prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:63 av (), vari yrkats att riksdageninte skulle anta de i propositionen 1979/80:9 framlagda förslagen tillkonsumentförsäkringslag, m. m., förrän frågan om nordisk rättslikhet påförsäkringsrättens område ytterligare övervägts i enlighet med vad som anförtsi motionen, och 1979/80:82av m. fl. (m), vari yrkats 1, att riksdagenskulle avslå propositionen 1979/80:9, 2, att riksdagenhos regeringen begärde ett nytt förslag på förevarande område i enlighet medvad som anförts i motionen. 1, att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:63 och 1979/80:82, 2, att riksdagenskulle anta det i propositionen 1979/80:9 framlagda förslaget tillkonsumentförsäkringslag med den ändring att 41 § skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, innebärande jämkning i redaktionellt hänseende så att detklart framgick att klagotiden utgick först efter det att konsumentenmottagit meddelande från försäkringsbolag om beslut, 3, att riksdagenskulle anta övriga i propositionen framlagda lagförslag. Reservafion hade avgivits av IngerLindquist, och (samtliga m) som ansett att utskottetbort hemställa 1, att riksdagenmed bifall till motionen 1979/80:82 yrkandet 1 och med anledning av motionen1979/80:63 skulle avslå propositionen 1979/80:9, 2, att riksdagenmed bifall till motionen 1979/80:82 yrkandet 2 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört angående framläggande av nytt förslag tillreform av försäkringsavtalslagen. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avMarfin , och (samtliga c). JOAKIMOLLEN (m): Att stärka konsumenternas ställning har varitsyftet med många av de lagstiftningsärenden som vi har behandlat i riksdagenunder det 70-tal som går mot sitt slut. Det har varit ett gott syfte. Meninte sällan har vi frän moderat håll haft anledning att peka på svårigheternaalt kunna bedöma vad som verkligen ligger i konsumenternas intressen. Vi harpekat på att starka skyddsregler kan leda till orimliga kostnader för dengenomsnittlige konsumenten. Vi har pekat på att oklara och snabbt växlanderegler kan skapa osäkerhet hos konsumenterna om vilka rättigheter de faktiskthar och att sådana regler i vissa fall kan leda till direkta rättsförluster. Vihar pekat på att ensidiga skyddsregler för konsumenterna kan skapabalansproblem i förhållande till andra, t. ex, mindre näringsidkare. Attverkligen stärka konsumenternas ställning är bra, men det kan alltså enligt våruppfattning inte åstadkommas genom att bara uppställa ett antal skyddsregler, behandlar den gamla folkpartiregeringensförslag till konsumentförsäkringslag. Propositionen grundarsig på ettutredningsförslag från försäkringsrättskommittén. Vi moderater har efter ingående behandling av ärendet kommitfill att denna lag inte nu bör genomföras. Vi föreslår att helt avslålagförslaget. Låt mig med detsamma slå fast tttt det inte beror på attvi tycker att den nuvarande försäkringsavtalslagen är bra. Det är den nämligeninte. Den är otidsenlig. Den är snårig, och i väsentliga avseenden tillämparförsäkringsbolagen regler som är avsevärt myckel förmånligare gentemotförsäkringstagarna än dem som föreskrivs i försäkringsavtalslagen, Lagen ärockså i sin helhet föremål för översyn av försäkringsrättskommittén. Att vi går emot förslaget till konsumentförsäkringslagberor inte heller på att vi anser att försäkringstagarnas ställning i allaavseenden är tillräckligt stark. kan det vara svårt för denenskilde att hävda sig gentemot försäkringsbolagen och alt göra gällande sinarättigheter. Men det nu framlagda förslaget innebär inte någon förbättring avförsäkringstagarnas ställning i detta avseende. Den enskildes möjligheter attkomma i åtnjutande av sin rätt och få oriktiga beslut ändrade förbättras intenämnvärt genom den här lagen. Att vi från moderat håll avvisar lagförslaget innebär dockinle att vi menar att det i alla avseenden är ett meningslöst eller dåligtförslag. Särskilt vill jag peka på de i och för sig utmärkta regler om ökadinformation till försäkringstagarna som finns i förslaget och som bör finnasmed när detta område, försäkringsavtalsområdet, i sin helhet blir föremål fören ny lagstiftning . Men vad är det då som gjort att vi moderater nu yrkaravslag på konsumentförsäkringslagen? Ja, vår kritik kan hänföras dels fillvissa principiella, rättspolitiska synpunkter, dels till ett antal detaljregleri lagförslaget. Den principiella kritiken gäller två saker. För det förstamenar vi - och detta är ju en känd moderat inställning - att man inte skalllagstifta i onödan, att nya lagar bör vara begripliga och att det inte skallvara nödvändigt att snabbt ändra dem igen. Ett antal remissinstanser, departementschefen ipropositionen och t. o. m. utskottets majoritet framhåller att det vi nu skallgöra är en temporär åtgärd i avvaktan på en definitiv reformering avförsäkringsavtalsitätten. Man säger också att konsumenternas intressen ärtämligen väl tillgodosedda på försäkringsområdet trots att lagreglerna ärotidsenliga, och det sammanhänger - som jag tidigare nämnt - med attförsäkringsbolagen tillämpar andra regler, de s. k, allmänna bestämmelserna. Vimenar kort och gott alt när det nu inte föreligger några mera påtagliga problempå detta område och nya lagregler ändå skall komma , da är det intemotiverat att genomföra ny lagstiftning. För det andra kommer den här lagstiftningsakten att innebäraett allvarligt brott mot den nordiska rättslikhet som vi har haft på det här området. Att bibehålla den nordiska rättslikheten på så mångaområden som möjligt är en käpphäst för oss moderater, och vi tycker det ärbeklagligt att intresset för den saken inte varit större bland de andrapartierna. Jag skall nu inte närmare beröra de hår två principiellainvändningarna vi har mot förslaget, kommer i ett senareanförande att ta upp en delsynpunkter pä den saken. En annan huvudinvändning sammanhänger med alt vi menar attdel här förslaget helt enkelt inte gynnar genomsnittskonsumenten. Vad som äravsett att vara ett stärkande av konsumentens ställning blir i själva verketinte det. Om alla försäkringar hade varit lika billiga oavsett hur villkorenvar utformade hade vår oro i någon mån kunnat stillas. Men så är det dess värreinte. I själva verket har, enligt vad som upplysts oss i utskottet, årspremienför en ordinär hemförsäkring i storstadsområdena stigit från ca . , alltså 1979. Omräknat till dagens penningvärde ärdet en höjning från . eller i fast penningvärde! Det finns knappast någon, vare sig i denna kammare ellerutanför den, som inte lagt märke till den våldsamma kostnadsökningen påförsäkringssidan, I vad män den här utvecklingen lett till att folk låter bliatt försäkra sig vet man inte. Men stickprovsundersökningar i storstadsområdenavisar att av hushållen helt saknar hemförsäkring. Det är förmodligeninte särskilt djärvt att gissa att bland dessa befinner sig många somskulle ha mycket svårt att med hopsparade medel skydda sig, om elt allvarligtförsäkringsfall inträffade. Den här utvecklingen, med de stigande premierna, äralltså inte bara besvärande för alla som plikttroget om än med stigandeirritation betalar allt högre , utan om möjligt än värre för de mångasom helt enkelt finner all de inte har råd att hålla sig försäkrade på ettrimligt sätt. Mot den bakgrund som jag nu har tecknat har vi särskiltbeaktat de kostnader som kan följa av det förslag kammaren här behandlar. Attkonsumentskyddande regler i praktiken så gott som alltid får betalas avkonsumenterna själva framhöll jag redan inledningsvis i detta anförande. Detgäller i särskilt hög grad på försäkringsområdet, där ett ökat ansvar och enökad risk för försäkringsbolagen direkt måste omräknas i högre . Ochhögre torde bli en oundviklig följd av det framlagda förslaget. Vad ärdå orsaken till detta? Som alla vet har man som försäkringstagare inte baraskyldighet att erlägga sin premie i rätt tid, utan man måste också uppfylla enrad andra krav. Del kan t. ex. gälla att lämna korrekta uppgifter tillförsäkringsbolaget orn vilken egendom man har och orn hur man har den förvarad.Del kan vara alt man är skyldig att hålla låst, alt man inte får låtavärdesaker ligga kvar i bilen osv. Dessa olika krav som försäkringsbolagen kanställa på försäkringstagarna brukar med en samlad beteckning kallasbiförpliktelser. Uppfyller man inte dessa krav och ett försäkringsfallinträffar, kan som vi alla vet försäkringsersättningen sättas ner. Det lagförslag som vi nu behandlar innebär emellertid enbetydande uppmjukning av de aktsamhetskrav som det är möjligt att ställapå försäkringslagarna. Det blir helt enkelt svårare för försäkringsbolagen attskydda sig mot slarv. Del blir också svårare för för'säkringsbolagen att påolika sätt avgränsa försäkringarna till att bara omfatta ett begränsat områdeföratt på det viset hålla nere premierna. Del jag nu har nämnt leder inte bara till attvi får premiehöjningar som en följd av lagförslaget utan också till att enutveckling i riktning mot mera preciserade försäkringar, där i gengäld premienkan hållas på en mer rimlig nivå, starkt försvåras. Vi menar från moderat hällatt det verkligen kan ifrågasättas orn dessa effekter som jag nu har nämntligger i genomsnittskonsumentens intresse. Exakt hur stora premiehöjningar som blir följden avkonsumentförsäkringslagen kan ingen veta. Från försäkringshåll har manbedömt att det kan röra sig om höjningar på - och det är ganskamycket. Från har sagts alt höjningen skulle bli väsentligtlägre, inte . Men hur man i departementet har räknat fram densiffran vet inte jag, och någon analys av de kostnadsmässiga effekterna görsöver huvud taget inte i propositionen, vilket kritiserats av ett enigt utskotti utskottsbetänkandet. Det är, herr talman, häpnadsväckande att man i en tiddå kostnadsmedvetandet borde ha blivit större på alla håll inte har lagt nerstörre möda på att från sida redovisa de kostnadsmässigaeffekterna av det förslag som har lagts fram. Men att konsumentförsäkringslagen leder till höjda premieroch minskade möjligheter atc skapa sådana försäkringsformer att vikan hålla premierna nere är inte det enda problemet. Risken är ju påtaglig attde premiehöjningar som kan bli följden av detta förslag leder till att fleraunderlåter att försäkra sig eller att fler underförsäkrar sig. En sådanutveckling är direkt farlig, och vi menar från moderat håll att det är socialtoacceptabelt alt riskera alt löpa denna risk. En ytterligare effekt av de nya reglerna blir att dereella möjligheterna att beivra försäkringsbedrägerier minskar.Försäkringsbolagens rätt att sätta ner försäkringsersiittningen till den somgjort sig skyldig till försäkringsbedrägeri minskar nämligen. Denna förändringi reglerna bidrar självfallet till de premiehöjningar jag redan nämnt. Mendessa regler bidrar också till att möjligheterna att bekämpa en växandeekonomisk brottslighet på det här området minskas. Man kan verkligen ställa sigfrågande inför om det är rimhgt att detta görs som vi på en rad andraområden försöker att effektivisera bekämpandet av just den ekonomiskabrottsligheten. Det förslag till konsumentförsäkringslag somvi nu behandlar innebär ett uppbrytande av en bevarad nordiskrättslikhet på försäkringsavtitlsområdet. Lagen är, för att citera lagrådet,"ett provisorium,", som sannolikt måste ändras helt om några år.Förslaget innebär ingen väsentlig förbättring beträffande försäkringstagarnasmöjligheter att göra sina rättigheter gällande, ett område där det verkligenfunnits problem under senare är. Förslaget innebär att en utveckling i riktningmot mera preciserade försäkringar med rimligare försvåras eller heltomöjliggörs. Förslaget kommer att leda till premiehöjningar på 20, kanske . Det får till följd svåra gränsdragningsproblem mellan konsumenter och t. ex.mindre näringsidkare. Det leder till ett ökat slarvulrymme och till minskademöjligheter att beivra försäkringsbedrägerier. Det har mot denna bakgrund för oss moderaterkänts ganska självklart att säga nej till förslaget och att föreslå attriksdagen skall begära att bli förelagd ett nytt och bättre förslag, så attförsäkringsavtalsområdel i sin Nr 56 helhet kan reformeras i ett sammanhang. Jag yrkar bifall till den moderata den reservafionen och avslag på utskottets hemställan. MARTINOLSSON (c): Ett fullgott försäkringsskydd är av avgörandebetydelse för den enskildes och hans familjs trygghet om olyckor, inbrott,stölder eller skador av annan anledning uppstår. För denna trygghet fordras att försäkringstagaren har ettförsäkringsskydd som motsvarar vederbörandes behov. Avgörande för tryggheten ärsjälvklart att försäkringstagaren kan vara säker på att han verkligen får utden ersättning som han förväntar sig, även om han t. ex. av misstag försenatpremieinbetalningen någon dag. Nuvarande försäkringsavtalslag tillkom redan på1920-talet. har synnerligen mycket förändrats i samhället. Vadgäller detta område kan nämnas att försäkringsväsendets omfattning har ökatkraftigt och att opinionen för att skydda den svagare parten i ettavtalsförhållande har stärkts. Här gäller det alltså ett förhållande mellanförsäkringstagare och försäkringsbolag, där försäkringstagaren allmänt bedömssom den svagare parten. Att vi inom haft ett intresse av att stärka denenskilde försäkringstagarens ställning visar bl, a. en motion av IvanSvanström m ,fl. med krav på en utredning om en liberalisering tillförsäkringstagarens förmån av försäkringsavtalslagens bestämmelser om dröjsmålmed premiebetalningen. Innan den mofionen behandlades hade den utredning tillsattssom den proposition vi nu behandlar bygger på. Enligt lagförslagen i propositionen föreslås nu deförsäkringstagare som räknas som konsumenter fä en i förhållande tillförsäkringsbolagen starkare ställning. Det gäller en skyldighet för bolagen attinformera om vad försäkringen omfattar och vad den kostar. Denna informationskall vara så utformad att den underlättar för konsumenten att välja denförsäkring som bäst passar vederbörande. Konsumenten får i princip rätt attteckna och behålla en försäkring hos ett bolag. Försäkringen skall i regelförnyas automatiskt om den inte sägs upp av försäkringstagaren. Försenas premieinbetalningenbortfaller inte försäkringsskyddet förrän försäkringstagaren fäll åtminstonetvå underrättelser. Bolagens rätt att nedsätta ersättning helt eller delvis pågrund av att försäkringstagaren åsidosatt sina förpliktelser mot bolagetminskar avsevärt enligt propositionens förslag. Skaderegleringen skall enligtförslaget göras skyndsamt. biträder att förslaget till konsumentförsäkringslagnu antas, men i ett särskilt yttrande har vi angett några förhållanden vilkaskonsekvenser noga måste beaktas i det fortsatta utrednings- ochlagstiftningsarbetet på området. Som nämnts gäller den föreslagna lagen endast deförsäkringstagare som räknas som konsumenter. Utanför lagen ställs då allasmåföretagare när de år försäkringstagare i egenskap av näringsidkare. Men nogborde väl lantbru- karen,hantverkaren, den lille verkstads- eller affärsinnehavaren behöva samma skyddsom den som i detta fall räknas som konsument när det exempelvis gäller rätttill information om försäkringar och överseende med onr han glömmerpremiebetalningen . Gränsdragningsproblem torde utan tvivel uppstånär det gäller att bedöma om en viss försäkring tecknad av en småföretagaregäller honom i hans egenskap av privatperson eller näringsidkare. Det är vår förhoppning att de regler som visar siglämpliga, värdefulla och väl avvägda för att ge försäkringskonsumenterna skydd,i nästa etapp av lagstiftningsarbetet skall utvidgas till att gälla ävenegenföretagarna. Den möjlighet som finns att vid försäkringsbedrägerihelt vägra utge ersättning bedöms ha preventiv betydelse. Del är väsentligt attbrottsförebyggande synpunkter och preventivaspekter i allmänhet beaktas vidutformningen av regler för rätt till ersättning. Det förslag som föreligger innebärnormall att man godtar nedsättning av försäkringsersättningen närförsäkringstagaren varit grovt oaktsam men inle vid vanlig oaktsamhet. Riskernaför den som lämnar felaktiga uppgifter att få sin ersättning nedsatt minskaralltså avsevärt med den nya lagen. I stället hänvisas till att man i fråga omförsäkringsbedrägerier i första hand bör lita till de vanliga straffrättsligasanktionerna. Här fär vi dock inle glömma att samhällets resurser för artbekämpa brottslighet är hårt ansträngda. Del är av största betydelse attkonsekvenserna av den nya lagens mer liberala regler gentemotförsäkringstagarna vid skadereglering följs. Visar det sig att de regler somtillkommit för att skydda den vanlige konsumenten kommer att utnyttjas av demsom försöker lura försäkringsbolagen, måste ändringar övervägas. Vad gäller kostnadsfrågan råder delade meningar mellanjustitiedepartementets företrädare och försäkringsbolagen. Alt visskostnadsökning kommer att bli följden av den föreslagna lagen torde alla varaense om, men i fråga om hur många procent premierna kommer att öka råder delmyckel delade meningar. Här har talats om procenttal från och upptill . Uppenbart är att kostnadsökningen efler hand kommer att resultera ihögre premiekoslnader för försäkringstagarna och att reformerna mt\ste vägasemot detta. Blir försäkringskostnaderna för höga, ökar risken för att mångaavstår från att skaffa sig erforderligt försäkringsskydd. Även konsekvensernaav kostnadsökningen och eventuella tendenser till alt fler pä grund häravavstår från alt försäkra sin egendom måste följas med stor uppmärksamhet i delfortsatta arbetet. Den föreslagna lagen innebär att den nordiskarättslikheten på försäkringsrättens område nu kommer att frångås. Jag vill idet avseendet hänvisa till vad utskottet anfört i betänkandet. Vi framhållerdär all det självfallet är av värde alt ha en nordisk rättslikhet, men att deti detta fall inle har varit möjligt att upprätthålla en sådan, trots attfortlöpande överläggningar har hållits mellan försäkringsrättskornrniltén ochmotsvarande kommittéer i de andra nordiska länderna. Kontakter har också tagitsmellan de olika justitiedepartementen, och så sent som förra månadendiskuterades denna fråga av juridiska utskott och medlemsländernasjustitiemi- Vi anser, trots att den nordiska rättslikheten på del härområdet åtminstone temporärt bryts, att den föreslagna lagen bör antas. Vi trorinte att det skulle ha varit meningsfullt att som föreslår i sinmotion uppskjuta behandlingen av försltiget till konsumentförsäkringslag tillsfrågan om nordisk rättslikhet på nytt hunnit övervägas. Trots att man kan ställa sig frågande införvissa följder av den för-eslagna lagstiftningen tillstyrker vårt partiförslaget, eftersom vi anser det riktigt att försäkringstagarnas lagfästaställning förstärks. Vi utgår från alt man i det fortsatta utrednings- ochlagstiftningsarbetet verkligen lar hänsyn till de konsekvenser, både positivaoch negativa, sorn konsumentförsäkringslagen får. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. LENNARTANDERSSON (s): har vid olika tillfällen under1970-talet ställt sig positiv till kravet på en översyn avförsäkringsavtalslagen, och uttalade att det förelågreformbehov på försäkringsområdet. Dessa uttalanden ledde fram till attregeringen tillsatte försäkringsrättskommittén med uppdrag all se överförsäkringslagstiftningen. Det är denna utrednings delbetänkande, benämntKonsumentförsäkringslag, som ligger till grund för propositionen. Efter denna korta återblick övergår jag till att beröramotiveringarna för en konsumentförsäkringslag. Enligt min uppfattning kan dessamotiveringar delas upp i tre huvudpunkter: Den nu gällandeförsäkringsavlalslagen trädde i kraft och är i huvudsakoförändrad. var intresset för konsumentfrågor inte särskiltstort, obefintligt. En modernisering av olika lagar, införandet av nyalagar och andra reformer på del konsumentpoliiiska området är i tidenlokaliserat till de . Del är hög tid att ävenförsäkringslagstiftningen moderniseras, försäkringsavtalslag täckerinte dagens frågor. Den lagen skrevs i huvudsak för köpmännen. Under desenaste årtiondena har de svenska försäkringsbolagen haft en myckel snabbutveckling av sin verksamhet, både vad det gäller omfattning och nya typer avförsäkringar. I detta expansiva skede har gällande lagstiftning inteförändrats. Detta förhållande har lett till att försäkringsbolagen självaavgjort vilka villkor som skall gälla för olika försäkringar. Även ornförsäkringsbolagen föredömligt samarbetat på delta område så harändock närmast en flora av villkor uppstått, vilket försvårat situationen förkonsumenterna. Del är från principiell synpunkt inte heller lyckligt medensidiga villkor frän bolagens sida. framstår del som nödvändigt med enändring av gällande lagstiftning. Vad jag sagtunder punkterna 1 och 2 leder fram till konstaterandet, all det intefinns någon överensstämmelse mellan försäkringsavtalslagen och dagensverklighet pä försäkringsområdet. Lagen är gammal och otidsenlig. Den behöver moderniseras.Det är ett rimligt krav att konsumenterna skall kunna stödja sig direkt på lagi sina mellanhavanden med försäkringsbolagen. Utskottets majoritet har godtagit propositionensmotiveringar. Syftet med det nya lagförslaget är att stärka konsumenternasställning gentemot försäkringsbolagen och att modernisera lagstiftningen. Motdenna målsättning har ingen erinran riktats. Det förslag tillkonsumentförsäkringslag, som nu har att ta ställning till, omfattaren rad vanliga skadeförsäkringar som tecknas av konsumenter för privatändamål- hemförsäkringar, villaförsäkringar, fritidshusförsäkringar, reseförsäkringar,motorfordonsförsäkringar och båtförsäkringar. Jag anser titt det även är på sin plats att här nämna dedelområden inom vilka konsumentförsäkringslagen innehåller nya och merapreciserade regler. Det är just dessa områden sorn har ett stort intresse förkonsumenterna. Jag nämner de olika punkterna rubrikmässigt, 1, informationentill konsumenterna, 2. konsumentens rätt att teckna en försäkring, 3, reglerför förnyelse av försäkring, 4, regler för premiebetalning, 5, möjligheten förbolagen att sätta ned försäkringsersättningen när en försäkringstagareåsidosatt en förpliktelse mot försäkringsbolaget, 6, skaderegleringen samt 7.att försäkringsinspektionens granskning av att försäkringsvillkoren år skäligaskall intensifieras. Med hänvisning till utskottets utförliga betänkande ochönskan alt spara på kammarens dyrbara tid avstår jag ifrån att nu mera ingåendebeskriva propositionens innehåll på de angivna punkterna. Jag övergår i stället till att redovisa och kommentera delnordiska samarbetet i denna fråga. Där kommer jag att bli något mera utförligmed tanke på att frågan aktualiserats både av en ledamot i lagrådet samt imotionen 63 av och i motionen 82 av m, fl. Redan i direktiven till försäkringsrättskommitlén angavsatt arbetet skulle bedrivas i samarbete med övriga nordiska länder. Så harockså skett. Även i samband med utarbetandet av propositionen haröverläggningar ägt rum mellan företrädare för de danska, finländska och norskajustitiedepartementen. Utredningskommittéer, motsvarande den svenska, hartillsatts i , och . De fyra ländernas utredningskommittéerhar goda kontakter med varandra och diskuterar det fortsatta utredningsarbetet. Sedan den svenska propositionen lagts fram har företrädareför de nordiska jusliitiedeparlementen på nytt träffats för överläggningarrörande den framtida lagstiftningen om försäkringsavtal. På basis av dessa uppgifter kan jag inte annat än vitsordaatt det på detta område sker regelbundna överläggningar mellan ,, och , Den svenska kommittén följer sina direktiv om ettnordiskt samarbete, I propositionen finns också en redogörelse för hur man iDanmark, och överväger olika framgångslinjer i sakfrågan. Jag villdärutöver tillägga, att försäkringsvillkoren har utvecklats helt olika i denordiska länderna. finns ingen enhetlighet i detta avseende mellan denordiska länderna. I stället kan vi konstalera att det föreligger rätt storaolikheter när det gäller försäkringsverksamhet och försäkringsformer.