prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — den, som hade tillsatts isammanhanget - på en uttrycklig begäran av arbetarskyddsstyrelsen.Skogsarbetareförbundet och - möjligheten att även prövapä vilket säll man borde sprida de här medlen med hänsyn lill arbetarskydd ocharbetsmiljöskäl. Vi fann det rimligt atl hade vi skapat denna lagstiftning, såskulle vi icke i samma andetag nonchalera arbetarskyddet. Del var del som varmotivet. Därför skulle nämnden ha möjligheten atl pröva olika metoder och dåkunde vi inte ha del här förbudet kvar. När vi nu diskuterar dessa frågor, dåvill vi ha bort bespruiningen över huvud taget. Vad jag fortfarande inte fårklart besked om från är om del som sagts i valrörelsen gäller,eller om det är någon ny inställning som kommer till uttryck fråncenterpartiet. Sedansäger -jag hann inte svara på det i mitt förra inlägg -att delhär var uppfattningar som vi hade fört fram på . Eftersom EinarLarsson Ju ändå är ordförande i utskottet vet han likaväl som Jag all deuppfattningar som kom till uttryck på på frågor som ställdes lillföreträdare för socialdemokraterna där var uppfattningar som vi hade redovisati riksdag i motioner , uppfattningar som vi hade fått avvisadeav den borgerliga majoriteten. beklagar sig lill slut och säger all han inte orkar driva de härfrågorna på del sätt som vi gör när vi diskuterar dem här i . Detärjag ledsen för, eftersom jag tror atl del är väldigt angeläget att vi nuverkligen försöker att ge alla dem som skall hantera de här bekymmersammaproblemen råg i ryggen, så alt del kommer atl hända någonting. Jag har uppfattatdet sä, att det trots allt har varit ell önskemål även från utskoltsmajoritetenatt det skulle hända någonting. Att vi socialdemokrater vill driva på när detgäller de konkreta frågor som vi har markerat, är sakligt motiverat. JOHNANDERSSON (vpk) replik: Jag vill säga till alldel inie var någon ambition från min sida att på något ojust sätt komma åleller misstänkliggöra honom. Det var bara på det lilla viset att Jag JämfördeEinar omdöme om den nya jordbrukargenerationens ambitioner med hansegna uttalanden. Så enkelt var del. () replik: Det som är sagt i valrörelsen, , det gäller för vårdel. Däremot finns en liten variation i del som socialdemokraterna sade påSergels torg och del de sade i utskottsbehandlingen. På sade manatt vi skall se till atl det blir totalförbud för spridning av gifter i skogen.1 utskottet sade man att vi vill skapa ett kommunalt veto, så att vissakommuner kan hindra sådan besprutning. Det är bra om man glömmer bortresonemanget om kommunall veto, därför alt jag tror att del är en felaktiglösning. Kommer vi på vetenskapligt goda grunder fram lill atl ett medel ärfarligt för människan och miljön, då skall det bort, utmönstras ur arsenalen,och då skall inte somliga kommuner av olika skäl finna sig föranlåtna alt kunna tillåta besprutning.Jag vill gärna tillbakavisa detta. Närdel gäller försöken att visa atl del föreligger en skillnad i framtoningen förcenterns del, vill jag än en gäng- föratt inga missförstånd skall hänga sigkvar, även om skulle önska all sä vore fallet - säga att närvi nu har fält en utredning som mer eller mindre har fått order all ge ettbesked före nästa besprutningssäsong, så är del väl ganska rimligt, somutskoltsmajoriteten har skrivit, alt vi med ett sådant beslut kanredovisa konsekvenserna. Men ambitionerna är det ingen skillnad på. Jag kan ju,ifall och dä blir mera nöjda, säga alt om jagkan fä stöd för delta i utredningen av ledamöter och riksdagskolleger, liksomav vetenskapliga fakta, så hojDpasJag atl del i värkan föresläs elt totalförbudmot spridning av fenoxisyror i skogen. Kan jag nu uttrycka migtydligare? Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket Tredje vice talmannen anmälde alt all till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. Härefter tillkännagav iredje vice talmannen allanslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . i (): Jag tänker inte föra in i debatten de olika medel jordbruket använder -vare sig preparats eller växtnäringsämnens förträfflighet eller farlighet.Denna fråga kommer ju alt behandlas i den särskilda utredning som under höstentillsatts, och det finns ingen anledning att tro att inte frågan kommer att få- alldeles oberoende av utredningens resultat - en god genomlysning. Jagvill i stället sälta in denna fråga i ett något vidare sammanhang. Då måste jagfä erinra om alt vid en ytlig betraktelse finner man faktiskt att den svenskebonden är kanske den främste representanten för en fri näringsutövning. Vid ennågot mera ingående granskning måsle man ändock konstatera atl det mesta bondentar sig före är väldigt beroende av vad samhället i övrigt gör. Således har viprisförhandlingar på jordbrukets område mellan representanter för de offentligasamhället och bönderna, vi har effektivitetskrav och liknande som är uttrycktai bestämda procenttal osv. Därför vill jag gärna erinra om alt jordbrukarkårenär en liten grupp i samhället - av befolkningen. Den gruppen - alltså -är utomordentligt beroende av vad de andra tycker.Vi jordbrukare är helt beroende av att det vi sysslar med uppfattas såsompräglat av största ansvar, inte enbart för folkförsörjningen ulan också förfolkhälsan i en vidare mening. Del är således helt emot Jordbrukarkärensintresse alt felaktig användning av växtnäringsämnen och preparat i jord- ochskogsbruket förekommer. Vihar alltså inte någon avvikande mening när del gäller felaktig eller kanskenågon gång oskicklig användning av handelsgödsel. Det vore dumt alt uteslutaatt sådant förekommer - det finns ändå rätl mänga jordbrukare. Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket Vadjag har vänt mig emol i den .socialdemokratiska motionen är de starktgeneraliserande dragen. En okritisk eller inte alltför kunnig läsare avmotionen skulle lätt kunna förledas att tro alt överanvändning av handelsgödseloch rent av slarv med preparat är del vanligaste och mest förekommande. Säärju ingalunda fallet. Dethade dessutom i saklighetens intresse varit bra, om man i densocialdemokratiska motionen hade utvecklat frågan om hur jordbruket i dettänkta fallet, med stark restriktivitei beträffande användningen av växtnäringsämnenoch preparat, skall kunna kompenseras. Ett sådant avsnitt i den socialdemokratiskamotionen skulle, som Jag ser det, kunna minska eller rent av utesluta vad somnu tycks bli fallet, nämligen mellan jordbrukarkåren och andra gruppermotstående intressen, och som jag tycker är onödigt. Jordbrukarkåren hårdevillkor del här gäller dikterade i avtal, och vi har inte något som helstintresse av att delta i en hantering som skulle kunna skada andra grupper ellerdem som deltar i näringsutövningen. Tvärtom kan detju från yrkeskårens sidainte finnas något högre intresse än att vår hantering är bra ur allasynpunkter. Tillsist, herr talman, några ord om den mängd vi producerar. Målsättningen försvenskt jordbruk, utöver att producera livsmedel av hög kvalitet och lillrimliga priser, är inte all producera sä myckel all vi på ett avgörande sätteller ens marginellt skulle kunna försörja en värld där livsmedel saknas. Mennär vi likväl har en produktion som ger en vissövermarginal, har vi med det synsättet hell enkell velat gardera oss mol riskenför alt behöva uppträda som köpare på marknaden. Jagtror atl man inte kan bortse frän den frågan när man hurtfriskl talar om enradikal minskning av växtnäringsämnen och andra kemiska preparat. Om vi skulleunderordna oss någonting som syftar till atl kanske helt utesluta deämnena,skulle vår produktion kunna bli så liten att vi skulle behöva uppträdasom köpare på marknaden. Det innebär enligt mitt sätt atl se alt varaosolidarisk på ell dumt och onödigt sätt, och del vore också att uppträdaprovocerande mol omväriden. Jag har svårt att tänka mig atl svenskt lantbrukskulle kunna uppträda så. Följaktligen vill jag använda ell uttryck som EinarLarsson använde fören slund sedan och som jag tyckerär rikligt: Vi skall intelåta pendeln svänga så kraftigt ät vare sig det ena eller del andra hållet attdet blir orealistiskt. Vi skall å ena sidan med stort ansvar undersöka om delfinns någon överanvändning av handelsgödselmedel och om preparat används på ettfelaktigt sätt men å andra sidan inte gä så långt atl vi måste uppträda somköpare därför att vi inte är självförsörjande. Det vore inte någon brajordbrukspolitik. ()replik: Jag vill säga till i atl han inledde sitt anförandepå ett sätt som stämmer ganska väl överens med de synpunkter som jag ofta harfört fram. Också jag har alltid hävdat att Jordbrukspolitik naturligtvis inteär en angelägenhet för enbart de av svenska folket som driverJordbruksnäringen, utan del är en angelägenhet för hela folkel. minsl sett från näringensegen synpunkt är del utomordentligt viktigt att man närdet gällerjordbrukspolitiken och del sätt på vilket vi driver värt jordbruk kan kommatill beslul som hela svenska folkel med förtroende kan omfatta. Pä den punktenvill jag gärna understryka vad har sagt. Mendå ärdet å andra sidan viktigt att vi inte är så pessimistiska beträffande våramöjligheter att vidta åtgärder för alt förändra produktionsmetoder som pålängre sikt kanske kan ge en god produktion ulan de risker som vi oroar oss föri dag. Del är därför som vi socialdemokrater har haft så svårt atlförstå varför man på den borgerliga sidan motsatte sig de utredningar som viville få lill stånd föratt därigenom kunna förstärka insatserna till förmån förforsknings- och utvecklingsarbete för alt stödja elt Jordbruk som ger oss bådegod produktion och möjligheter att ta fram den på ett sätt som är ansvarsfulltgentemot människor och miljö. har vi fält den utredningen. Lät inte den härpessimismen hänga kvar! Jag vill gärna att vi skall vara realister. Lät oss,för att komma fram lill bättre metoder, satsa ambitiöst på forsknings- och utvecklingsarbete,lill gagn för både näringen och hela svenska folket! Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket ARNEANDERSSON i () replik: Jag har illa framfört mina synpunkter om mitt anförande kan tolkas såattjag är pessimist beträffande alternativa möjligheter förden typ avjordbruksproduktion som vi nu har och som jag tycker är nödvändig och riktig.Men jag har å andra sidan inte varit så pessimistisk som varitbeträffande alternativ odlings möjligheter . Jag betraktar dem såsomvarande goda, och sådan odling förekommer. Därtillvill jag påstå att för myckel av del som i saluförs och kallasgiftfritt borde "giftfritt" slå inom citationstecken, för det odlaspä marker som för inte så länge sedan tillfördes väldigt mycket av det vi härkallar gifter och än så länge vet så pass litet om. Men jag tycker likväl detär bra all giftfri odling kan förekomma, och jag nämner denna försäljning meraparentetiskt i det här sammanhanget. Jagtycker inte atl vi har så olika syn pä de här frågorna, och följaktligen skulleden debatt vi haft om dem med visst fog kunnat sparas kanske , fördä hade vi velat litet mer om del här. Jag är alltså inte någon pessimistisk representantför jordbrukarkåren när det gäller alternativa möjligheter. Det finns intenågot område inom samhällslivet där vi någonsin blir färdiga, och det gällerockså jordbruket. ()replik: Jag hade inte förmåga atl rikligt förslå vad det var för sammanhang somjag skulle ha varit pessimistisk i enligt uppfattning. Detskulle ha känts betydligt lugnare om vi hade fått en enhällig uppslutning iutskottet bakom de önskemål som vi från socialdemokratisk sida här fört fram.Då kunde vi också ha känt alt det fanns verklig styrka i ambitionerna även fränborgerligt häll för atl uppnå de mål som vi har diskuterat här. Användningenav kemiska medel i .jord- och skogsbruket I den här debatten lyckerjag att del har anförts tvä något underliga-lät oss kalla det sä-teser från de borgerliga talarna. Den första var när EinarLarsson inte ville godkänna villkoren förden miljödebatt som vi nu för förtredje gången. Han tyckte inte om den socialdemokratiska argumenteringen. Denandra var när i inte tyckte atl det var särskiltmeningsfullt att diskutera växtnäringsämnen och kemikalier när motionerna varhänvisade till en utredning. Jag hoppas all della inte var allvariigt menat,för skulle del vara så att uppfattningen alt vi inte förutsättningslösl kandiskutera miljöfrågor är utbredd i det borgeriiga lägret har åtminstone Jagförståelse föratt en och annan politiker på den borgerliga kanten tar sin Perur skolan. Utvecklingenav miljödebatterna i har varil mycket intressant. När vi år 1977diskuterade sambanden mellan jordbrukels odlingsåtgärder och föroreningar avluft- och vattenmiljö sä avvisades från borgerligt häll nästan kategoriskt allttal om ell sådant samband. kunde man erkänna att handelsgödsel-och kemikalieanvändningen under vissa omständigheter kunde påverka vår miljönegativt. Vi socialdemokrater fann del inte särskilt meningsfullt att skickaöver motionerna i ämnet till den tillsatta naturresurs- ochmiljökommittén, eftersom denna vidlyftiga utredning knappast inom rimlig lidkan ta sig an den särskilda och grannlaga uppgiften att utreda de miljömässigakonsekvenserna av jordbrukets kemikalieanvändning. I dagens utskottsbetänkandeintar den borgerliga majoriteten nu plötsligt samma hållning och betecknardenna utredning som mera övergripande och långsiktig. vill man i ställetsända motionerna till den tillsatta utredning som fäll i uppgift altstudera just användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket. Deborgerligas attitydförändring hälsas förstås med tillfredsställelse. Särskiltglädjande är del all notera atl gjort något av en Canossavan-dring iden här miljödebatten - även om man på det hållet fortfarande, om än något meralågmält, sjunger handelsgödslingens lovsång och i miljödebatten alltjämttillämpar något av "den brända jordens taktik". Bara har kvävegivorna ökalmed i genomsnitt per hektar. Denna ökade användning har lett till allframför allt kväve utlakas till vattendrag, sjöar och grundvallen. Enundersökning i slog fast alt av de kvävemängder som frånundersökningsområdet ullransporterades till vattnet härrörde hela 80 96 frånjordbrukets aktiviteter. I en annan undersökning, från , visadesalt åkermarken står för hela 54 96 av kväveföroreningarna i vattendragen. Kväveföreningennitrat är lältlöslig i vatten och utgör en allvariig hälsorisk för djur ochmänniskor. Särskilt utsatta för dessa risker är mindre barn. Hos nötkreatur harman konstaterat förgiftningar vid höga halter av nitrat i dricksvattnet. Förraveckan kom en annan larmrapport frän länsslyrelsen i . Där har mani en undersökning konstaterat atl kadmiumhalten i veleskörden i är den högsta somnågonsin uppmätts. 1 de konstgödselmedel som används ingår räfosfal, vilket isin lur innehåller tungmetallen kadmium. Kadmium misstänks bl. a. framkallanjurskador. Deltorde stå utom allt tvivel alt jordbruket genom iniensiv och ibland -jagunderstryker det - överdriven användning av handelsgödsling åtminstone starktbidrar till föroreningar av luft- och vattenmiljö. Det är förvisso riktigt attanvändningen av handelsgödsel betytt mycket för de kraftigt förbättradeskörderesultaten . Men det finns också en baksida påmedaljen, och den består inte bara av miljöskadorna. Ungefär en fiärdedel avJordbrukets energianvändning åtgår till gödselämnen, och det är kvävet somkostar mest energi all framställa - en aspekt som vi också bör tänka på i dennadebatt. Änen gäng finns del också anledning alt understryka atl socialdemokraterna inteförordat vare sig förbud mot konsigödselanvändning eller reducerade givor överhela linjen. Imotion nr 1994harjag tillsammans med föreslagit bl. a. altenhetliga gränsvärden skall fastställas för nitrat i dricksvatten och begränsadanvändning av handelsgödsel inom de områden där nitralföroreningarna uppenbarligenhar ett samband med jordbrukels odlingsåtgärder. Vi menar atl en lokalförsöksverksamhet pä det här området redan nu kan inledas i något avriskområdena, t. ex. i kommun. Till denna uppfattning harjordbruksutskottels socialdemokrater anslutit sig. Nilraiurlakningtill grundvattnet är mest omfatlande på sand- och mojordar. I kommunintensivodias potatis på lätta sandjordar. En tredjedel av kommunens invånareär hänvisade till atl dricka vatten med nitralhalier, som nästan haren nivå av två lill det av fastställda hygieniskagränsvärdet på . åtgärder för att reducera nilrathalierna har vidtagits på del kommunalaplanet, men de har varit otillräckliga. Sedandrygt tillbaka pågår ett begränsat forskningsprojekt i del särskiltutsatta området, i samarbete mellan och kommunen. Någonutvärdering av undersökningen har ännu inte gjorts, men av det material somredovisats skall jag ta upp tvä punkter, som är intressanta och belysande fördenna diskussion. Gödselgivorna i området ligger i vissa fall långtöver rekommenderade kvantiteter. Att överdosering av gödselmedel förekommerganska ofta fick de representanter från olika partier vilka dellog i i f ö. också bekräftat. a. , Jordbruksuiskotiets ordförande, ge besked, ty han varmed. I ett flertal enskilda brunnar inom området haruppmätts nitralhalier på per liter. Enstaka brunnaruppvisade t. o. m. halter uppemot , dvs. ett värde som är tiogånger högre än det hygieniska gränsvärdet. Nogfinns det anledning all diskutera de här problemen, även om de råkar varahänvisade till en utredning. Småbarnsfamiljer inom vissa delar av nämnda kommunär hänvisade till all hämta dricksvatten vid särskilt Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket Användningenav kemiska medel i Jord- och skogsbruket Vadfinns det då för möjligheter att begränsa gödslingens miljömässigaskadeverkningar? Ja, del finns en hel del forskningsresultat på området, ochdet har kommit material som kanske borde ha belysts litet bättre ijordbruksutskottets belänkande. Forskningsresultaten visar atl del går altminska mängden gödsel per hektar, eftersom utbytet av de sisla kilona kväve ärså litet i förhållande till nackdelarna med kväveläckage till vattendrag ochgrundvatten. Gödselprognoser borde tas fram för alt göra det möjligl atlanpassa givorna efter markens behov. Det torde också vara möjligl att i störreutsträckning övergå till odling med stort inslag av vall, vilket skulle minskavind- och valienerosionen. växer som bekant lill sent och lardå upp kväve, som annars skulle ha lakats ul. Störreresurser bör också satsas pä försöksverksamhet med biologiskt och ekologisktinriktad odling. Jag säger försöksverksamhet, för jag är medveten om atl maninte kan sälla i gång sådan odling i större skala utan påtagligaforskningsresultat eller försöksresultat. Låtmig, herr talman, med ett konkret exempel från belysa jusl detta. ISjöbotraklen har några syskon donerat en jordbruksfastighet tillMalmöhus länshushållningssällskap. Donatorerna harenträget uttryckt en önskanatl gärden skall bevaras som en enhet och att den skall användas till försök,där man begagnar sig av naturens egna medel för all stimulera och öka markensnaturliga bördighet. En sådan försöksverksamhet skulle vara ytterst intressant,eftersom det knappast har använts några kemiska medelför gödsling eller bekämpning på den här gårdens ägor. En motion med dennainnebörd finns också inlämnad till hushållningssällskapets årsmöte den 17december. Det vore värdefullt att få höra jordbruksutskottets ordförande delgekammaren sin inställning lill del här förslaget. Kanske har han också vissamöjligheter all påverka frågan i positiv riktning - om viljan finns, förstås. Delfinns alltså olika möjligheter atl komma lill rätta med kväveföroreningarna ivår miljö. En sak borde miljödebatten ha län oss. Det gäller silikosen, delgäller asbestosen, det gäller kvicksilvret, det gäller fenoxisyrorna. Vi bordeha kommit till insikt om alt vissa ämnens skadeverkningar blir märkbara förstpå mycket lång sikt. Vi skall inte behöva lägga fram några bevis på aumänniskor blivit sjuka eller avlidit på grund av för höga nitralhalier idricksvattnet. Enbart starka misstankar om att hälsa och miljö påverkasnegativt av nitratföroreningar bör leda till alt vi vidtar åtgärder för atlminska dessa föroreningar. kallade den nu tillsatia utredningen om kemikalieanvändningenijord-och skogsbruket fören konsekvensutredning, med förebild från ett annalkontroversiellt projekt pä ett omdiskuterat område. Gärna den jämförelsen,, men om det visar sig alt konsekvenserna av denna användning bliroacceptabla för människor och miljö behöver vi också en villkorslag på dettaområde. Jag ber att få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. EINARLARSSON (c) replik: Jag känner mig faktiskt lilet generad över atl vara så mycket iblickpunkten som del kan verka av olika inlägg här. Del intrycket är jagangelägen om att försöka sudda bort. Det är inte mig det handlar om. Vad jagtycker får inte vara alltför väsentligt. Men efter de hårda och bestämda frågorsom här har ställts känner Jag mig provocerad atl försöka svara. BengtSilfverstrand tog upp värt sätt att debattera. Han undrade om jag menar allvareller inte med vad Jag sade om hur mycket man i en reservation vill hänga på enutredning. Del mä väl vara en ursäkt om jag säger att jag är hårt luttrad av ensocialdemokratisk regering som gång på gång i kammaren sagt: Duskall inte stå i kammaren och lycka - del skall du göra i din utredning. Enmycket känd och förnämlig politiker med samma sköna idiom som BengtSilfverstrand och jag sade en gång: Du skall läsa innan du motionerar, såslipper du hugga i sten. Detär litet av det Jag vill antyda när jag talar om att vi här för en lång debattom vad utredningen bör komma fram lill innan den har börjat. Jag tycker bestämtinte alt vi kan la ett riksdagsbeslut om att en nystartad utredning skall göraspecialutredningar i en fråga som i första hand är av karaktär. Detkan vara intressant atl göra ett studium av den, och det kanske man kommer attgöra. Men jag är tveksam lill en stor riksdagsdebatt med följande votering närdel inte är några skillnader i yrkandena. BengtSilfverstrand säger alt kvävegödslingen har ökat med si och så sedan1971. Man kan ju välja sina siffror. Väljer man 1971 kommer man fram till det.Bengt Silfverstrands redovisning är korrekt. Men min redovisning -atllotalanvändningen har minskal under de tre senaste år som det finns statistikfrån - är också korrekt. Det tycker Jag är mer intressant än om användningenligger lägre än 1971. Beträffandekadmium, som importeras i fosfor från , vill jag säga att det börbort. Del bör vi hämta frän svensk produktion av fosfor och stål. Del går inteatt undvara komponenten fosfor. BengtSilfverstrand var också inne på energianvändningen. Ja, visst används detmyckel energi i jordbruket - men observera: för atl producera sä mycket meraenergi. För kväve i raps producerar jordbruket olja. Ta med del ibilden när del talas om energianvändning, ! Delär klart att man kan göra försök med vall och göra forskningsinsatser. Delfinns gårdar där man inte använt kemikalieroch som är helt vanvårdade -det finnsdet många exempel på. Användningenav kemiska medel i .jord- och skogsbruket ()replik: Det som är intressant är inte hur användningen av handelsgödselnutvecklats under just . Det som är intressant ärutvecklingen . Del är den vi har avsett när Användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket vi talat om ökningen avhandelsgödselanvändningen i jordbruket. Den har varil beiydande. Delär inie en riktig och fullständig bild - om vi nu skall spilla ytterligarenågra ord på jusl del-som ger när han sägeratt användningen avhandelsgödsel minskat under de här tre åren. Fosfor- och kaliumdelen avkonstgödselmedlen har minskal, medan kvävet inte visar samma ulveckling. Jagtycker det är väsentligt all få de sakliga uppgifter som läggs framkommenterade. har en benägenhet alt läsa in i molioner,reservationer och uttalanden sådant som där inte stär. Jag vore tacksam om vikunde få en kommentar till sakinnehållet: Är del korrekta uppgifter som Jag harredovisat? Det är i så fall väsentligt.