att föra fartygen frånBottenviken - med bl. a. hamnarna , och - genom Bottenhavetoch ut på fritt vatten. Lika viktig är sjöleden tvärs över . Detbehövs därför ett ökal samarbete mellan och i vad gällerisbrytarverksamheten. Den finska isbrytarflottan är civilt bemannad, medandäremot den svenska bemannas av värnpliktig personal genom marinen.Isbrytningen måste anses som en civil verksamhet, som huvudsakligen skalltjäna civila hamnar och den handelsflotta som angör våra hamnar. Detråder f n. stora nackdelar med befintligt bemanningssystem på grund av atl devärnpliktiga byts ut och därmed ej kan besitta det yrkeskunnande ochden erfarenhet som en civil besättning har. De kompetenskrav som man ställerpå bemanningen av fartyg inom handelsflottan bör även gälla för isbrytaren.