prot · G309122 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad som är mest beklämmande i industriministerns svar tillde anställda vid är att han slår fast att den civila produktioneninom FFV alltid måste ses som ett komplement och aldrig kan bli ett huvudinslagi FFV:s produktion. Man frågar sig om det är något slags ny Åslingdoktrin somhar lanserats. Hellre får man alltså friställa människor i statliga företag typVanäsverken än att man på allvar prövar möjligheten till en omstrukturering avföretaget som skulle kunna trygga sysselsättningen . säger den borgerliga utskottsmajoriteten att storaansträngningar enligt deras uppfattning redan har gjorts från regeringens sidaför att motverka effekterna av de minskade försvarsbeställningarna hos Vanäsverken.Får jag fråga utskottets talesman: består dessa stora ansträngningar? Vadär det som regeringen har gjort för att ersätta bortfallet av militärabeställningar med alternativ produktion? Det skulle vara intressant att få enredovisning av detta här . Verkligheten är ju den att såväl regeringensom utskottsmajoriteten spelar över ansvaret på FFV. Det skall ankomma på FFVatt vidta erforderliga åtgärder, och detta skall ske utan att en enda kronaanvisas för ändamålet. 1 vår motion slår vi fast att om det skulle visa sigomöjligt att trygga sysselsättningen vid Vanäsverken genom militära beställningar,sä bör tillverkningen kompletteras med betydande satsningar på alternativproduktion. Vi anser det nödvändigt att en samlad strukturplan upprättas förVanäsverken och att denna omfattar en ny produktion som kan inordnas iföretagets nuvarande organisation. Ansvaret kan enligt vår mening inte bara spelas över påFFV. Det måste åligga ägaren-staten - genom försvars- och industridepartementen- att tillsaninians rned verksledning och de anställdas organisationer ta framdenna strukturplan och även föreslå vilken form av alternativ produktion som kananses lämplig sorn komplement till den nuvarande tillverkningen. Staten får alltså, fru talman, inte smita ifrån sitt storaansvar för sysselsättningen i . Jag hoppas verkligen att allavåra kamrater på Skaraborgsbänken tänker pä detta, när de nu går att rösta idenna fråga. Till näringsutskottets betänkande 1979/80:36finns två reservationer fogade. Reservation 2 gäller förenade fabriksverken,som behandlas under punkt 26 i utskottets hemställan. Vi socialdemokratiska reservanter anser att frågan ornsysselsättningen vid Vanäsverken inte har skötts på ett tillfredsställande sättav de berörda departementen. Också i motion 251 av m. fl. uttrycksen oro för den framtida sysselsättningen vid Vanäsverken. Motionärerna talar omnödvändigheten av att en samlad strukturplan upprättas för Vanäsverken.syftande till en komplettering av tillverkningen med nya och civila produktersom kan inordnas i den nuvarande organisationen vid företaget. Vi s-ledamöter inäringsutskottet instämmer i detta uttalande i motion 251. skrev de berörda personalorganisationernavid Vanäsverken till försvars- och industriministrarna. Man begärde attstatsmakterna skulle vidta åtgärder för att motverka de friställningar sombedömdes bli följden av de starkt minskade beställningar av finkalibrigammunition som försvarsmyndigheterna hade aviserat . svarade industriministern på det brev somsändes . Svaret till de anställda innehåller inget positivt omsysselsättningen . De anställda vid begär inte attammunition skall vara den enda produkt som ger sysselsättning, utan man begär -med all rätt - att sysselsättningen skall bibehållas och kompletteras med civilproduktion. Detta överensstämmer helt med beslut om FFV:sverksamhetsinriktning. Vi reservanter menar att regeringen i samverkan med deanställdas organisationer skall utarbeta en strukturplan för Vanäsverken. Detarbetet måste syfta till att få fram en alternativ produktion sorn komplementtill den nuvarande tillverkningen - och därmed trygga sysselsättningen. Vi villockså peka på det uttalande som arbetsmarknadsutskottet gjorde våren 1979.nämligen att det kan finnas skäl för samhället att stödja projekt som gervaraktig sysselsättning i . På område efter område har vi fått erfara att den spontanautvecklingen -på marknadsekonomins villkor och med utgångspunkt i den politiksom den borgerliga regeringen bedriver - får för samhället och de anställdamycket negativa effekter. Inför dessa negativa effekter hoppas jag att även denborgerliga regeringen reagerar. Men utan planering och genomarbetatbeslutsunderlag kommer åtgärderna för sent och blir ofta improviserade. Dettagagnar självfallet inte en långsiktig, positiv industriutveckling - en Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde utvecklingsom är nödvändig för att vi skall kunna återskapa balansen i den svenskaekonomin. Framtiden kommer att ställa allt högre krav på det svenskanäringslivet. Självfallet måste staten se till att de egna företagen lever upptill dessa krav. a. genom ökade investeringar, satsningar på utveckling avnya produkter och ny teknik samt ökade exportansträngningar. Vi socialdemokrater har i motioner om stålindustrin ochgruvindustrin gett exempel på positiva satsningar inom den statligaföretagssektorn. Möjligheterna till effektivisering och samordning av destatliga företagens aktivitet måste tas till vara. I många fall bör det finnasmöjligheter till framgångsrik samverkan mellan olika affärsverk och statligabolag i konkreta projekt. bör naturligtvis också kunnasamarbeta med andra typer av företag, privata och kooperativa, Vanäsverken iKarlsborgs kommun är en produktenhet inom sektor Försvarsmateriel vid förenadefabriksverken. kommer i kammaren att behandlas enpartimotion från socialdemokraterna om näringspolitiken. 1979/80:1023, återkommer de krav som vi reservanter ställer i det betänkande som behandlas. Jag vill med det framförda yrka bifall tillreservation 2 i näringsutskottets betänkande. KARLBJÖRZEN (m): De två reservationer som är fogade tillnäringsutskottets betänkande nr 36 är av helt olika art, vilket har märkts avde inlägg som gjorts. Den första reservationen avser ochden gäller en anslagsfråga. Där har reservanterna begärt ett ökat anslag främstför att möjliggöra ökning av antalet handläggare inom inspektionen och kunnaöka resurserna för resor. Utskottet har givetvis samma syn som motionärerna ochreservanterna på betydelsen av att inspektionen har möjlighet att fullgöra sinaviktiga tillsynsuppgifter, men uppfattningarna skiljer sig när det gällerbehovet av att förstärka inspektionens resurser och inrätta nya tjänster.Utskottet har den uppfattningen att inspektionen har möjlighet att fullgörasina tillsynsuppgifter utan att få någon reell ökning av resurserna. är industriverket och elinspektionen ingalunda de endamyndigheter som under de senaste aren har blivit utsatta för en relativthårdhänt behandling i budgetarbetet- det har drabbat praktiskt taget allamyndigheter i vårt land. Som utskottet sett det har man inte visat tillräckligtstarka skäl för att göra undantag från den behandlingen när det gäller statenselinspektion. Den prövning av verksamheten som skett avstatskontoret och har knappast heller pekat i denriktningen, att det här skulle behövas extra resurser. Utskottet har därförstannat för att tillstyrka propositionen. Den andra reservationen handlar om sysselsättningen iKarlsborgs kommun och speciellt vid Vanäsverken, Reservationen utmynnar i ettyrkande om ett tillkännagivande med begäran om en samlad strukturplan förVanäsverken, Som sade är det inte första gången under det här riksmötetsom sysselsättningen i är uppe till behandling. Det harförekommit frågesvar av statsråden och och det har varit eninterpellationsdebatt med statsrådet , Vad som förvånar mig är attmotionärer och reservanter talar om passivitet. Genom att läsariksdagsprotokollet frän den nämnda interpellationsdebatten kan man se att dethar tagits en hel del initiativ för att komma till rätta med dessa problem. När det gäller sysselsättningsfrågor är det i allmänhet såatt man från alla partiers sida försöker bidra till att hitta lämpligalösningar. Jag vill påstå att så har skett i allra högsta grad när det gällerförhållandena i . Jag skall inte upprepa vad som sades iinterpellationsdebatten utan jag vill bara hänvisa till protokollet, där deträknas upp åtskilliga initiativ. har utskottet inte särskilt uppehållit sig vid hur manhär använt begreppet strukturplan. Jag vill gärna själv ge några synpunkter pådet. Vi har behandlat i och vi har för behandling på vårt bord mångaärenden där det förekommer strukturplaner av olika slag. Vi har strukturplanerför Svenska Varv, för . för bryggeribranschen osv. Därför kundejag mycket väl tänka rnig att man diskuterade en strukturplan förförsvarsmaterielindustrin eller för förenade fabriksverken. Men vad sorn härbegärs är en samlad strukturplan för en produktenhet inom en av sektorerna,nämligen sektorn försvarsmateriel, inom förenade fabriksverken. Då har manalltså gett begreppet en helt annan innebörd. beskrivs det i motionen vad man är ute efter. Manönskar alltså förslag till alternativ sysselsättning i form av civil produktion eller över huvudtaget åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget. När det gäller strukturen idess helhet har det tillsatts en utredningsman - landshövdingen - som just skall försöka bena ut möjligheterna att inom försvarsmaterielindustrin skaffa fram alternativ civil produktion. Även inom förenade fabriksverken pågår en prövning av dessstruktur. I kanslihuset ligger för prövning ett förslagom att göra förenadefabriksverken till aktiebolag och inlemma det i Statsföretag. Närdet gällerstrukturen pågår det alltså en hel del arbete som måste avvaktas, något sommöjligen kan försvåra diskussionen om att snabbt hitta lösningar. Det kanske blir tillfälle att återkomma senare i debattenom det skulle komma upp några speciella frågor. Men utskottets uppfattning äratt det har tagits initiativ, det har givits bekräftelse på att berördastatsråd är positivt inställda och har utlovat sin medverkan pä olika sätt föratt hjälpa till att hitta möjligheter att lösa sysselsättningsproblemen iKarlsborgs kommun. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde TOMMYFRANZÉN (vpk) replik: Utskottets företrädare stärkermig verkligen i den uppfattning jag förde fram i mitt inledningsanförande,nämligen att man i utskottet inte vet vad man talar om. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde har sammasyn på saken som vi motionärer. Men i nästa andetag säger han också att hananser att elinspektionen kan fullgöra sina skyldigheter beträffande kontrolloch tillsyn med nuvarande personalstyrka och anslag. Det är ju fantastiskt!Industriverksstyrelsen har på uppdrag av elinspektionen begärt att få fleratjänster för att kunna fullgöra sina skyldigheter. skriver t. o.m. detta, vilket kan läsa i utskottets belänkande: "Trotsolika rationaliseringsåtgärder och omfördelning av arbetet har ökningen avfältarbetet inle blivit av den storlek som vore önskvärd. Anledningen till dettaär begränsade personalresurser och bristande reseanslag." Här ger sig alltså , som ulskottsmajoritetensföreträdare, in och sätter sig helt okunnigt på elinspektionens experters ochindustriverksstyrelsens anslagsäskanden. Jag tycker all det är nonchalans ihögsta grad från utskottet att anföra sådana argument i dessa frågor. Vad är det som har hänt när del gällerriksrevisionsverkets utredning? Där har man sagt alt del inle är lämpligt allöverföra en del medel via en viss avgiftsfinansiering. Vad innebärstatskontorets utredning? Man har konstaterat från inspektionens sida att derationaliseringsåtgärder som statskontoret föreslog inte är genomförbara ochframför allt inle ger ökade resurser till fältarbete för inspektioner ochkontroll.Det är nämligen så att de elektriska starkströmsanläggningarna intefinns på de olika kontor som inspektionen har, utan de finns runt om ute ilandet, och del är fältarbete som behövs. Jag måste säga alt utskottels företrädare verkligen harvisat vad man trampat på. säger man att man skall klara av dettainspeklionsarbeie med nuvarande styrka, ulan att man vet något om vadinspektion av starkströmsanläggningar innebär och ulan att man vet vadkontroll av dessa anläggningar innebär. Jag vill att kommer upp och försöker förklarasig litet närmare, för detta tycker jag var verkligt dåligt från utskottetssida. PAULJANSSON (s) replik: Eftersom jag är en snäll och hygglig personskall jag inte vara lika hård i mina omdömen som var och säga attKarl Björzén inte vet vad han talar om. Det hoppas jag att han vet. eftersomhan nu har utskottets förtroende alt vara talesman i denna fråga. Men tillåt mig ändå säga att jag tycker all del var ettmagert besked han gav beträffande den fråga jag talade om. Jag ställde inledningsvis några frågor till utskottetsföreträdare, som alltså är : Vilka konkreta åtgärder har vidtagits,och vad har resultatet blivit av alla dessa stora ansträngningar som regeringenhar gjort enligt ulskottsmajoritetens mening för att få fram alternativsysselsättning vid Vanäsverken? hänvisar han till frågesvar och interpellationsdebatter.Ja. naturligtvis, vi har varit tjatiga i denna fråga, men vi har tvingats altvara detta. Jag har nästan bett om ursäkt för att vi på nytt hartvingats ta upp saken här i kammaren för att försöka få besked av regeringen.Naturligtvis svarar man pliktskyldigastpå frågor och interpellationer, eftersom man måste göra detta. Men ännu har viinle sett resultaten av ansträngningarna. Icke en enda krona har, som sagt,anvisats för att man skall få alternativ produktion. talade om strukturplaner och om att del kanfinnas olika tolkningar. Vad vi menar rned en strukturplan för Vanäsverken äratt man kan strukturera om företaget och därmed få in mera av alternativa civilaprodukter. Vi vet ju att försvarsbeställningarna i fortsättningen kommer attminska ytterligare i omfattning. Vi kan rimligtvis inle stå här i ochbegära att man vid Vanäsverken till varje pris skall tillverka kulor och krutsom vi inte behöver. Vi hoppas ju att vi skall få allt mindre användning försådana saker. Men med utgångspunkt i sysselsätlningssituationen i Karlsborghävdar jag att staten måste la sitt ansvar. Statsråd har också här i kammarengått med på att staten har ett speciellt ansvar för , eftersom man harbyggt upp orten från början. Därför efterlyser vi vad vi får för alternativproduktion vid Vanäsverken, På detta har inte svarat. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde KARLBJÖRZÉN (m) replik: Först vill jag säga till att jagfaktiskt vet litet grand om vad statens elektriska inspektion sysslar med.eftersom jag har varit driftchef i industrin och haftförbindelse med representanter för inspektionen. Jag vill emellertid tilläggaatt statens industriverk och elinspektionen ingalunda är ensamma blandmyndigheter här i landet om att begära nya tjänster. Skulle det innebära att vitrampar experter på tårna så fort vi säger nej till nya tjänster, får vi nogvänja oss vid här i kammaren att trampa experter på tårna. Beträffande Vanäsverken måste jag säga att jag faktisktglömde att svara på fråga, om det gäller någon ny Åslingdoktrin.Det gör det naturligtvis inte. Riksdagsbeslut ligger bakom förenadefabriksverkens struktur, och riksdagsbeslut ligger också bakom om tänkbar alternativ produktion och frågornas hantering. Jag blev även ombedd att räkna upp någonting av vad somhar hänt, eftersom jag kritiserade uttalandet om passivitet och förklarade har gjort en del, nämnde själv de extra 12 miljonerna somskall göra att man får andrum i det fortsatta arbetet på att hitta alternativproduktion. Som utredningsman har man tillsatt . Han har gettsig i kast med de här problemen och har också en rad experter till sittförfogande. konstaterade i interpellationssvaret att detfinns arbetsgrupper på nivå och på länsnivå som arbetar med detta. Hanhar förklarat sig beredd att hjälpa till så gott han kan. Vidare har han lovatatt hjälpa till att ge utvecklingsfonden möjligheter att bistå arbetsgruppernai detta arbete. Han har också talat om att industridepartementet har gettsanktion åt Investeringsbanken att positivt behandla objekt som ser ut attkunna vara lönsamma och som ligger inom ramen för den struktur på fabriksverkensorn har bestämt. Han har också understrukit att naturligtvis är deuttalanden från arbetsmarknadsutskottet och näringsutskottet som antagits avriksdagen vägledande för hans arbete. Och han har liksom statsrådet 14 protokoll 1979/80:121-122 Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Krönmarkpå olika sätt förklarat sig beredd att göra allt vad ett statsråd kan göra i ensådan här situation, (vpk) replik: Jag må säga att det är beklagligt att KarlBjörzén under i industrin inte lärt sig mer. innebar utskottets skrivning med anledning avden motion som jag också den gången hade väckt att det skulle ankomma påindustriverket att i samband med den årliga anslagsframställningen bedöma justinspektionens personalbehov på . Det sade man . 1 årkommer industriverket med dessa krav. och då säger utskottet: Ja, det bryr vioss inte om. Här är man ju helt inkonsekvent. Ena året säger man attdet får ankomma på verket att göra anslagsframställning. Verket kommer med ensådan. säger man: Vi bryr oss inte om er. Man trampar, för attanvändti uttryck, experterna på tårna. Jag måstege något exempel på vad sorn händer. Vi har för inte så fantastiskt länge sedan här i Stockholminom elbranschen just märkt av svårigheterna att få ut elinspektionenstjänstemän på kontroll och tillsyn. I detta fall gällde det arbetsmiljölagens tillämpning.På , där en inte helt okänd organisation byggde etthus, hade vi ett olyckstillbud som berodde på elektrisk ström. Det tog en månad- säger en månad - innan elinspektionen hade möjlighet att komma dit, titta påtillbudet och göra kontroll och översyn i anslutning till åtaganden enligtarbetsmiljölagen. Och den som känner till litet grand om sådana här saker vetatt är det nästan ointressant att göra en kontroll -det kan detfaktiskt vara om man bara väntar till dagen efter tillbudet. Det finns flera sådana här exempel. Jag tycker att KarlBjörzén. när han nu negligerar elverket och elinspektionen, bör ställa sig uppi talarstolen och tala om för elinspektionens tjänstemän hur de skall fullföljasina åtaganden, hur de skall fullgöra skyldigheten att upprätthålla kontrolloch tillsyn över starkströmsansläggningar i det här landet. () replik: Några ord till . Vi får givetvis inte hålla på för länge, men jag måstekonstatera att den långa rad av statsrådsuttalanden som räknadeupp känner vi alla väl till. Vi har själva tagit emot dessa uttalanden i formav fråge- oeh interpellationssvar här i kammaren. Men vad jag efterlyste vnikonkreta resultat, och där kunde inte peka på ett enda. Icke enkrona har man satsat för att göra någonting åt det här problemet. Vi har stort förtroende för att hemma, kommer att göra vad han kan som utredningsman i dettasammanhang. Men vi anser att han behöver ett stöd. och det trodde vi att hanskulle få om ville göra ett uttalande i den här riktningen, som såatt säga sätter press på regeringen att verkligen känna sitt arbetsgivaransvarför Vanäsver- ken ochför , där man är så trängd när det gäller Nr 122 Sedan vill jag bara fråga, om det är så att industrinian och kanske driver och äger ett företag: Är det vanligt inom industrin att man. om man får en fråga från de anställda i en viktig angelägenhet, väntar i fyra Vissa anslag inom månader innan man svarar? Jag tycker att detta i hög grad är bevis på passivitet.Jag tror inte att rnentets verksam- Björzén. om han är företagare, driver sin verksamhet på det sättet. () replik: Ja, visst hade det varit önskvärt att NilsÅsling hade haft tid att besvara brevet snabbare. Orsaken till att det dröjdeså länge känner jag inte till - den har jag inte frågat honom orn - men jag tarför givet att ett skäl kan vara att han har förfärligt mycket att göra, och jumer han blir uppvaktad med frågor, besök och debatter, desto svårare får hannaturligtvis att hinna med allt. efterlyste i sitt senaste inlägg ettpositivt uttalande av som ett stöd i ryggen åt de myndigheter palänsplanet och lokalt som arbetar med de här frågorna. Men vad han har yrkat pånu är ju inte något uttalande, utan det är en begäran om en samlad strukturplanför Vanäsverken. och det är faktiskt någonting helt annat. Det visar att detfinns en skillnad i uppfattningar mellan de olika partiernas representanter.Jag tycker det tyder på att ni har en litet annorlunda syn än vad vi har på denborgerliga sidan på hur staten kan och bör hantera sådana frågor och att ni harnågot av en övertro på central statlig planering. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet fa antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. PERISRAELSSON (vpk): Jag vill göra några kommentarer i anslutningtill behandlingen av m. fl. motion om Vanäsverken i . Jag hartvå skäl till att gå in i den här debatten. Det första skälet är att det rör sig om en industri somproducerar försvarsmateriel. På min hemort, , finns en betydligtstörre industri, , som också producerar försvarsmateriel, om än av annatslag än fabriken i . Här finns således ett gemensamt intresse av attslå vakt om sysselsättningen för de anställda i försvarsmaterielindustrin. Det andra skälet för mig att gå in i denna debatt är attvi från vpk motionsledes tagit upp frågan om en planering förövergång till ökad civil produktion inom försvarsmaterielindustrin. Här handlardet just om detta för Vanäsverkens del, och det är då naturligt att vi ställerupp och stöder ett sådant krav. Vanäsverken hade jag tillfälle att besöka tidigare i år.och jag fick då information om sysselsättningsläget och möjligheterna att medcivil produktion kompensera en nedgång i de militära beställningarna. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde man redannu, men i liten omfattning, sysslade med viss civil produktion. Mandokumenterade ett klart intresse för att utveckla en civil produktionssektorsom komplement till den militära sektorn. Man visade upp produkter fränkallpressning av metalldetaljer som egentligen skulle ha legat utanför dettekniskt möjligas gräns, om man skulle ha följt känd teknik. Ändå hademan lyckats göra detaljerna och låg således långt framme då det gällde atttillämpa det fasta tillståndets fysik på teknikens område. Men som sagt -detrörde sig ännu om en produktion i en mycket blygsam skala. Vad som erfordras för att utvidga den civila produktionenär resurser för produktutveckling och marknadsföring. Det är helt enkeltnödvändigt att sådana resurser ställs till förfogande, om sysselsättningenskall kunna säkras vid Vanäsverken i , Detta framgick klart vid vårtbesök där. Jag vill också nämna att en annan fabrik med ungefär sammatillverkning finns i i . Jag vill redan nu betona att enlösning för den ena av dessa två fabriker inte får gå ut över den andra. Enutveckling av civil produktion vid Vanasverken i hjälper ju ocksåÅmotfors. Slutligen till vad sade. Om jag fattade honomrätt. sade han att han kunde tänka sig en strukturplan för helakrigsmaterielindustrin. Det skulle vara bra, för det är precis vad vi har krävtår i de motioner som jag talade om förut. Med det sagda yrkar också jag bifall tillreservationen nr 2 vid näringsutskottets betänkande nr 36. STENSVENSSON (m): Sysselsättningsläget inorn kommunär. som många redan har framhållit, mycket bekymmersamt. Den hotbild som sedanlänge vilat över kommunen i och med Luxorkrisen har skärpts betydligt genomproblemen vid Vanäsverken, Förvärvsfrekvensen ligger redan nu underriksgenomsnittet totalt sett. rnen för kvinnorna är det sämre ställt. Därvidlagligger under riksgenomsnittet. Men om man ser tilllänet i dess helhet finner man att ligger överriksgenomsnittet, vilket man bör ha i minnet i den regionalpolitiska debatten. hade vi eninterpellationsdebatt om sysselsättningen i .