prot · G30951 · 1979-12-31 00:00:00 — Men det finns en enkel metod för dem att fårösträtt, och det är att ansöka om medborgarskap. Att man har förvärvat svensktmedborgarskap medför inte några svårigheter om man sedan vill flytta tillbakatill sitt eget land. Alla våra stora invandrarländer har den ordningen att omman återkommer kan man utan dröjsmål få återuppta sitt tidigare medborgarskap.Återkommer man till efter att ha varit svensk medborgare, kan manpraktiskt taget få återta sitt finska medborgarskap. I stort settgäller samma regler i och , liksom i andra stora svenskainvandrarländer. Det är alltså inte något problem för dem som villåtervända att förvärva svenskt medborgarskap man bor här ilandet. Det problem som socialdemokraterna och vpk talar om har en naturliglösning, nämligen förvärv av svenskt medborgarskap. Vi från villmedverka till att invandrarna får rösträtt. Vi anser att det finns en sådanmetod, och vi vill göra allt för att främja och stimulera ett aktivt deltagandeav invandrarna i den svenska politiken. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare LAHJAEXNER (s); Visst går det att ansöka om svensktmedborgarskap. Men vissa grupper har svårt att bli av med sitt gamlamedborgarskap. Den gruppen är visserligen inte så stor, men den finns. Som jag sade redan tidigare-Daniel Tarschys kanske intelyssnade-ligger mänga gånger sentimentala och känslomässiga skäl i bakgrunden,när man inte vill ansöka om svenskt medborgarskap. Man måste avsäga sig sittgamla medborgarskap, och eftersom många av våra invandrare har sina föräldrar,syskon och övrig släkt kvar i sina hemländer, blir det en känslomässigt mycketladdad fråga. Utskottsmajoritetens betänkande är ett slag i ansiktet påalla de människor som t. ex. befinner sig och som har jobbatoch bott i detta land, betalt skatt och engagerat sig i olika samhällsorgansamt offrat sig för svenska ungdomar. De förvägras på detta sätt rösträtt iriksdagsvalet. () replik: De som har dubbelt medborgarskap därför att deinte kan bli av med sitt tidigare medborgarskap förvägras inte svensk rösträtt,det vet mycket väl. Sedan är det naturligtvis sä att frågan om medborgarskapkan vara svår för många enskilda personer. Där finns det känslomässigaengagemanget. Men vår mening är den att då skall man ha rätt att välja. Varjeenskild människa skall ha den rätten. Vill man känna sig bunden till hemlandet och vill manpåverka dess politik, då skall man ha rösträtt i hemlandets riksdagsval. känna en starkare bindning till det svenska samhället, då skall man kunnafå svenskt medborgarskap och dä skall man kunna påverka det nya landetsriksdagsval. Men det är inte rimligt att en enskild människa skall ha rösträtti två länders riksdagsval. Det är utgångspunkten för utskottets skrivning, och det ärutgångspunkten för vår uppfattning att medborgarskapet är den rimligaförutsättningen för rösträtt. () replik: Jag vet att väldigtmånga av mina gamla landsmän, som har bott länge i , har rösträtt iFinland. Men det var inte, vilket bör ha reda på, så stor andelav dem som utnyttjade sin rösträtt i det finska riksdagsvalet . Att manbehåller sitt gamla medborgarskap och är känslomässigt fästad vid det gamlahemlandet innebär inte att man är så engagerad i det landets politik att manabsolut vill utnyttja sin rösträtt där. ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): säger att det inte är rimligt att enmänniska skall ha dubbelt medborgarskap och på så sätt kunna påverka demokratinoch utvecklingen i två länder . Jag vill då ställa frågan: Om deltagandei den demokratiska beslutsprocessen är någonting positivt, på vilket sätt kandemokratin bli lidande av att jag påverkar utvecklingen där jag bor. alltså iSverige, och kan rösta i t. ex. ? Förklara det från principiell utgångspunkt, DanielTarschys! På vilket sätt kan demokratin bli lidande av för stort deltagande, såatt säga? Sedan kan jag konstatera att jag inte fått något svar päde frågor som jag ställt tidigare. har redan fått svar på den frågahan ställde, nämligen om medborgarskapets urholkning. Jag sade att om manbryter ut principen om rösträtt och valbarhet så blir medborgarskapet mindreeftersträvanvärt. Den observationen är väl skäligen elementär. Sedan menar att det är bra att harösträtt i flera länder. Varför bara två? Jag tror, fru talman, att det finns en ganska storförståelse, både i och andra länder, för tanken att rösträtten skallutövas i ett land, att man skall kunna påverka politiken i ett land i taget. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare (vpk): bor 14 000-15 000 greker i . I praktiken ärförhållandena sådana att det är helt omöjligt för dem att åka till ochdelta i ett val där, eftersom resan skulle kosta dem 6 000 ä . Det finns 10-15 miljoner invandrare i de europeiskaländerna. I praktiken har dessa människor inte rösträtt någonstans. Det ärdetta problem det gäller. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen av m. fl. samt 3:o) det avAlexander Chrisopoulos under överläggningen framställda yrkandet, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåLahja Exner begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt\ oicring beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevotcringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen .uigäendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkande 33 antar reserva-fionen avHilding m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. \ innernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit det avAlexander Chrisopoulos under överläggningen framställda yrkandet. Nr 51 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Torsdagenden ledamöter ha röstat förja-propositionen. 13december 1979 begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. - omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande33 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLahja Exner begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165 Nej - 164 Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:34 med anledning av motion om folkomröstningsinstitutet. I detta betänkande behandladesmotion /79:403 av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga(yrkande 2) hemställts att hos regeringen skulle anhålla att enförfattningsutredning tillsattes med uppgift att utarbeta förslag till ettgrundlagsfäst folkomröstningsinstitut. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motion 1978/79:403 yrkande 2. Reservation hade avgivits av BertilFiskesjö, och (samtliga c) som ansett attutskottet bort hemställa att med bifall tillmotion 1978/79:403 yrkande 2 gav regeringen till känna vad reservanternaanfört. BERTILFISKESJÖ (c): partimotion frän , motion nr403,som utskottet i övrigt behandlat så välvilligt i betänkande nr 32, fanns ettutredningskrav som det tyvärr inte gick att få enighet omkring. Vi inom tycker att folkomröstningar är ettvärdefullt komplement till den indirekta, parlamentariska beslutsformen. Detfinns frågor - det har vi fått erfara - som är av sådan karaktär att det finnsgoda skäl att låta väljarna direkt tala om hur de tycker att beslutet skallbli. Vi har också byggt ut folkomröstningsinstitutet. För gottoch väl en månad sedan tog positiv ställning till en reform sominitierats frän bl. Det gällde möjlighet till beslutandefolkomröstning i grundlagsfrågor. I andra frågor kan sedan gammalt besluta områdgivande folkomröstningar. De grundläggande reglerna om detta är dock heltrudimentära. De säger ingenting mer än just detta att folkomröstningar kananordnas. Om hur frågeformuleringarna skall göras sägs det t. ex. ingenting.Det innebär formellt att majoriteten i suveränt kan bestämma även hurminoritetens alternativ skall se ut. Men så skall det helst inte gå till. Manskall träffa någon form av överenskommelse. Men i realiteten kan det lättuppstå betydande svårigheter. Det såg vi 1957, och det har vi sett . Närfolkomröstningen är cjver kan det lätt bli tvister om hur resultatet skalltolkas. Det blev det 1957. Det kan det bli 1980. Samtliga partier har förklarat att utslaget i omröstningeni mars skall vara avgörande för statsmakternas beslut, dvs. de har garanteratväljarna att omröstningen även om den formellt endast är rådgivande i praktikenskall vara beslutande. Om rösterna skulle splittras på flera alternativ, hurblir det då? Kan man då stå vid löftena att omröstningsresultatet skall varaavgörande? Eller blir det ett utdraget och för det politiska systemets anseendeföga smickrande schackrande om hur utgången av omröstningen skall tolkas? Var går f. ö. gränsen mellan rådgivande folkomröstning somi praktiken skall vara avgörande och folkomröstning som även formellt ärbeslutande? Vore det inte lika bra att göra folkomröstningar också i andrafrågor än grundlagsfrågor även formellt beslutande, så att ingen tveksamhetkunde råda på denna punkt? Det finns således en rad besvärligheter förknippade meddet rådgivande folkomröstningsinstitutet i dess nuvarande utformning. Vi somstår för reservationen har inga bestämda, färdiga lösningar att ge. Men vianser att erfarenheterna är sådana att det är väl berättigat med en utredningför att komma fram till ett mer rationellt utformat folkomröstningsinstitut.Det är det vi kräver i vår reservation, som jag, fru talman, ber att få yrkabifall till. OLLESVENSSON (s): Efter den debatt som har förts för en stundsedan med anledning av betänkande nr 32 kan jag nufatta mig kort. beslut i det ärendet innebär ju, enligt utskottetsgodtagna skrivning, att det skall ske en översyn av vissa grundlagsfrågor. decennier av kommittéarbeten och riksdagsavgöranden om vårkonstitutions reformering föreligger dessutom enighet om, som det står på s. 17i KU:s betänkande 32, att "det inte är aktuellt att företa någon meragenomgripande författningsreform". Det är mot denna bakgrund man bör se skiljaktigheternamellan utskottets majoritet, bestående av socialdemokrater, moderater ochfolkpartister, ä ena sidan och de centerpartistiska reservanterna å andra sidani synen på yrkande 2 i den motion av m.fl. som behandlas idet betänkande vi nu diskuterar. har just pläderat för reservationen ochdess hemställan om bifall till motionens kläm, dvs. "att hos regeringen anhålleratt en författningsutredning tillsätts för att utarbeta förslag till ett grundlags fäst folkomröstningsinstitut". Jag vil I med anledning av vad KU:sordförande har sagt påminna om att förslaget har denna författningspolitiskt vittsyftande innebörd. I motionen sågs uttryckligen: "Huvudfrågor som kräver belysning är om folkomröstning skall vara beslutande eller enbart rådgivande." Vidare sägs att en annan viktig fråga är "hur initiativtill folkomröstning skall tas". Den utredning man begär skall belysa om sådant initiativ eventuellt skall kunna "tas även riksdagsminoritet eller t. o.m. efter ett medborgarupprop". Nog rymmer detta, , material för en mycketgenomgripande författningsreform. Det är också förklaringen till att utskottsmajoriteten,bakom vilken står partier med delvis olika syn på folkomröstningsinstitutet,skriver: "Utskottet anser att frågan om folkomröstningsinstitutet inte upp i denna översyn." Här avses alltså den icke genomgripandeförfattningsutredning om bl. a. den gemensamma valdagen, upplösningsinstitutetoch mandatperiodernas längd varom har beslutat. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Jag vill också göra några personliga reflexioner kring detnågot kluriga resonemanget i reservationen och i anförande omvårt nuvarande rådgivande folkomröstningsinstitut och hänvisningen till svårigheternaatt formulera frågorna i den nu aktuella folkomröstningen om kärnkraften i marsnästa.år. Jag vill då påminna om att när det gäller denna folkomröstning hardet på ett tidigt stadium sagts att exempelvis och vänsterpartietkommunisterna själva skall formulera sin fråga. Så sent som antogriksdagen en särskild lag om förfarandet vid folkomröstning, och därför villjag fråga: Är det inte då väl tidigt att låta en ny utredning fingra på den? Pädenna välsignade Luciadag, just , träffaspartiledarna-de började - för att diskutera folkomröstningsfrågorna. Ärdet då inte väl pessimistiskt och kanske t. o. m. ägnat att strykapolitikerföraktet medhärs att, som antydde, utgå ifrån att denpolitiska viljan inte skulle räcka till för att utforma frågorna på ett sättsom gör alternativen klart urskiljbara för medborgarna? Jag tror inte atteventuella svårigheter att klara den uppgiften sammanhänger medlagbestämmelsernas utformning. Och låt oss i varje fall inteinkompetensförklara i förväg i fråga om ledamöternas förmåga att göra folkomröstningen begriplig och Nr 51 hänvisade till den lag omförfarandet vid folkomröstning som vi beslutat om. Den har jag självfalletingenting emot, eftersom jag själv motionerat fram den. Men i den lagenregleras ju bara sådant som rösträtt och hur själva omröstningsproceduren skallgä till och inte de nu aktuella och för själva folkomröstningsinstitutetavgörande frågorna. Jag vill sedan igen anknyta till den erfarenhet som vihar. Det blir en folkomröstning i atomkraftsfrågan. Ingen kan väl förneka attdet varit ett förfärligt gnetande och lurpassande omkring hurfrågestiillningarna skall se ut i den omröstningen. Nej-sidan var tidigt färdig med ett klart och redigtalternativ. Men på ja-sidan har det varit ett otroligt bollande med skildaformuleringar. Det är helt riktigt, , att vi firarLucia. Julen står snart för dörren. Och borde för länge sedan ha haften proposition pä sitt bord i det här ärendet. Hur det blir med detta vet jag italande stund uppriktigt sagt ingenting om med säkerhet. Inte heller vet jag omdet blir ett eller två eller tre alternativ på atomkraftssidan. Skulle det bliett helt knippe kommer otvivelaktigt folkomröstningen att bli tämligenfövirrande för allmänheten. Och vilka slutsatser skall man dra av resultatet omdet blir en uppsplittring på en rad linjer? Man har ju ifrån de olika partiernassida sagt att man skall respektera folkomröstningsresultatet. Ett folkomröstningsinstitut som kan hanteras på detta sättär inte särskilt bra. Det borde vi väl ändå kunna vara överens om. Vi bordealltså kunna tycka att det finns goda skäl att försöka få fram fastare reglerför hur folkomröstningsinstitutet skall användas. Jag utgår ifrån att varkensocialdemokraterna eller några andra vill avskaffa de möjligheter tillfolkomröstning vi redan har inskrivna i vår författning. Vi har inte i*motionen eller reservationen bundit oss vidnågon särskild modell. Jag skulle kunna redovisa olika tänkbara sådana, men jagskall inte göra det nu av tidsskäl. Vad vi vill är att frågan utreds, och detär rätt märkligt att de som på så nära håll upplevt bl. a. den senaste tidensdebacle inte kan gå med på det. Jag vill bara såga till attjag har den uppfattningen att med nuvarande bestämmelser kan kommafram till meningsfulla frågeställningar när det gäller folkomröstning, om denpolitiska viljan därtill finns. De politiska piruetter med vilka BertilFiskesjö inledde sitt anförande, i polemik mot meningsmotståndare, tycker jaginte stärkte hans argumentering att man genom en ändring av författningsbestämmelsernaskulle kunna nå ett bättre resultat. Jag tror att man kan nä samma resultat medde nuvarande bestämmelserna. Nr 51 slog till reträttmed tanke på vad som föreslås i motionen. den "' väsentliga är ju att det inte rör sig om krav pä någondetaljputsning '*'*' "" nuvarande lagen om folkomröstning. Motionensyftar ju till den långtgående utredning som jag beskrev. I regeringsformens portalparagrafstår att all offentligmakt i skall utgå från folket och ätt den svenska folkstyrelsen skallförverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. Därförhandlar en utredning om frågan om initiativ till folkomröstning genom enriksdagsminoritet eller genom utomparlamentariska petitioner om genomgripandeförändringar av vårt folkstyre. kan ju bara föreställa sigvilken lustiger dans för enröstsmajoritetsregeringen den nuvarande oppositionenskulle kunna ställa till med i en mängd frågor, om minoriteten kunde framkallabeslutande folkomröstningar. Vi har i utskottet noggrant diskuterat vilka äpplen deolika partierna har varit beredda att lägga i en utredningskorg omgrundlagarna. För socialdemokraterna är ett beslutande folkomröstningsinstituti annat än grundlagsfrågor som reglerar demokratins spelregler ett främmandeelement i ett parlamentariskt statskick. Två starka skäl talar för en vakthållningkring en konsekvent tillämpad representativ demokrati. Det första skälet gäller representativiteten i besluten.Det blir, som vi fick klart för oss vid en studieresa till , ofta ettlågt valdeltagande vid folkomröstningar. Det andra skälet har med beslutens kvalitet att göra. Föratt fatta lämpliga beslut måste det vara sammanhang i beslutsfattandet.Särskilda krav måste ställas på de politiska förtroendemännen i en demokrati.De har ett bestämt ansvar för att kommunikationen mellan väljare och valdafungerar, att den politiska debatten hålls på en sakligt tillfredsställandenivå och att besluten blir rationella med hänsyn till de uppställda målen. Insikten om detta var större icenterpartiet på tid . Jag vill erinra om attriksdagen års val beslöt om införande av ett folkomröstningsinstitutsom kunde framkallas av en minoritet. Man beslöt detta i en första omgång, menefter moget övervägande var och socialdemokraterna överens om att eftervalet inte promulgera detta grundlagsförslag. Jag tycker att nutidens centerpartistermindre vårdar sig om den representativa demokratins effektivitet än vadcenterpartisterna gjorde . BERTILFISKESJÖ (c); Jag vill börja med att tacka förhans uttalade omsorg om den sittande regeringen. Det är rörande att höra. Sedan refererade till gällande författningoch låste upp en av bestämmelserna i denna på ett korrekt sätt. Men, OlleSvensson, det är ju så att vi harfolkomröstningsinstitutet inskrivet igrundlagen. Det kan användas. Det kommer till användning. Vilka problem somuppkommer när man skall använda sig av det folkomröstningsinstitut som vi harupplevde vi 1957. och det upplever vi . Att påstå att det inte finns några problem vad gällerfrågeformuleringen Nr 51 och vad gäller tolkningen av omröstningsresultatet- det är verkligen att den bortse från fakta i målet. Jag tycker-med det här för ögonen-att det är mycket konstigt att ni inte vill vara med om att tillsätta enutredning, som skulle få till uppgift att se till attfolkomröstningsinstitutet, som inte vill avskaffa, kan fungera påett ur olika synpunkter rationellt och vettigt sätt. OLLESVENSSON (s): För det första står det, i den motion somBertil Fiskesjö i reservationen yrkat bifall till, att en huvudfråga som kräversärskild belysning är om folkomröstningsinstitutet skall få vara beslutandeeller enbart rådgivande. En annan viktig fråga är hur initiativ tillfolkomröstning skall tas - och om eventuellt sådant initiativ skall kunna tasav en riksdagsminoritet eller t. o. m. efter ett medborgarupprop. Enligtmotionen bör dessa frågor utredas. Detta utredningskrav har yrkat bifalltill, men han underlåter här att argumentera för det. Det kanske beror på attni börjar vänja er vid att ni också kan få ansvar i regeringsställning ochdärför är litet mer måna om den representativa demokratin. Det är ocksåvärdefullt att vi har både moderater och folkpartister bakomavslagsyrkandet. För det andra tas frågan upp vad som gäller för ettfolkomröstningsinstitut av rådgivande karaktär. När det infördes sade riksdagenuttryckligen ifrån att det var tillräckligt att det i grundlag slås fast attbefogenheten att besluta om rådgivande folkomröstning i hela riket ligger hosriksdagen. För sådant beslut bör lagstiftningens form användas. Jag tror alltsåatt vi klarar detta med nuvarande regler. Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till utskottets hemställan. Bara ett par synpunkter. Det är riktigt att motionen tar upp frågan om beslutandekontra rådgivande folkomröstningar. Det är ganska nödvändigt att se över detta.Vad är det nämligen vi upplever ? Jo, att vi formellt har ett rådgivandefolkomröstningsinstitut. Samtliga partier går ut och säger attfolkomröstningsresultatet skall respekteras. Men resultatet av folkomröstningenkan - på grund av att det inte finns strikta regler för frågeformuleringen -mycket väl bli sådant att det är praktiskt taget hopplöst för partierna att ståfast vid detta löfte även om de skulle önska det. Det innebär således att detfinns ett samband mellan de här frågorna - mellan frågan om bestämmelser förfrågeformulering och frågan om institutet skall vara beslutande ellerrådgivande. Det finns ett samband även med den andra fråga som upp, nämligen var initiativet skall ligga. Sedan refererar ända . Jagtycker det är trivsamt att han bevisar denna historiska beläsenhet. Men detinstitut som infördes dä har vi nu prövat, och det brukar vara så i den härriksdagen att när vi har prövat författningsbestämmelser och funnit demmindre väl fungerande, så är vi beredda att försöka hitta enklare och klokarelösningar. Det är alltid en glädje att kunna beslå enuniversitetslektor i statskunskap med ett fel. Mitt citat var hämtat frånproposition nr 1973 s. 186-187. BERTILFISKESJÖ (c); Jag är ledsen över att jag i hastighetenförlitade mig på den uppgift som själv gav. Han sade nämligen attdetta citat härrörde från det tillfälle dä vårt nuvarande omröstningsinstitutinfördes. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanBertil Fiskesjö begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande34 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBertil Fiskesjö begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 265 Nej - 59 1979/80:29 med anledning avpropositionen 1979/80:59 om ändring i vallagen (1972:620) 1979/80:30 med anledning avpropositionen 1979/80:36 om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 11 Respekten för människolivet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:31 med anledning av motion om respekten för människolivet m.m. I boken mirakler har om en bild av i en kyrka - en bild av ett barn som bär enkrona med inskriften: Mitt rike är icke av denna världen. Barnikonen blevstulen och ersatt med en imitation, som var så lik originalet att det dröjdelänge innan någon märkte att texten i skriften på kronan hade ändrats. Där stoddet nämligen: Mitt rike är blott av denna världen. I vårt land har politiken under de senaste decenniernakrönts av just orden blott av denna världen. Skall då politik inte vara det?Det som inte är av denna världen skall kyrkan syssla med? Svaret är dels attkyrkan ofta -åtminstone vid hastigt påseende - ger ett intryck av attvara blott av denna världen, dels att staten en gång i vårt land i vissutsträckning hade samma fanor och samma målsättning som kyrkan. Samhället varenigt när det gällde konstaterandet att människan är barn av två världar samtom att den politiskt ansvarige skulle fara vilse om han handlade som ommänniskan bara var av denna världen.