prot · G309149 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad jag sagt är att detsynes vara på det ser ivägtrafik- sättet aft man tog bort enbestämmelse som var till nytta för säkerheten vid m. användandet av snöskotrar för att gynna importörerna och framför alltför atf göra detlättare att importera fartvidunder som skall rusa fram i mycket höga hastigheteröver snövidderna, något som skapar otrevnad för människorna ochförstör naturen och miljön. () replik: bekräftar att det inte finnsnågon statistik när det gäller olyckor i samband rned skotrar som saknarbackväxel. Det är riktigt. Men det fanns innan denna bestämmelseinfördes, och från borde man ha haft en statistik som motiverade aftbackväxeln infördes. Den statistik som finns, , ärtrafikonykterhetsstatistiken, som jag kan upprepa. Jag sade till av alla olyckor med skotrar härrör fråntrafikonykterhet. Det är noga räknat 19 av 22 olyckor, alltså , somhänför sig fill trafikonykterhef. Den statisfiken finns. säger vidare att jag felciterade honom ochalt han inte påstått aft hastigheten minskar med backväxel. Jag kunde ha hörtfel - det får vi se av protokollet- men jag noterade att sade aftmed en backväxel minskar man också hastigheten. Jag förmodar aft han menar atfdet beror på att skotern därigenom blir tyngre. Det är en ganska dyrbar metod attsänka hasfigheten på en skoter. () replik: Vad jag vill diskutera är den säkerhet som enbackväxel för skoter innebär när det gäller arbetarskyddet. Jag villfortfarande med bestämdhet hävda atf en skoter som är utrustad rned backväxelär betydligt säkrare ur arbetarskyddssynpunkt än en skoter utan backväxel. Jaghar från början ansett atf man skulle ta hänsyn till defta vid bedömningen avde här frågorna. Därmedtycker jag aft det är självklart atf vi bifaller reservation 2. Tredje vice talmannen anmälde attRolf anhållit aft till protokollet få antecknat att han infe ägde rätttill ytterligare replik. 1 motion 167, som behandlas i dettabetänkande, har jag tagit upp frågor som berör trafiksäkerheten på våra vägar. Den första delfrågan i motionen gäller den utåtriktade informationen och trafikutbildningen. 190 Vi har mycket bra grundutbildningför erhållande av körkort i vårt land. Men likaviktigt borde det vara alt skapa goda möjligheter till en kontinuerligfortbildning, och då framför allt en teoretisk sådan med hänsyn till de nyalagar och tillämpningsregler, nya vägmärken m. rn. som tillkommer under åren.De förändringar i trafikmiljön som ständigt sker utgör också skäl förkompletterande fortbildning, särskilt om körkorten är av äldre datum.Fortbildning anses numera som en självklarhet inom de flesta samhällsområdenoch skulle, när det gäller trafiken på våra vägar, medverka till att antalettrafikolyckor kunde minskas, att skadorna kunde bli färre och människoliv kunderäddas. Den andra delfrågan i min motion om trafiksäkerhetengäller hälsokontroller av förare. Olyckstillbuden i trafiken aktualiserar behovet avregelbundna hälsokontroller av förare, exempelvis . I fleraandra länder tillämpar man redan nu sådana hälsokontroller. De flesta äldre förare kör bra och med mycket gott omdöme.Men detfinns också de som fortsätter atf köra bil trots att de exempelvis harstarkt nedsatt synförmåga eller i övrigt är i dålig kondition. Länsläkaren ivårt län har för sedan slagit larm när det gäller dessa förhållanden, dådet i har inträffat flera allvarliga olyckor i trafiken som här bakgrunden. Som exempel kan jag nämna atf vid en olycka i länet var enäldre man - -inblandad. Vid läkarundersökningen visade det sig att hanvar helt blind på ena ögat och hade kvar av synen på det andra. I 15 århade han kört bil med sitt handikapp. Jag anser inte att det kan vara rätt att först ställamycket höga hälsokrav när det gäller atf fä ett körkort och sedan inte ställanågra sådana krav alls. Det är också orimligt med hänsyn till säkerheten itrafiken att man efter många års köruppehåll när som helst kan sätta sig vidratten. avstyrker utskottet motionen. Men man har kostat på sigen omfattande och positiv skrivning, där man hänvisar till att dessa frågor äraktualiserade och under behandling i olika utredningar. Utskottet framhållerockså atf vi bl. a. behöver mer forskning och underlag för att kunna taställning till dessa frågor. Därmed skjuter man de här problemen på framtiden.Jag försfår aft det är meningslöst att yrka bifall till motionen med hänsyntill att utskottet är enigt. Jag kommer emellertid fortsättningsvis-och här ikammaren - att bevaka och följa dessa frågor om trafiksäkerheten. Avslutningsvis ber jag att få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservationerna i trafikutskottets betänkande nr25. Vissa bestämmelser i vägtrafikkungörelsen m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Nr 149 Den som vill att kammaren bifallertraflkutskoftets hemställan i betänkande Onsdagenden 25 mom. 1 röstar ja, 21 maj1980 " * j '''" star nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservation 1 avBertil m. fl. Vissa bestämmel ser i vägtrafik- omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens kunsörelsen m m ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträk ning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kainmaren bifaller trafikutskottetshemsfällan i betänkande 25 mom. 8röstar ja. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservafion 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOlle Östrand begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162 Nej - 160 Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:42med anledning av propositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 i vad avser 1979/80:33 med anledning avpropositionen 1979/80:121 om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning 192 Kammaren biföll vad utskotten idessa betänkanden hemställt. § 6 Den andliga vården vid sjukhusen, m m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /80:29 med anledning av proposition 1979/80:152 om vissa anslagur kyrkofonden, m. m., jämte motioner. TREDJE VICE TALMANNEN; I fråga om defta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter,vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Den andUga vården vid sjukhusen, m. m. Punkt 1(Vissa anslag ur kyrkofonden) Regeringen hade i proposition 1979/80:152(kommundeparfemenfet) under punkt I (s. 2-12) föreslagit atf 1. medge atf urkyrkofonden fr. o. m. t. v. fick bestridas kostnaderna förytterligare fre sfiffsadjunktsfjänster och en konfraktsad-junktstjänst, 2. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. fick bestridas kostnaderna förytterligare en förste sfiffsadjunktstjänst för finskspråkiga, 3. medge aft urkyrkofonden fr. o. m. t. v. fick utgå bidrag för avlöning avsju tjänstemän hos centralråd för evange-lisafion ochförsamlingsarbete enligt de grunder som förordats i propositionen, 4. medge att urkyrkofonden till styrelsen för i utlandet fick utgå dels för tiden den 1 januari 1979-den 30 juni 1980ytterligare avlöningsbidrag med , dels fr. o. m. t. v. 23 bidrag om vartdera84 . för budgetår för avlöning av präster som var anställda i styrelsenstjänst i utlandet, dels fr. o. m. t. v. fem bidrag omvartdera . för avlöning av tjänstebiträden, dels fr. o. m. , v. bidrag för avlöning avtvå tjänstemän hos styrelsen enligt de grunder som förordats i propositionen, 5. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. fick utgå bidrag för avlöning av entjänsteman hos diakoninämnd enligt de grunder som förordats ipropositionen, 6. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v, fick utgå bidrag till enligt vad som förordats i propositionen för bestridande avkostnader för utbildning av kyrkomusiker vid Sköndalsinsti-tutet, 7. medge att urkyrkofonden för /81 fick utgå anslag med 13 protokoll 1979/80:148-149 Nr 149 >' högst . för biträdeshjälp åt.biskoparna, : :,:.. Onsdagenden ' - medge atf ur kyrkofonden /81 fick utgå anslag med 21 maj1980 ' högst 140 000 kr.för anlitande avbiträde vid handläggningen av kyrkliga - ärenden inom vederbörande departement. Denandliga vår- - medge att ur kyrkofonden fr. o.m. , v. fick utgå anslag den vidsjukhusen med högst . för budgetår för studiebidrag ät präster vid m.m. tjänstledighet i vissa fall och föranordnande av vissa fortbildningskurser för 10.medge ätt ur kyrkofonden fr. o. m. ." v. fick utgå anslagnied högst : för budgetår för anordnande av fortbildningskurser förkyrkomusiker, 11. medge atf ur kyrkofonden fick bestridas kostnader förpraktisk prästutbildning enligt vad som förordats i proposifionen. I detta sammanhang hade behandlatsden med anledning av propositionen väckta motionen 1979/80:1977 av . (vpk),vari såvitt nu vari fråga (yrkande 1) hemställts aft riksdagenskulle avslå proposition 1979/ 80:152. att med bifall till proposition 1979/80:152 ochmed avslag på motion 1979/80:1977 yrkande 1, såvitt nu var i fråga, skulle a) medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. fick bestridas kostnaderna förytterligare fre stiffsadjunktsfjänsfer och en kontraktsad-junktstjänst, b) medge att urkyrkofonden fr. o. m; t. v. fick bestridas kostnaderna förytterligare en förste stiftsadjunktsfjänst för finskspråkiga, c) medgeatf ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. fick utgå bidrag föravlöning av sju tjänstemän hos centralråd för evangelisationoch församlingsarbete enligt de grunder som förordats i propositon 1979/80:152, d) medge atf ur kyrkofondentill styrelsen för i utlandet fick utgå dels för tiden den 1 januari 1979-den 30 juni 1980ytterligare avlöningsbidrag med , . dels fr. o. m. t. v. 23 bidrag om vartdera84 . för budgetår för avlöning av präster som var anställda i styrelsenstjänst i utlandet, dels fr. o. m. t. v. fem bidrag omvartdera . för avlöning av tjänstebiträden, dels fr. o. m. , v. bidrag för avlöning avtvå tjänstemän hos styrelsen enligt de grunder som förordats i proposifion 1979/80:152, e) medge att ur kyrkofondenfr. o. m. t. v. fick utgå bidrag för avlöning av en tjänsteman hos diakoninämnd enligt de grunder som förordats i proposition 1979/80:152, 194 . f) medge att ur kyrkofonden fr.o. m. t. v. fick utgå bidrag tillSvenska diakonsällskapet enligt vad sorn förordats i proposifion 1979/80; 152 för bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid , ' / g) medge att ur kyrkofonden för /81 fickutgå anslag rned högst . för bifrädeshjälp åt biskoparna, h) medge atf ur kyrkofonden för /81 fickutgå anslag med högst . för anlitande av biträde vid handläggningenav kyrkliga ärenden inom vederbörande departement, i) rnedge att ur kyrkofonden fr. o. m: t;v. fick utgå anslag med högst . för budgetår för studiebidrag åtpräster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissafortbildningskurser-för präster, j) medge aft ur kyrkofonden fr. o. m. t.v. fick utgå anslag med högst . för budgetår för anordnande ävfortbildningskurser för kyrkomusiker, k) medge atf ur kyrkofonden fick bestridas kostnader förpraktisk prästutbildning enligt vad som förordats i proposition 1979/80:152. Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. Punkt 3 (Den andliga vården vid sjukhusen) Regeringen hade under punkt II (s, 12-22) föreslagit att 1, godkänna de ipropositionen förordade riktlinjerna för inrättande av prästerliga tjänster förden andliga vården vid sjukhusen, 2, medge aft urkyrkofonden fick utgå bidrag enligt i propositionen förordade grunder tillpastorat där sådana tjänster var inrättade, 3, besluta omsådan ändring i övrigt av gällande grunder för beräkning av underlaget förinrättande av nya prästtjänster i pastorafen som förordats i propositionen. Enligt proposifionens förslagskulle i pastorat, där det fanns en eller flera sjukvårdsinrättningar medtillhopa minst 1 200 värdplatser, kunna inrättas en komministertjänst, varsinnehavare skulle ha till huvudsaklig uppgift aft svara för den andliga vårdenvid sjukhusen. Bidrag ur kyrkofonden föreslogs utgå för sådan tjänst, I defta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1963 av m, fl, (m, fp), vari yrkatsatf godkände proposition 1979/80:152 med den ändring däri sommofionen angett, nämligen 1, atf sjukhusprästen förordnades som kontrakts- ellerstiftsadjunkt utan församlingsanknytning. 2. atf kostnaderna för verksamhetenbelastade kyrkofonden eller försam lingarna i sjukvårdsinrättningens upptagningsområde. 1979/80:1973av m, fl, (fp), vari yrkats 1, att som sin mening gav regeringen till kännavad i motionen Nr 149 anförts om lika fördelning avansvaret mellan och de fria Onsdagenden trossamfunden företrädda avSveriges frikyrkoråd, 21 maj1980 2, aft beslutade att enav kyrkofonden finansierad heltidstjänst - besatt med präst eller lekman - fick inrättas vid lämpligt centralt kyrkligt Den andUgavår- organ i och för samordningsuppgifter när det gällde svenska kyrkansinsatser den vid sjukhusen, ' 3, att hos regeringenbegärde en redogörelse till nästkommande riksmöterörande utbildningen av personal för den andliga vården, 4. att begärdeförslag från regeringen fill nästkommande rörande möjligheten att - genom att anknyta prästtjänster för andlig vård till kontrakt eller stift - förstärka den andliga vården vid mindre och medelstora sjukhus, 5, att hosregeringen begärde förslag rörande den andliga vården vid kriminalvårdens och omsorgsvårdens institutioner, 1979/80:1974 av m, fl, (c, m), 1979/80:1976 av m, fl, (s), vari yrkats 1. att riksdagenbeslutade uttala att den andliga vården vid sjukhusen borde vara ekumenisktpräglad och i enlighet med vad utredningen anfört i sitt betänkande utgå ifrånen i princip lika fördelning av ansvaret mellan och andratrossamfund än , 2. att riksdagenbeslutade uttala att bidrag för inrättad komministertjänst inom den andligavården vid sjukhusen borde utgå med belopp motsvarande hela lönen ochfinansieras av kyrkofonden, 3. att riksdagenhemställde hos regeringen om förslag till fofalfinansiering av kostnaderna förpräster inom den andliga värden vid sjukhusen frän kyrkofonden, 4. atf riksdagenbeslutade uttala att utbildning av präster och pastorer vid sjukhusen borde skeenligt vad som anförts i motionen, 5. att hemställdehos regeringen om förslag angående den andliga vården vjd kriminalvårdsanstalferna, och 1979/80:1977 av m.fl.(vpk), vari yrkats att beslutade 1, att avslåproposifion 1979/80:152, 2, atf hosregeringen hemställa om en utredning rörande icke-kyrklig verksamhet vidsjukhusen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1, att skulleavslå motion 1979/80:1977 yrkande 2 om utredning rörande icke-kyrklig verksamhet vid sjukhusen, 2, atf skulleavslå motionerna 1979/80:1973 yrkande 5 och 1979/80:1976 yrkande 5 qm förslag rörande den andliga vården vid kriminalvårdsanstalter-m, m., 196 3, atf skulle avslåmofion 1979/80:1976 yrkande 4 om utbildning av prästeroch pastorer vid sjukhusen, 4, att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1973 yrkande 3 om en redogörelse rörandeutbildningen av personal för den andliga vården, 5, att riksdagensom sin mening gav till känna för regeringen vad utskottet med anledning avmofionerna 1979/80:1973 yrkande 1 och 1979/80:1976 yrkande 1 anfört om ansvaretför den andliga vården vid sjukhusen, 6, att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:152 och rned avslag på motionerna1979/80:1963 yrkande 1 och 1979/80:1977 yrkande 1, sistnämnda motion såvitt nuvar i fråga, godkände de i propositionen förordade riktlinjerna för inrättandeav prästerliga tjänster för den andliga vården vid sjukhusen, 7, att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80:152 och med avslag på motionerna1979/80:1963 yrkande 2, 1979/80:1976 yrkande 2 och 1979/ 80:1977 yrkande 1,sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, medgav aft ur kyrkofonden fick utgåbidrag enligt i propositionen förordade grunder tili pastorat där tjänster somavsågs i mom, 6 var inrättade, 8, att riksdagenmed bifall fill proposition 1979/80:152 och med avslag på mofion 1979/80:1977yrkande 1, såvitt nu var i fråga, beslutade om sådan ändring i övrigt avgällande grunder för beräkning av underlaget för inrättande av nyaprästtjänster i pastoraten som förordats i propositionen, 9, att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:1973 yrkande 2 och 1979/80:1974 om inrättandeav en tjänst avsedd för samordningsuppgifter, 10, att skulle avslåmofionerna 1979/80:1973 yrkande 4 och 1979/80:1976 yrkande 3 om en förstärktorganisation för den andliga vården vid sjukhusen i de fall då det inte fannsunderlag för en heltidstjänst. Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. Reservation hade avgivitsbeträffande storleken av kostnadsbidraget till andlig vård vid sjukhusen avGeorg . , , i och (alla s) som ansett att utskottet under 7bort hemställa att med anledning avproposition 1979/80:152, med bifall till mofion 1979/80:1976 yrkande 2 och medavslag på motionerna 1979/80:1963 yrkande 2 och 1979/80:1977 yrkande 1,sistnämnda mofion såvitt nu var i fråga, medgav att ur kyrkofonden fick utgåbidrag enligt av reservanterna förordade grunder till pastorat där tjänster somavsågs i mom, 6 var inrättade. GEORGANDERSSON (s): Utredningen om andlig vård vid sjukhus,kriminalvårdsan-sfalter m, m, tillsattes 1974 av dåvarande statsrådet , Frågan hade tidigare behandlats av bl, a, 1968 årsberedning om stat och kyrka, 1973 tillstyrkte kulturutskottet en rnotion omutredning av frågan om den andliga vården vid sjukhusen och kriminalvårdensanstalter. Utredningen, som avlämnade sitt betänkande i januari 1979.leddes av förre riksdagsmannen , 14 protokoll 1979/80:148-149 Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. Utredningens förslag syftade till att förstärka insatsernaför andlig vård vid sjukhus. Förslagen byggde på en i princip lika fördelningav ansvaret för denna verksamhet mellan och frikyrkosamfunden,företrädda av frikyrkoråd. Utredningen ansåg också att verksamheten infe längreskulle vara ett åliggande för den församling i vilket sjukhus är beläget.Behovet av prästerliga arbetskrafter vid eft sjukhus skulle, enligtutredningens förslag, beräknas uteslutande med hänsyn till sjukhusets antal vårdplatser.Hänsyn skulle således inte fas till pastoratefs folkmängdsunderlag. De förslag som regeringen nu presenterat i proposifion 152fillgodoser i mycket ringa grad utredningens önskemål. Vad som åstadkommesär enbart en blygsam förstärkning av insatsernas omfattning. Det är dessutommycket svart atf beräkna hur stor denna förstärkning egenfligen är. Högt räknatkan det bli fråga om inrättande av 20 komministertjänster. Regeringens förslaginnebär att ett bidrag motsvarande halva lönesumman skall utgå ur kyrkofonden.De nya beräkningsgrunderna leder fill atf ett antal tjänster somförsamlingspräster kommer att försvinna. Nettokostnaden för kyrkofonden hardärför beräknats stanna vid det blygsamma beloppet av . I en reservation föreslår vi socialdemokrater ikulturutskottet att bidrag ur kyrkofonden skall utgå med belopp motsvarandehela lönesumman för inrättande av dessa komministertjänster. Vi vill med dettaåstadkomma en mera solidarisk fördelning av kostnaderna. Sjukhusen har ju i allmänhetett upptagningsområde som täcker flera pastorat. Det är därför rimligt, menarvi, att kostnaderna i högre grad än vad som föreslås i propositionen bärs avkyrkofonden. Kyrkofonden utgör ju sä att säga en gemensam kassa förförsamlingarna. Jag menar också att detta förslag skall ses som ett förstasteg mot ett ökat ekonomiskt ansvarstagande från kyrkofonden när det gällerinsatserna för andlig vård vid sjukhusen. I nästa steg bör också kostnadernaför deltidstjänsterna kunna räknas in. Med detta yrkar jag bifall fill reservationen ikulturutskottets betänkande 29. Till dettavill jag foga följande kommentarer. Den fråga som vållat den längsta diskussionen i utskottethar gällt principen om fördelning av ansvaret för den andliga vården mellansvenska kyrkan och övriga trossamfund. Utredningen utgick från principen om en lika fördelning avansvaret för denna verksamhet mellan och frikyrkosamfunden,företrädda av frikyrkoråd. Statsrådefs uttalanden, eller snarare brist på uttalanden,i denna fråga i propositionen skapade stor oro på många håll. I motioner frånsocialdemokrafiskt håll och från några folkpartister föreslås därför atfriksdagen tar klar ställning för den princip som utredningen har byggt sinaförslag på. Utskottet har enats kring ett uttalande som tillgodosersyftet med dessa motioner. har ingen erinran mot den principiellaståndpunkt som utredningen intagit när det gäller samverkan mellan svenska kyrkanoch de fria trossamfunden i den andliga vården vid sjukhusen. De skall, heterdet i betänkandet, beredas möjlighet atf verka som likvärdiga parter. Arbetetbör bedrivas i ekumenisk anda och alltså präglas av en ömsesidig strävan tillsamverkan. Jag vill uttrycka min stora tillfredsställelse över att vii kulturutskottet kunnat nå enighet om detta uttalande. Därmed bör den oro sompropositionen skapade kunna stillas. Med detta uttalande har också de tankarsom redovisats i motion 1974 avvisats. Den andliga vården vid sjukhusen, m. m. NILSBERNDTSON (vpk): Proposition nr 152 och kalfurutskotfefsbetänkande nr 29 behandlar frågor om vissa anslag ur kyrkofonden. En av defrågor, som behandlas har rubricerats Den andliga vården vid sjukhusen.Förslagen gäller ändrad organisation för den kyrkligEi verksamheten vidsjukhusen och ökade resurser härför. Den i sammanhanget verkligt betydelsefulla fråganbehandlas däremot inte. Jag syftar på den situation sjuka och döende personerbefinner sig i på sjukhusen. Det finns undersökningar som visar att mångamänniskor slutar sina dagar på sjukhus i stor ensamhet. Sjukvårdspersonalen harvarken tid eller utbildning för atf vara eft stöd för patienterna i livetsslutskede. Detta är ett verkligt stort problem. Det löser man infe genom ensatsning av det slag som förordas i propositionen. Propositionen förutsätter att den s. k. andliga vården vidsjukhusen liksom skall vara en uppgift enbart för trossamfunden.Förslagen har defta som utgångspunkt. Människor som inte bekänner sig tillnågon religiös åskådning bör också ha rätt till stöd och hjälp, men de lämnasutanför. De saknar valfrihet. Sjukhuspräsfen eller inget stöd - det är vad sombjuds. Det finns ingen organisation som förmedlar icke-religiösakontakter, men man måste hävda att människor som inte bekänner sig till enreligiös åskådning skall ha samma rätt till service som de med religiös troerhåller. Defta är viktigt från religionsfrihetssynpunkt. Vi anför i en mofion kommunisterna attdet är angeläget atf formerna för stöd åt sjuka och döende ses över i ettsammanhang. Regeringen bör enligt vår mening ta initiativ till en sådanutredning. Utredningen bör också ske i nära kontakt med sjukvårdshuvudmän ochpersonalorganisationer. En sådan översyn är angelägen. Däremot kan vi intefinna de åtgärder som regeringsförslagen innebär angelägna. Tvärtom anser viatt i avvaktan på utredningsresultatet bör propositionens förslag avslås. ger i sitt betänkande motionärerna rätt i"att det måste finnas möjlighet för var och en som är intagen på sjukhusatt - oavsett inställning i livsåskådningsfrågor - få kontakt med någon annanmänniska som har både vilja och i möjligaste mån :Förmåga att ge den sjuke stödoch hjälp i hans personliga situation". Likväl vill inte utskottet biträda Nr 149 motionsförslagef om en utredningrörande icke-kyrklig verksamhet vid