prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — att riksdagenbeträffande sammansättningen av regionstyrelserna med anledning av proposition1979/80:104 och med avslag på motion 1979/80:1928 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, att riksdagenbeträffande ordning för justering av planeringsramar godkände vad som förordatsi proposition 1979/80:104. 1. beträffande regionstyrelsernas sammansättning'av StigAlemyr, , , . ,och (alla s) som ansett att utskottet under 2bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1928 yrkandet1 skulle avslå proposition 1979/80:104. Punkt2 (Dokumentation och statistik om högskoleutbildning)Regeringen hade i proposition 1979/80:104 (s. 31) föreslagit 3. godkänna vad som i propositionen anförts beträffandeden lokala studiedokumentationen som underlag för den löpande statistiken. besluta att ettcentralt studeranderegister skulle finnas vid ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i propositionen, godkänna deprinciper beträffande den lokala statistikproduktionens roll som förordats ipropositionen, bemyndigaregeringen att besluta i frågan om registrering av uppgifter om gäststuderandem, fl,, godkänna vadsom i propositionen anförts beträffande ansvarsfrågor i samband medstudiedokumentation och statistik. Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1928 av m, fl, (s), vari såvitt nu vari fråga yrkats att beslutade som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om säkerställande av kompletterandestatistikinformation på högskoleområdet (yrkande 2) samt 1979/80:1929 av och (båda s) variyrkats att hos regeringen begärde att det centrala högskoleregistrethos SCB skulle utformas i enlighet med vad som anförts i mofionen. att riksdagenbeträffande den lokala studiedokumentationen som iinderlag för den löpandestatistiken godkände vad som förordats i proposition 1979/80:104, att riksdagenmed avslag på motionerna 1979/80:1928 yrkande 2 och motion 1979/80:1929beslutade att ett centralt högskoleregister skulle finnas i huvudsakligöverensstämmelse med vad som förordats i proposition 1979/ 80:104, att riksdagenbeträffande den lokala statistikproduktionens roll godkände vad som förordats iproposition 1979/80:104, att riksdagenbemyndigade regeringen att besluta i frågan om registrering av uppgifter omgäststuderande m. att beträffandeansvarsfrågor i samband med studiedokumentation och statistik godkände vad somförordats i proposition 1979/ 80:104. 2. beträffande ett centralt högskoleregister av StigAlemyr, , , , ,och (alla s) som ansett att utskottet under 2bort hemställa att beslutade att ett centralt högskoleregisterskulle finnas i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats iproposition 1979/ 80:104 samt med bifall till motion 1979/80:1928 yrkandet 2och med anledning av mofion 1979/80:1929 som sin mening gav regeringen tillkänna Nr 148 vad reservanterna anfört omsäkerställande av kompletterande statistikin- Punkt 3 (Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. Vissahögskole- Regeringen hade under punkten D 35i proposition 1979/80:100 bil, 12 (s, administrativa 547-550) föreslagit atttill Vissa särskilda utgifter inom högskolan frågor m m m,m, för /81 anvisa ett reservationsanslag av 25 734 000 Sedermerahade regeringen i proposition 1979/80:104 (s, 31) föreslagit att nämndareservationsanslag fördes upp med , (yrkandet 8 i I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:521av m, fl, (s). vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenbeslutade att till Vissa särskilda utgifter inom högskolan rn, m, /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag (ibudgetpropositionen) med , förhöjt reservationsanslag av 30 734 000kr, i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 12), och 1979/80:1313 av m,fl, (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats att riksdagenbeslutade inleda försöksverksamhet med intensifierat informationsutbyte mellantekniska högskolan i och länets företag enligt riktlinjer som angivits imotion 1979/80:1443, att riksdagenbeslutade att, utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980, anvisaytterligare 3 milj, kr, under anslaget D 35, Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m, m, för det under yrkande 1 upptagna ändamålet. att riksdagenbeträffande finansiering av universitetslektorers m, fl, tjänstledighet förforskning skulle avslå motion 1979/80:521 yrkandet 12 i denna del, att riksdagenbeträffande försöksverksamhet vid högskolan i skulle avslå motion1979/80:1313 yrkandet 1, att riksdagenbeträffande medelsanvisningen med anledning av proposifion 1979/80:100 och medbifall till proposition 1979/80:104 samt med avslag på motion 1979/80:521 yrkandet12 i denna del och mofion 1979/80:1313 yrkandet 2 till Vissa särskilda utgifterinom högskolan m, m, för /81 anvisade ett reservationsanslag av26 . Följande tre reservationer hadeavgivits av , , , , , och (alla s): 92 3. beträffande finansiering av universitetslektorerstjänsdedighet för forsk ning, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa att beträffande finansiering avuniversitetslektorers m, fl, tjänstledighet för forskning med bifall tillmotion 1979/80:521 yrkande 12 i denna del beslutade anvisa ytterligare , 4. beträffande försöksverksamhetvid högskolan i , vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80; 1313 yrkande1 sorn sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. 5. beträffande medelsanvisningen, vari reservanterna - vidbifall till någon av eller båda reservationerna 3 och 4 - ansett a) dels - vid bifall till reservationen 3 och vidavslag på reservationen 4 - att utskottet under 3 bort hemställa att med anledning av propositionerna 1979/80:100och 1979/ 80:104 samt med bifall till motion 1979/80:521 yrkande 12 i denna deloch med avslag på motion 1979/80:1313 yrkande 2 till Vissa särskilda utgifterinom högskolan m, m, för /81 anvisade ett reservationsanslag av31134 ,, b) dels - vid bifall till reservationen 4 och medavslag på reservationen 3 - att utskottet under 3 bort hemställa att med anledning av propositionerna 1979/80:100och 1979/ 80:104 samt med bifall till motion 1979/80:1313 yrkande 2 och medavslag på motion 1979/80:521 yrkande 12 i denna del till Vissa särskildautgifter inom högskolan m, m, för /81 anvisade ettreservationsanslag av ,, c) dels - med bifall till både reservationen 3 ochreservationen 4 - att utskottet under 3 bort hemställa att med anledning av propositionerna 1979/80:100och 1979/ 80:104 samt med bifall till mofionerna 1979/80:521 yrkande 12 i dennadel och 1979/80:1313yrkande2 till Vissa särskilda utgifter inom högskolan m, m,för /81 anvisade ett reservationsanslag av , betänkande nr 29, somnu skall behandlas, innehåller vissa delar som är föranledda av proposition nr104 om vissa högskoleadministrativa frågor och vissa delar som är föranledda avbudgetpropositionen. Jag kommerfrämst att uppehålla mig vid de förra. Det gäller dels antalet ledamöter i regionstyrelserna ochvilka intressen de skall representera, dels dokumentation och statistik omhögskolan. Först dåtill antalet ledamöter i regionstyrelserna. Antalet ledamöter i regionstyrelserna är f, n, 21, villde borgerliga minska antalet till 18, Motivet uppges vara atl regionstyrelsernainte fungerar tillfredsställande som stvrelser. Detta konstaterande bygger manpå en Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. utredningsom heter En decentraliserad högskola och har som enda utredningsman , tillika sakkunnig i . Utredningen tillsattes . innan de nyahögskolebestämmel-serna trätt i kraft. Den avlämnade sitt betänkande . således sedan regionstyrelserna varit i gång endast ettoch . Utredningens förslag kan då rimligen inte bygga på mer änungefär verksamhet för regionstyrelserna. Vi socialdemokrater anser detta vara en alldeles för kortlid för att dra några som helst slutsatser om vilken betydelseregionstyrelsernas storlek har för deras arbetsduglighet. Vi menar självfallet att högskolereformen skall utvärderas.Vi tycker också det är bra att utvärderingsarbetet startar så att sägajärnsides med reformen. Vi anser däremot inte atl utvärderingsarbetet efterbara skall ge anledning till ingrepp. Även utvärderingar bör byggapå ett rejält erfarenhetsunderlag. Man kan inte allvarligen hävda alt förslagetom regionstyrelsernas minskning gör det. Vi betraktar regeringens förslag som utslag av renklåfingrighet. Något tyckte man väl att man borde trösta den framståendeutredningsmannen med. och då fick det bli den här minskningen. Det är möjligt att man i fraintiden skall fundera överregionstyrelsernas storlek, men då skall det vara på grundval av en betydligtlängre tids erfarenhet. Att sorn de bor'gerliga nu gör försöka inbilla någonatt en styrelse som har 21 ledamöter skulle fungera mer ändamålsenligt än enmed 18 är groteskt, Alla som har någon erfarenhet av styrelsearbete av det härslaget inser att denna marginella förändring inte förändrar saminanträdesmiljönett spår. Nej, tycker man att en styrelse på 21 personer fungerardåligt just på grund av sin storlek, så borde rnan väl i rimlighetens namn haföreslagit en rejäl nedskärning till 9 all personer, dvs, en halvering. Det ärnämligen först vid rejäla förändringar i ledamotsantalet som man ändrararbetsbetingelserna. Sådana ändringar kräver självfallet en längre erfarenhetatt bygga pä. Vi anser således sammanfattningsvis att minskningen avledamotsantalet från 21 till 18 både är onödig och blir verkningslös. Vad så gäller fördelningen av ledamöter i ,så bygger den f, n, på den s, k, kompromiss som gjordes 1975 med tvåtredjedelar "extern"'-representanter och en tredjedel"'intern"-representanter i regionstyrelserna och det omvända ihögskolestyrelserna. Förslaget i propositionen är att minskningen skall gå utöver de tre löntagarorganisationernas allmänrepresentanter, I utskottet ändradesig i sista stund, , den borgerliga majoriteten efter detalt utredningsmannen och utskottsledamoten varit ute hos TCO påBergendal på en konferens och blivit illa åtgången, ,alltså dagen före. Ändringen innebar att regeringen nu skall, som det heter,ånyo pröva om löntagarrepresentationen skall minskas, genom att det ärrepresentationen för de anställda inom högskolan sorn skall försvinna. eller omdet är representationen för de centrala löntagarorganisationerna som skallförsvinna - för försvinna skall ju tre stycken, enligt de borgerliga. Motiven som anförs för att ta ut minskningen just pålöntagarorganisationernas representation är, såvitt jag kan se, två. Fördel första säger propositionen att, trots styrelsernasstorlek, det bara är två som företräder ""verksamheten"". För det andra anser propositionen att löntagarna har endubbel representation. Det första påståendet, att bara två personer iregionstyrelsen företräder verksamheten, tas inte direkt till intäkt för någotförslag, så det kunde ju egentligen få passera här utan kommentar. En reflexioni sammanhanget ligger emellertid nära till hands. Nog företräder väl de treanställda och de tvä studerande verksamheten i högskolan. Propositionenanvänder i det här sammanhanget uttrycket "verksamheten" så att denicke initierade kan förledas tro att de tre anställda och de tvä studerandeinte har med verksamheten att göra. Det har de självfallet, fast de kanskebedömer verksamheten ur andra synvinklar än vad de två resterande personernagör, vilka ju oftast härnias ur högskoleledningarna. Om nu f, ö, de borgerliga verkligen tycker att det man ipropositionen kallar ""verksamheten" fått för lågrepresentation, varför föreslår man då inte en ökning av den? Vad sedan beträffar talet om dubbel representation förlöntagarorganisationerna, är det tydligen detta argument som de borgerliga ihuvudsak hänger upp sitt förslag om minskning på. Vi säger frånsocialdemokratiskt håll i vår reservation att det bara är i en mycket formellmening som det är en dubbel representation. Det framstod vid alla dediskussioner som föregick reformen, att de centrala löntagarorganisationernasrepresentanter och de inom högskolan anställdas representanter motiverades påhelt olika sätt. Vid TCO:s och LO:s gemensamma uppvaktning inför utskottetframgick det också klart att nomineringsgången för de centralalöntagarrepresentanterna och för de anställda inom högskolan är helt olika ochhandläggs av olika instanser inom LO och TCO, Talet om dubbel representation för löntagarna är såledesett formalistiskt resonemang som de borgerliga nu plockat fram för atlmissgynna löntagarna. Man blir inte förvånad. Det här förslaget passar bra in iall annan löntagarfientlig verksamhet, som den borgerliga majoriteten har ägnatsig åt . Propositionens förslag avsåg dessutom att missgynnaallmänrepresentationen i relation till internrepresentationen. har, som jagnämnde tidigare, den borgerliga utskottsmajoriteten ändrat sig och vill attregeringen ånyo skall pröva vilken löntagrrepresentation som skall minskas. Alldeles oavsett vad regeringen kommer fram till, rubbarman den balans som råder mellan extern- och internrepresentation iregionstyrelser och högskolestyrelser, sedda tillsammans. Det är sådant manråkar ut för. när man rycker ut en bit ur ett sammanhang utan att också se på -i det här fallet - Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. Vissa högskole-administraUva frågor, m. m. Vi kan för vår del givetvis inte tillstyrka förslaget -allra minst utur den aspekt jag anlade. Jag går så över till att kommentera det andrahuvudavsnittet i proposition nr 104, Det gäller dokumentation och statistik omhögskolan. Jag skall inte fördjupa mig i alla de detaljer som utredning,proposition och utskottsbetänkande tar upp. Vi ansluter oss från socialdemokratiskt håll i och för sigtill ett bantat centralt högskoleregister enligt propositionen. Men vi gör delinte villkorslöst. Därför har vi måst reservera oss. Vårt villkor för att viskall ansluta oss till ett centralt högskoleregister enligt propositionensförslag är att det skapas uttryckliga garantier för att viktig informationsamlas in på annat sätt. Den garantin har vi inte fått av den borgerligamajoriteten. Den viktiga information vi främst tänker på gäller destuderandes sociala bakgrund, studieavbrott, arbetslivserfarenhet ochuppföljningen på arbetsmarknaden efter studierna. Ger man inte statistiskacentralbyrån resurseratt genom olika slags undersökningar av både längdsnitts-och tvärsnittskaraktär ta in information i de här viktiga avseendena, kan vialltså inte godta propositionens förslag, I det sammanhanget vill jag ocksåbetona att det är viktigt att redan etablerade s, k, longitudinella databasersfinansiering och handhavande säkras. Det är ju först när man har säkrat sociala biikgrundsdataav det slag jag nämnde förut som man kan belysa t, ex, rekryteringseffekter,socialt och geografiskt, av högskolereformen. Det är först då som studieavbrottoch studiemisslyckanden kan relateras till sociala bakgrundsdata, liksom val avstudievägar på linjer och enstaka kurser. Vi vill alltså att regeringen för presenterar enplan för hur verksamheten med dessa kompletterande undersökningar skiill läggasupp och finansieras. I denna plan bör också ingå en redovisning av kostnadernaför enstaka kurser enligt den högre ambitionsnivån, som redovisar även kurserom 20 och 40 poäng. Jag går slutligen över till att kommentera ytterligare enreservation, nämligen reservation nr 3 från socialdemokratiskt håll. Den gällerfinansieringen av universitetslektorernas tjänstledighet för forskning. Vianser detta så angeläget att vi är beredda att satsa ytterligare 5 milj, kr,för ändamålet. Vi ärmedvetnaom att lärartjänstutredningens förslag ligger, menvi vill inte låta detta fördröja en ytterligare satsning. Beträffande destatsfinansiella skäl som den borgerliga utskottsmajoriteten åberopar föravslag på vårt yrkande har vi gjort en annan prioritering i vår budget. Denvisar att vi lägger större vikt än de borgerliga gör vid att låtauniversitetslektorer få forska. Reservation nr 4 kommer att ta upp. Jag kandärför, herr talman, avsluta med att yrka bifall till reservationerna 1-5 iutbildningsutskottets betänkande nr 29 samt i övrigt till utskottetshemställan. KARL-ERIKHÄLL (s); Nr 148 väckte vi socialdemokra- den ter på Norrbottensbänkenmotion nr 1443. vari vi ingående behandlade näringslivsfrågornainom vårt län. En del av denna motion har redan behandlatsi kammaren, nämligen vårt förslagom inrättande iiv en professur i Vissahögskole-industriell organisation vid tekniska högskolan i , Som bekant avslog administrativa detta förslag med benäget stöd från Norrbotfénsbänkensborger- frågor, m. m. liga ledamöter. Med detta i färskt minne ärdet naturligtvis med mycket småförhoppningar om framgång som jag nu skall tala för en annan del av viiraförslag, nämligen yrkandena 1 och 2 i motion nr 1313 av m, fl,,sorn återfinns i reservationerna nr 4 och 5 i det betänkande som vi nubehandlar. Vid utskottets behandling avstyrkte majoriteten iutskottet vårt förslag med hänvisning till näringsutskottets yttrande övermotionen. Om man läser detta yttrande, skall man finna att det egentligen ärett klart positivt yttrande i själva sakfrågan. Men majoriteten i utskottetanför att pengarna - de 3 milj, kr, som vi föreslår - tas ur fel anslag. Till detta fogar sedan utskottsmajoriteten en fromförhoppning om att de parter som ar inblandade i den nu pågåendeförsöksverksamheten noga skall pröva möjligheten till en fortsatt finansieringav denna ur, som det heter, "andra källor"". Vilka källor detskulle vara fråga om säger man inget om, och kanske skall man inte begäraallting här i livet. Med litet ansträngning räckte det anförda till för denborgerliga majoriteten att hänga upp ett avslagsyrkande på, och det varegentligen det man eftersträvade. På samma bräckliga grund står även utbildningsutskottetsborgerliga majoritet, när den avstyrker vårt förslag. Jag skall inte ta kammarens tid i anspråk för att meraingående argumentera för vårt förslag, dels därför att det med önskvärdtydlighet framgår av såväl motionens som reservationens skrivning, dels därföratt en argumentation förefaller tämligen meningslös. Har den borgerligamajoriteten i två berörda utskott orkat med att säga nej på grundval av ettyttrande, som i allt väsentligt är positivt till en sådan försöksverksamhet somvi föreslår, kommer det med all säkerhet att räcka till för att majoriteten ikammaren skall göra samma sak och avslå förslaget. Det är i vart fall beklagligt att man inte skall orka medatt ge näringsliv och då först och främst de små och medelstoraföretagen denna värdefulla möjlighet till en snabbare och bättre utveckling.Effekten av den lilla försöksverksamhet som fidigare bedrivits ger ju klart ochentydigt besked om värdet av att få ut civilingenjörer i företagen. Vårtförslag innebär en massiv satsning som enligt vår mening skulle verka snabbareoch med större effekt. Omsorgen om de små och medelstora företagen, inte minst iNorrbotten, har borgerliga riksdagsmän ofta talat om. Men steget från ord tillhandling verkar bli allt svårare att ta för majoriteten i . Detbeklagar jag djupt på vägnar av ett pressat näringsliv i , 7 protokoll 1979/80:148-149 Nr 148 lgfr talman! Med detta vill jagyrka bifall till reservationerna 4 och 5 vid Onsdagenden utbildningsutskottets betänkande nr29, Vissahögskole- Herr talman! Jag vill som talesman för utskottet kommentera de administrativa socialdemokratiska reservationernai nummerordning, Den första reservationen gäller regionstyrelserntis sammansättning. Reservanternamotsätter sig en minskning av antalet ledamöter i regionstyrelserna med treordinarie och tre suppleanter. Som påpekat har regionstyrelserna 21ledamöter och 20 suppleanter. Många har kritiserat det högalediiinotsanla-let. Det var bakgrunden till att decentraliseringsgruppen ibetänkandet En decentraliserad högskola föreslog en minskning med tre ordinarieledamöter och tre suppleanter. Remisskritiken var deltid, men ett stort antiilinstanser tillstyrkte den föreslagna förändringen. Det är litet märkligt att talar om att detiir groteskt med den här minskningen. Titta på s, 70 i propositionen, där ettstort antiil remissinstanser finns uppräknade, sorn samtliga har tyckt altminskningen var försvarbar. Det är nög litet svårt att siiga tillriksrevisionsverket, högskolestyrelsen i och alla andra som hartillstyrkt förslaget att de har gjort en grotesk bedömning. Jag tycker att LarsGustafsson på den punkten tog i litet för mycket. Föredragande statsrådet ansluter sig till decentraliseringsgruppensförsliig och förordar en minskning av antalet löntagarrepresentanter tillhälften. Utskottsmajoriteten ansluter sig också till förslaget, men vi sägersamtidigt att regeringen ånyo bör pröva om representationen förlöntagarorgiinisatio-nerna bör ske genom att de anställda inom högskolannominerar företrädare eller genom att löntagarorganisationerna ges utrymme inomgruppen av företrädare för de allmiinna intressena. Minskningen motiveras alltså både i propositionen och iutskottsbetänkandet med att storleken på regionstyrelserna skall bli meraändamålsenlig. Även med det förslag som föreligger fårlöntagarorganisationerna ett rimligt inflytande genoin att vara företrädda avtre ordinarie ledamöter och tre suppleanter. Jag noterar att inte heller den socialdemokratiskareservationen nr I - och gör det inte heller här -stänger dörren för en framtida förändring av regionstyrelsernas storlek.Skillnaden är att majoriteten anser att en sådan förändring bör genomföras , gör ett nummer av att det står talat omdetta rned allmänna intressen och de anställda. På den punkten har rnan helt enkelt hänvisat till förordningen med instruktion för regionstyrelserna, sorn viil ingen har haft någon invändning mot tidigare. Där sägs klart atl vid tillämpning av 31 S första stycket högskolelagen skall beståiiv 14 företrädare för allmänna intressen och två företrädare för verksainheten inom högskolan i regionen av vilka minst en skall vara rektor vid statlig 98 högskoleenhet. Antalet företrädareför de anställda som skall ha rätt att inga istyrelsen skall vara tre. Det ges alltså en direkt hänvisning till denförordning som har gällt vi har haft de här bestämmelserna. Den andra reservationen från socialdemokraterna gällerfrågiin om dokumentation och statistik för högskolan. Reservanterna anslutersig till den socialdemokrafiska motionen 1979/80:1928, där det sägs att det ärnödvändigt att en garanti ges för aft longitudinella undersökningar ochtvärsnittsundersökningar kan göras, I motionen och i reservationen föreslås attregeringen skall presentera en plan för verksamhetens fortsatta finansiering,som garanterar att sådana undersökningar kommer till stånd. Jag vill understryka att det stafistikbehov somsocialdemokraterna pekar på inte står i strid med propositionens intentioner,som alltså utskottsmajoriteten ansluter sig till, I propositionen görsnämligen den bedömningen, att den behövliga statistiken kan inom ramenför befintliga resurser genom lämpliga avvägningar och prioriteringar. Ansvaretför att detta genomförs kommer enligt propositionen i första hand att vila påSCB och det föreslagna sarnrådsorganet. Förnyade bedömningar kommer att kunnagöras i samband med det årliga budgetarbetet, första gången inför budgetåret1981/82, Ett underlag härför blir de redogörelser för den genomfördaverksamheten som myndigheterna enligt gällande anvisningar har att lämna isamband med sina anslagsframställningar. Detta är alltså motiveringen till attutskottsmajoriteten ansluter sig till propositionen och infe till densocialdemokratiska motionen, I den socialdemokratiska reservafionen nr 3 föreslås aftytterligare 5 milj, kr, skall anvisas för finansiering av universitetslektorerstjänstledighet för forskning. Låt mig i defta sammanhang påminna om attriksdagen på regeringens förslag anvisade 7,5 milj, kr, för dettavikfiga ändamål, föreslås att ytterligare 5 milj, kr, i s, k, friskapengar skall tillföras för ändamålet.