prot · G309158 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag hör med tillfredsställelse att kommunikationsministernhar sin uppmärksamhet riktad på dessa problem och att vissa åtgärder redan harvidtagits. Jag ser också att studier f. n. pågår som i och för sig kommer attge underlag för fortsatta åtgärder på området. Jag är med hänsyn därtill tacksam för vad som kommer attkunna göras för att öka säkerheten i . Jag tackar därför på vägnarkommunikationsministern för det lämnade svaret. Överläggningen var härmed avslutad, § 9 Om åtgärder för att förhindra könsdiskriminering inomkommunikationsväsendet Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:492, och anförde; har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att förhindra diskriminering av kvinnor och mäninom kommunikationsväsendet. träder lagen omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet i kraft, SAF, LO och PTKharträffat särskilda jämställdhetsavtal. På det statliga området gällerförordningen om jämställdhet mellan män och kvinnor. Jag förutsätter att dessalagar, förordningar oeh avtal följs inom kommunikationsväsendet liksom inomandra berörda områden. BONNIEBERNSTROM (fp); Jag tackar kommunikationsministern försvaret. presenterades en undersökning, gjord av SCB, om hur Om åtgärder för att förhindra könsdiskriminering inomkommunikationsväsendet jämställdavi egentligen är. För oss som jobbar med jämställdhet var det ingen nyhet attdet inte har skett några större förändringar i våra levnadsmönster, SCB visadesåledes att arbetsfördelningen i hemmet inte har förändrats. Inte heller har kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden igrunden förändrats. Alltför ofta möter vi, när vi är ute och talar rned folk påföretag och andra arbetsplatser, argumentet atl man inle kan anställa kvinnorpå de manliga jobben därför att man inte har kvinnliga toaletter - vad nu enkvinnlig toalett kan vara. För sedan kunde vi också konstatera att dettatoalettargument fortfarande.används inom staten. En kvinna med tillräckligutbildning och dessutom erfarenhet från tidigare bussjobb vägras anställning påGDG i med hänvisning till att det inte finns toaletter för kvinnor. Hemma hos mig har vi inte särskilda toaletterför kvinnor och män, och jag kan lova att det fungerar bra. Jag tror inteheller att det finns sådana hemma hos komrnunikationsminstern eller ens hos depersoner som använder det här argumentet när de inte villanställa kvinnor.Varför måste det då vara ett argument på arbetsmarknaden för atl hindra kvinnoratt försörja sig? Kommunikationsministern har i sitt svar hänvisat tilllagar och avtal. Avtalen finns och gäller. Jämställdhetslagen trädervisserligen i kraft , men det betyder ingen förändring på denstatliga sektorn, eftersom del därsedan länge är förbjudet att diskrimineranågon med hänsyn till kön. Vad det nu gäller är att praktisera lagar och avtal. Jag hade hoppats att kommunikationsministern som enminimiåtgärd hade kunnat uttala sin protest mot att kvinnor diskrimineras meddetta uttjatade toalettargument. Vad hade sagt, orn han t, ex, hademött argumentet att han inte kunde bli kommunikationsminister därför atl detinte fanns toaletter för män inom kommunikationsväsendet? lämnar ett ljumt svar. Han förutsätter altlagar och avtal följs, rnen de följs faktiskt inte, och därför hjälper del inteatl förutsätta. Förutsättningar bygger inga gemensamma toaletter, men det ärdithän vi måste komma. Vi måste införa gemensamma toaletter för att slippa höradet här argumentet i fortsättningen. måste uttala en protest mottoalettargumentet;- jag hoppas att det här är sista gången vi möter det. Som jag sagt här i kiimmaren har mansom statsråd betydligt större möjligheter att påverka replikerna än självasvaren. Jag skall gärna säga att jag helt och hållet delar BonnieBernströms uppfattning. Jag begriper inte varför man inte kan använda sammatoalett; såvitt jag kan förstå finns del inga som helst iirgumenl mot det. Menjiig föreställer mig att har uppdrtigil åtplanverket atl utarbeta nya och särskilda instruktioner för hur arbetsmiljönskall upprätthållas pä arbetspliitser där båda könen har arbete, och sedan hardet utarbetats strikta regler, normer och förordningar om attdär skall finnas två toaletter - eller också kan det stå någonstans i någonarbetsmiljölag. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att det är så, men jagvet det inte, , Låt oss nu gemensamt uttala en protest mot den byråkratisom kväver förnuftiga och vettiga lösningar, t, ex, att män och kvinnoranvänder samma toalett på en arbetsplats precis som vi alla gör i våra privatabostäder och i övrigt. Det har upplysts mig att på det aktuella stället var intetoaletten skälet, utan det var duschen. Det kan möjligen ställa sig någotannorlunda, även om jag inte tycker att det skulle behövas. Men med hänsyn tilldet oerhörda bråk som uppkom när jag en gång inrättade en dusch pä min tidigarearbetsplats är det roligt att se att det tydligen råder duschkrav när detgäller andra arbetsplatser än . Även i det här fallet trorjag dock att man med hjälp av en handduk eller en nattrock klarar att skyla sigså att man kan använda samma dusch. Det gick i varje fall bra i min dusch istadshuset. Vi var nio personer som använde den, av vilka fyra var kvinnor ochfem män; möjligen var det tvärtom, men det gör väl ingenting ur jämställdhetssyn-punkt. Är det inte toaletterna så är det duschen -det är de argument vi möter när vi är ute oeh propagerar för att kvinnor skallkunna få arbete på manliga arbetsplatser. Det är beklagligt atl det inte komfram till mig att det rörde sig om duschen i det här fallet, men det förändrarinte saken. Min inställning är att man skall kunna samsas också om duschar ochändå klara integritetsproblemen. har mycket roligt och trevligt uttalat sinprotest mot det inträffade. Men jag vill faktiskt också veta vad han tänkergöra åt det. Jag avser att införskaffa upplysning omhuruvida det finns planverksregler eller arbetsmiljölagstiftning somföreskriver att det skall vara olika toaletter och duschar. Orri det gör det,hoppas jag att och jag genom gemensamma politiska aktionerskall kunna åstadkomma en förändring i sådana regler och lagar. Gör det intedet, så förutsätter jag att vi inte skall behöva möta det här argumentet inomkommunikationsväsendet, eftersom jag som kommunikationsminister sä klart haruttalat att detta är larv och att sådant skall man inte behöva ta hänsyn till. Jag är nöjd med det här löftet. Om sådant härfortsätter att vara hindret kommer vi alltså att få en lagändring, och det ärvad som behövs. Om åtgärder för att förhindra könsdiskriminering inomkommunikationsväsendet Överläggningen var härmed avslutad. Om planeringen av nya vägsträckor § 10 Om planeringen av nya vägsträckor Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga. 1979/80:496, och anförde: har frågat mig på vad sättvägverket vid planeringen av nya vägar beaktar att "regering och riksdaghar fastslagit att brukningsvärd skall bevaras förlivsmedelsproduktion". Det är angeläget att samhällets målsättning attbrukningsvärd används för jordbruksproduktion beaktas vid planeringenav vägar. Sträckningen och utformningen av en ny väg väljs också så att denmedför minsta intrång och olägenhet utan att oskäliga kostnader uppstår. Det är ett omfattande arbete som läggs ner pä attfinna och utvärdera alternativa lösningar för en ny väg. Samråd sker medberörda markägare och myndigheter, som regel också med lantbruksnämnderna.Länsstyrelse och vägverk måste vidare vara överens för att en arbetsplan för enväg skall få fastställas. I annat fall prövar regeringen frågan. PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tttcka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Det lät ju riktigt bra, men tyvärr är jag intealldeles säker på att verkligheten är fullt så bra som svaret. Om man ser på planerade vägsträckningar osv., märker manatt trots all den omsorgsfulla planeringen dras vägarna med mycket storförkärlek genom jordbruksbygder. Det är sällan man upptäcker spår av att dethar tagits några mera påtagliga hänsyn till de klara uttalanden som regeringoch riksdag har gjort i det här avseendet. Det bekräftas från många håll ilandet att inte är särskilt känsligt för sådana synpunkter, ochuppenbarligen får verket ofta med sig i sin inställning. Detfaktum att är inblandad är ju ingen garanti för att det inteonödigtvis byggs vägar på . Jag kan se det här i min egen hembygd, kommun,där vi har ett par stora vägprojekt. Fortsättningen av motorvägen 4 söderutkommer att gä genom mycket fina jordbruksbygder i , och genom centrala kommer också att beröra väldigt mycketåkermark, och det har inte gjorts några större ansträngningar, såvitt jag kanbedöma, att hitta andra vägsträckningar, trots att det finns sådanamöjligheter. Både förbifarten förbi oeh åtminstone ett av alternativen ifråga om förbifart förbi berör fina jordbruksbygder. Tyvärr serverkligheten alltså inte fullt så bra ut som kommunikationsministerns svar. När det gäller bostadsbyggandet åligger det kommunerna attklart visii iitt del inte finns några alternativ till att bygga på åkermarkinnan man får tillstånd. Det är alltid regeringen som tar ställning tillplanens firslstiilkm-de. Men frågan är; Ställs del verkligen samma krtiv påvägverket? Jiig har inte fått den uppfattningen. Men om har sammakrtiv iUt redo\ is:i all det intefinns några rimliga alternativ till att bygga på innan man Nr 158 gör det såvore det bra att få detta klargjort. Eftersomverkligheten inte är lika god som kommunikationsministerns 3Q intentionerpå det här området uppenbarligen är kunde det vara intressant att _ fåhöra: Är kommunikationsministern beredd att vidta några åtgärder för att Om planeringen få tillstånd en bättre efterlevnad - helst redan på planeringsstadiet, innan av nya vägsträckor man lagt ner alla projekteringsmiljoner - så att man undviker att bygga vägar som förstör jordbruksbygder? Del är väl kanske som säger,att verkligheten ibland inte är lika bra som dikten. Och tyvärr är det intealltid så lätt att ute på fältet helt och hållet följa det som man beslutar oehskriver ner på papper och i paragrafer. Det är i och för sig rätt naturligt attnär man kommer ut i naturen och skall göra någonting så är det inte alltid sålätt. Alternativen kan ställa sig mycket dyrare och mycket svåra att genomföra- det kan vara mycket provborrningar och annat som måste till. Och väljerman kanske ett enklare alternativ. Det går alltid för alla berörda sakägare att överklaga ettbeslut till regeringen. Det finns alltså formellt en möjlighet att alla beslutunderställs regeringen. Beträffande de vägar som tog upp harlantbruksnämnden, såvitt jag vet, varit inblandad och i varje fall när detgäller vägen ansett att följt lantbruksnämndensyttrande i sitt val av alternativ. Och när det gäller förbifarten i harman såvitt jag vet inte kommit längre än till provborrningar. När det gällerförbifarten vid är inget beslut fattat, men där är ,länsvägnämnden och kommunen överens om sträckningen. tyckerockså att den av föreslagna sträckan är att föredra, och denär också både kortast och billigast. Jag vetinte om har någonting att invända mot detta. Rent generellt tror jag att det är rättsvårt att finnanågra nya former för det här arbetet. Och vi får väl ändå förutsätta att man igörligaste mån följer de direktiv som givit - särskilt som det här ärfråga om en rätt ny ordning. Jag tycker att vi bör se till att den får några årpå nacken innan vi sätter i gång att ompröva den på nytt. Men det är klart attom har några bra initiativ eller uppslag så är jag alltid bereddalt lyssna. Vad som ofta är problemet är att vägverketvid sin planering iiv olika vägsträckningar utformar ett par alternativ somolika berörda parter får littii på och alt man sedan väljer det sorn irr minstdåligt. Det är ofta så urvalet sker. Vild jiig tycker är angeliiget är atl man redan när manbörjar skissera olika viigdrirgnrngirr har som en grundläggirnde utgångspunkt att man skall undvika iitl bygga på åkerrnirrk, skärti igenom jordbruksbygder osv. frågan kommer upp till prövning rned andra intressenter ärofta valfriheten ganska begränsad. Om jag skulle komma rned något tips vore det - även om jaginte kan de administrativa rutinerna inom i detalj -att man skulle setill alt de här hänsynen kommer in pä ett tidigare stadium än vad som sker . Och blir också risken för att man satsar pengar fel betydligt mindre. Sedan är det naturligtvis riktigt att man kan överklagabeslut om vägsträckningar. Men det är bara sakägare som kan göra det, dvs, iprincip de berörda markägarna. Och det är en rätt begränsad krets människor,med nuvarande lagstiftning. Kretsen kommer kanske att utvidgas när vi får dennya , och det har väl sina fördelar. Det viktiga är, som jag ser det, att dessa hänsyn kommerin på ett tidigare stadium. Jag tycker atl de vägdragningar somjag.exemplifierat med är ganska bra exempel på fall där man bara haft någraolika alternativ att diskutera och där man inte varit särskilt intresserad avhelt nya lösningar, som skisserats av olika opinionsgrupper e, d. Det visar påde svårigheter som finns när man kommit en bit in i planeringen. Överläggningenvar härmed avslutad, § 11 Föredrogs oeh hänvisades 1979/80:138lill försvarsutskottet § 12 På hemställan av tredje vice talmannen beslötkammaren kl, 12,26 att ajournera sina förhandlingar till kl, 15,00, dä de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga, § 13 Förhandlingarna återupptogs kl, 15,00, TREDJE VICE TALMANNEN; Sammanträdet skulle enligt denpreliminära tidsplanen inledas med en frågestund kl, 09,00, Några frågor kommeremellertid inte att besvaras . Tisdagens sammanträde blir därförendast ett arbetsple-nuin som lar sin början kl, 09,00, § 15 Anmäldes och bordlades 1979/80:53 med anledning av utskotlsinitiativ med förslag till lag om beslutandemyndighet i vissa frågor om disciplinansvar m, m, beträffande arbelslagiirehos och dess myndigheter 1979/80:58med anledning av proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för Fredagenden insättning på skogskonto jämtemotioner 1979/80:59 med anledning av proposition 1979/80:164 orn dubbelbeskatt- ningsavtal mellan oeh /80:60 medanledning av propositionen 1979/80:175 orn ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m, rn,, järnte motioner1979/80:61 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden till 1979/80:47 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden 1979/80:28med anledning av motion om inskränkning i rätten att överlåta bostadsfastighet 1979/80:34 med anledning avpropositionen 1979/80:132 om ändring i upphovsrättslagen (1960:729), rn, m, 1979/80:35 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1979/80:20 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till /81 1979/80:43 med anledning avpropositionen 1979/80:148 om behov och utbildning av tandvårdspersonal, m, m,,såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet, järnte motioner 1979/80:44 rned anledning av delspropositionen 1979/80:1 om , utom såvitt av,ser vissaföljdförfattningar, jämte motioner, dels budgetpropositionen 1979/80:100 iviss del, dels ock propositionen 1979/80:172 om ändrat huvudmannaskap förungdomsvårdsskolor och nykterhels-vårdsanstalter rn, rn,. 1979/80:45 rned anledning avhuvuddelen av propositionen 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation, m. rn., järnte motioner 1979/80:47 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till riksrnöiel 1980/81 1979/80:35ined anledning av propositionen 1979/80; 100 såvitt giiller anslag lillutbiidiiingför vårdyrken, rn. rn.. siimt propositionen 1979/80; 148 såvitt gällerdimensionering av tandliikirrutbiitiningen järnte motioner 1979/80:27 med iinledning iivpropositionen 1979/80:142 om vissii tiixifrågor jiimtc motioner Fredagenden /80:43 med förslag om uppskovmed behandlingen av vissa till utskottet 30 maj1980 hänvisade ärenden 1979/80:47 med anledning av propositionen1979/80:162 om reglering av Meddelande om priserna på jordbruksprodukter, m. m., jämte motioner 1979/80:34 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden § 16 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:531 av () till jordbruksministernom jettrafiken på : borgerliga majoritet harpå nytt medverkat till att avgörandet om jettrafikens förflyttning från Brommatill skjutits . Det är beklagligt ur många synpunkter. Attjetflyget på medför sanitära olägenheter av skiftande slag kan intelängre bestridas med sakskäl. Hela den sakkunskap som vårt land har tillgångtill, den synnerligen starka opinionen i stora delar av ,förpliktigande politiska beslut i kommunfullmäktige, landsting ochmiljöberedande organ liksom koncessionsnämndens beslut talar ett gemensamt ochentydigt språk. Riksdagsmajoritetens beslut att inte avgöra ärendet nu kommeratt medföra stor besvikelse och fortsatt oro för hälsa och välbefinnande. har regeringen haft ett överklagnjngsärendeom Bromma-flyget. Regeringens oförmåga att visa hänsyn till de starkamedborgarkrav som framträder i Brommaärendet kan möjligen bero på vitt skildauppfattningar om behovet av en miljöpolitik som också omfattarBromina-räjongen. Ändå bör regeringen nu träda fram och lämna en redogörelseför de skäl som motiverat den alltför länga handläggningen avöverklagnings-ärendet. I samband därmed kan det vara lämpligt -om nu regeringenförmår uppbåda denna kapacitet - att meddela när ett avgörande ifrågan skall tas av regeringen. Jag villdärför till jordbruksministern ställa följande frågor; 1, Av vilkaorsaker har regeringens ställningstagande i ärendet fördröjts? 2, När avserregeringen fatta beslut i Brommaärendet? 1979/80:532 av (vpk) till utrikesministernom ett regeringsinitiativ för studium av förhållandena i : Den israeliska bosättningen inom de ockuperade områdena påvästra sidan Nr 158 av fortsätter i former som hotar fredeni området och den förlängningenäven världsfreden. Denursprungliga palestinska befolkningen 3Q fpj [ygij utsattesenligt väl dokumenterade uppgifter för övergrepp i form av konfiskeringav jord, tekniskt sabotage rnot vattenförsörjningen och genom Meddelande omatt minderåriga utnyttjas som arbetskraft under mycket upprörande förhål- frågor landen. Mycket tyder på att syftet med den nu forcerade bosättningen ärrnilitärstrategiskt. Freden i är även ett svenskt intresse. Dettorde vara värdefullt för fortsatta internationella och diplomatiskaagerande i FN och andra sammanhang att detta kan vägledas av aktuell ochtillförlitlig kunskap om förhållandena i de ockuperade områdena på . Motbakgrund av det anförda vill jag fråga utrikesministern: Är regeringen beredd att utse en med uppgift att resa till de ockuperade områdena påVästbanken och studera hur den palestinska befolkningen behandlas i sambandrned den israeliska bosättningen i området? 1979/80:533 av i (c) tillkommunikationsministern om arbetsområdesindelningen inom iVästerbottens län: i Västerbottenslän har redovisat en utredning där man föreslår en sammanslagning avarbetsområden. Sammanslagningen innebär en indragning av bl. a. Vännäsarbetsområde. Indragningen kommer att innebära försämrad service och trafiksäkerhetsamtidigt som förlorar 16 arbetstillfällen. Jag vill därför fråga kommunikationsministern hur han serpå effekterna av en indragning av arbetsområdet både ur service- ochirafiksäkerhetssyn-punkt liksom dess påverkan på sysselsättningen i kommunen. 1979/80:534 av () tillutbildningsministern om folkhögskolekurser för arbetslös ungdom: Erfarenheterna avfolkhögskolekurser för arbetslös ungdom är goda. önskadeåtskilliga folkhögskolor anordna sådana kurser, men antalet begränsades starktav ekonomiska skäl. I årets budgetproposition utlovade utbildningsministern enstörre satsning på arbetslöshetskurser för ungdom. Med anledning härav vill jag till utbildningsministernställa följande fråga: Vilka resurser får svensk folkhögskola förkurser för arbetslös ungdom? Nr 158 1979/80:535 av ()till kommunikationsministern om förbält- Frediigen den '''8 '' fraktgodstrafiken från över ; JU maj lyxu utgör en flaskhals i fråga om gränstrafiken Då det såväl från företagiire som frånkommuner påtiilats Meddelande om bristande vagnskapacitet påTornedalsbiinan. vill jag till statsrådet och ./''S' chefen förkommunikationsdepartementet ställa följande fråga; Är statsrådet beredd att medverka till att man inom deekonomiska ramar som fastställs för upprustning av SJ;s vagnpark ävenreserverar medel för en förbättring av fraktgodstrafiken från överHaparanda? 1979/80:536 av () till handelsministern omturistföretagens kreditmöjligheter: beslutade enligtnäringsutskottets förslag i betänkande 1978/ 79:59 uttala att ändringar bordeske i bestämmelserna om s. k. holellgaran-tilån. Eftersom det är av stort intresse för företag inomturistnäringen att få bättre kreditmöjligheter, är det angelägel att åtgärderenligt riksdiigens uttalande kan vidtas. När beräknar handelsministern att förslag orn bättrekreditmöjligheter för angivna företag kan föreläggas ? § 17 Kammaren åtskildes .