prot · G309103 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 den mån dessa problem är rena grundlagsproblem och rör offentlighetsrätten - som ju finns 135 Förslag till sekretesslag m. rn. berörd i15 kap. i den nya lag som eventuellt skall antas nu i en votering - så är dealltså grundlagsproblem, och DALK sysslar icke med grundlagsproblem ochgränsdragningen mellan vad som skall vara tillgängligt och icke tillgängligt. () replik: DALK sysslar ändå med att förstärka grundlagenpå denna punkt, och det är vår målsättning att uppnå det syftet. JÖRNSVENSSON (vpk) replik: Det kan vara riktigt i och för sig. Men den äringen grundlagsstiftande eller grundlagstolkande institution. Det kan denaldrig bli. Den digniteten har ni inte, utan det har ju ochkonstitutionsutskottet. Det är därför jag menar att man frånkonstitutionsutskottet borde ha talat om detta här . () replik: Det var därför jag också sade att den härfrågan återkommer till . Vi har i utskottet en mycket stor respekt ochförståelse för de tankar som ligger bakom motion. Det ärockså självklart för oss att det i nästan alla fall skall vara sä att denenskilde har full tillgång till sin egen sjukjournal. Men det finns vissasällsynta undantagsfall, när detta kan vara mindre lämpligt. Det är svårt föross som lagstiftare att få samma goda överblick över hela det här fältet somläkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal. Vi har därför tagit ledning avden expertis som har yttrat sig över utredningens och justitiedepartementetsförslag, och vi har låtit oss övertygas om att det är rikfigt att ha enmöjlighet att göra undantag. Men vi understryker i betänkandet att det bara isällsynta undantagsfall bör förekomma att man förmenar den enskilde rätten attta del av sin egen sjukjournal. Låt mig sedan återkomma till en fråga som såväl HildingJohansson som och har varit inne på. Detgäller påståendet att den nya lagen skulle innebära en väldig utvidgning av detsekretessbelagda området på skattesidan. Jag måste erkänna att jag har svårtatt förstå det resonemanget, och jag skulle vilja be någon av dessasocialdemokratiska debattörer att gå upp i talarstolen och tala om vilket slagsuppgifter eller handlingar dé avser. Vilken typ av uppgifter är det, minaherrar, som icke har varit sekretessbelagda, men som blir det genom den nyasekretesslagen? (): Nr 103 Jag ställde fyra frågor till utskottets talesman, och 'u'en den Tarschys lyckades med att inte svara på någon av dem. Han svararmed att ge it p,,, |gc() sammanfattningen att begränsningen när det gäller rätten att ta del av sin egen sjukjournal endast skall tillämpas i ytterst sällsynta fall. Men det är Försias tiltsekre- viktigtför de människor som berörs av detta att de vet på vilka kriterier de inte fårse sin sjukjournal. har inte lämnat något besked i detavseendet, och jag tror inte att han kommer att kunna göra det heller, även omjag fortsätter att fråga honom om detta. Det är bara att konstatera attlagstiftningen på den här punkten inte är bra. Jag vet att utskottet harbehandlat denna fråga ingående och noggrant, så jag skall inte kritiserautskottet för det. Det är bara synd att den behandlingen inte kommit tilluttryck i text, sä att vanligt folk kan få veta vad som gäller. hänvisar till de reaktioner som han harfått från sjukvårdspersonal när det gäller frågan om att inte ha ovillkorligrätt för patienten att ta del av sin sjukjournal. Jag kan då nämna att bland deremissinstanser som var aktuella i fråga om den här punkten fanns det ocksåflera som talade för denna rätt. Det var inte instanser som representeradesjukvårdpersonal, utan det var patientorganisationer och också datainspektionen,och de utgick från patienternas önskemål. Eftersom jag fick en direkt fråga vill jagsvara på den. I varje fall jag har aldrig påstått att sekretesslagen medför enväldig utvidgning av skattesekretessen. Däremot har jag påpekat att här sker enförändring i förhållande till det som präglar propositionen i övrigt. DanielTarschys var inne på det i sitt första anförande, då han talade om att maninför en villkorlig sekretessbeläggning och att det alltid bör göras enskadebedömning. Här sker ett avsteg från denna princip inom ett samlatförvaltningsområde, och det är detta vår kritik gäller. ställde en del frågor, menhon var vänlig nog att påpeka att hon förstod att jag inte skulle kunna svarapå dem. Det går inte att exakt ange efter vilka kriterier som tillämpningen avden här paragrafen skall ske. De mycket sällsynta individuella fallen, där denhär regeln om att en enskild inte bör ges rätt att ta del av sin sjukjournalkan komma att fillämpas, kan nämligen inte utskottet överblicka. Jag tror att vi måste förstå att det i detta fall, liksomi ganska många andra fall där man överväger sekretessregler, är nödvändigt attgöra en avvägning. Om man inför sekretessregler, får man fullständigareuppgifter i det material som myndigheterna har att samla. Om man icke harsekretessregler i det fall där det behövs, innebär detta att materialet - i dethär fallet sjukjournalerna - blir mycket mer ofullständigt. Här måste det blien ganska besvärlig vårdpolitisk avvägning. svarade, såvitt jag kunde höra, inte alls på min fråga. Nr 103 löd: Vad är det för uppgifter som icke är sekretessbelagda men som blir , , det genom den nya lagstiftningen?Man har från socialdemokratisk sida-det Torsdagenden " j t 5 I-, " ,,w,n går inte att förneka - gjort skenav att den nya lagstiftningen innebär en L-) mars1980 " , , ''' ./ & & kraftig utvidgning av sekretessen. Jag har bestritt att så skulle vara falletoch F'-l 'ill k-' efterlyst exempel på uppgiftersöm är offentliga men som blir , '' sekretessbelagda. Finns det någraexempel, mina vänner, så kom fram med Iannat fall får ni väl erkänna att det är fel att påstå att det sker en mörkläggning av ett helt förvaltningsområde. Jag vet att är en duktigdebattör. Tekniken att blanda in två helt olika områden och två olika personeri en och samma debatt är ibland ett effektivt vapen, men jag tycker att DanielTarschys kunde koncentrera sig på frågan om sjukjournaler. visst kunna svara på frågan: Vad är det för tidsgränser som gäller förbegränsning av rätten att ta del av sin sjukjournal? Är det sekretesskyddet förtredje person som är det dominerande eller är det skyddet efter avslutadbehandling? Det är, som sagt, en fråga som borde kunna svarapå. Man borde också kunna få veta om hela journalen är sekretessbelagd, omtredje person har lämnat uppgifter till den. Det är i och för sig inte säkonstigt, om lämnar svar på just dessa frågor. Jag skulle för min del vilja avsluta den härdebatten men måste säga några ord eftersom jag fick ytterligare en fråga. Jaghar hänvisat till redogörelsen längst upp på s. 34 i vårt betänkande. Därklargörs skillnaden mellan nuvarande rätt och den rätt som skulle komma attgälla om utskottets förslag bifalles. Lägg märke till att reservanterna haraccepterat den här utvidgningen. Därför kan vi ju inte heller vara så oerhörtupprörda -det måste ändå vara en missuppfattning. Vad jag framhållit är att manäven nu saknar offentlighet och möjlighet att göra en skadebedömning när detgäller att lämna ut uppgifter på de områden som berör den första instansen. Detär detta kritiken avser. Det gäller alltså både det nuvarande läget och detframtida. Så liberal borde väl ändå vara att han kunde medverkatill en vidgning av offentligheten. Införande av ett skaderekvisit medför dettaresultat. Först vill jag säga till attregeln ju är den, att om det i en handling finns dels uppgifter som bör varasekretessbelagda, dels andra uppgifter, skall man ha rätt att ta del av deandra uppgifterna. Förekomsten av några uppgifter som är sekretessbelagda skallalltså inte behöva betyda att hela handlingen hemligstäinplas. Detta är enviktig grundsats som gäller hela sekretesslagen. Jag kan inte ge klara besked på frågan om tidsgränser, ochdet beror på att ]jag inte har hunnit slåtillräckligt snabbt i den omfattande propositionen. hoppaskunna återkomma till senare och ge ett klart Nr 103 besked på den här punkten. Till OlleSvensson vill jag säga som slutkommentar, att trots mina frågor [ f-,-f I9g() har desocialdemokratiska ledamöterna i den här debatten inte kunnat ge något konkret exempel på en handling som äroffentlig och med den nya Försias till sekre-lagen blir sekretessbelagd.Jag tycker därför att talet om att det sker en irsslas m utvidgning av detsekretessbelagda området faller ganska platt till marken. har uppehållit sig vid en annan fråga,nämligen om man skall ha skaderekvisit eller inte - men i dagens läge har viinte någon skaderekvisitkonstruktion i sekretesslagstiftningen påskatteområdet. Jag borde egentligen inte ställa fler frågortill , därför att ju mer han svarar, desto mer får jag intryckav att det här är en kautschukparagraf, att vi lämnar utrymme för väldigtgodtyckliga beslut av läkarna, vilket inte alls är bra för patienterna. Jag ställer inte frågor här för min egen del, utan detmåste ges klara besked för att de lagkunniga utanför det här huset sedan skallkunna göra bedömningar av vad det är som gäller och också för att människorskall ha någorlunda goda möjligheter att bedöma vilka rättigheter de har att tadel av sina sjukjournaler. Det finns en viss flexibilitet i hela den härlagstiftningen. Det går nämligen inte att med raka linjaler dra streck mellandet område som skall vara offentligt och det som skall vara sekretessbelagt.Det är nödvändigt att lämna ett ganska stort utrymme för bedömning frän falltill fall. Men i utskottets betänkande lika väl som i propositionen understryksatt sekretessbeläggning av sjukjournaler för den enskilde själv skall ske medmycket stor restriktivitet och under iakttagande av etiska bedömningar frånläkarnas sida. Jag tror inte, fru talman, att den här regeln kommer attleda till att det begås fel gentemot de enskilda, men det är självklart att vipå det här området liksom på flera andra måste följa rättsutvecklingen mycketnoga för att se till att patienternas rätt inte eftersatts. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 99 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Nr 103 Den som vill att kammaren bifallerkonstitutionsutskottets hemställan i -T , , j, betänkande 37 mom. 1 röstar ja, , T iiiod den det ej vill röstar nej. 13 mars19S0 " " Vinner nej har kammaren bifallit motion 99 av m. fl. , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 279 Nej - 14 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 1 avHilding m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande37 mom. 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHilding begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 147 Nej - 146 Mom. 9 och 10 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall fill dels utskottets hemställan, dels reservation 2 avHilding m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller konsfitutionsutskottets hemställan i Nr 103 betänkande 37 mom. 11 röstar ja. den det ejvill röstar nej. 13 m;,,;; lyso Vinnernej har kammaren bifallit reservation 2 av t"- fl- Hyresfrågor in. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHilding begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 147 Nej - 146 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2 Hyresfrågor m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande /80:13 med anledning av motioner i hyresfrågor m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:330av och (båda s), 1979/80:580 av Per och (båda s),vari föreslagits att som sin mening gav regeringen till känna attlagen om förvärv av hyresfasfighet m. m. borde ses över när det gälldeförutsättningarna för tillstånd och hyresgästorganisations ställning, allt i syfteatt få en bättre kontroll av förvärv av hyresfastigheter, 1979/80:1006 av m. fl. (m) såvitt nu var ifråga (yrkandet 1), 1979/80:1506av andre vice talmannen m. fl. (c), 1979/80:1519 av m. fl. (vpk), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandet 1) föreslagits att som sin mening gavregeringen till känna att förslag borde föreläggas om sådanaändringar i lagen om tillstånd till förvärv av hyresfastighet, m. m., sommedförde en bostadssocialt sett striktare tillämpning och lade avgörande viktvid hyresgästernas synpunkter, 1979/80:1520 av m. fl. (vpk), vari föreslagitsatt som sin mening gav regeringen till känna att förslag snarastborde föreläggas om ändring av 12 kap. 48 § första stycketjordabalken (hyreslagen) så att hyran vid förlängning av hyresavtal inte fickvara högre än hyran för likvärdiga lägenheter, samt 1979/80:1825av och (båda s). Nr 103 Utskottet hemställde , I 1- beträffande lokalhyra attriksdagen skulle avslå motionerna 1979/ ,., 80:330och 1506, 13. 2. beträffande en översyn av bruksvärdesystemet attriksdagen skulle Hyresfrågor m. m. avslåmotionen 1979/80:1825, 3. beträffandejämförelseregeln att skulle avslå mofionen 1979/80:1520, 4. beträffandeskilda hyresgästorganisationers rätt enligt hyresförhandlingslagen attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:1006 yrkandet 1, 5. beträffande enöversyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. att skulle avslåmotionerna 1979/80:580 och 1519 yrkandet 1. Reservation hade avgivitsbeträffande tillstånd till förvärv av hyresfastighet m. m. av Per ,, , , , och (alla s), som ansett att utskottet under 5 borthemställa beträffande en översyn av lagen om förvärv avhyresfastighet m. m. att med bifall till motionen 1979/80:580 och medanledning av motionen 1979/80:1519 yrkandet 1 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. - har ägnats uppmärksamhet i vid fleratillfällen. Lagen ställer krav på tillstånd till förvärv av bl. a.hyresfastighet när kommunen begär det. Prövningen sker i hyresnämnden. Nämndenskall vägra förvärvs-, tillstånd om inte sökanden gör sannolikt att han kanförvalta fastigheten, att syftet är att idka bostadsförvaltning, att han skallhålla fastigheten i sådant skick att den motsvarar de krav som kan ställasenligt hyreslagen och att han även i övrigt kommer att iaktta god sed i hyresförhållanden.Kraven verkar vid första påseendet betryggande. Tillämpningen ger dock en annan bild. Det börnoterasattjag inte anser att tillämpningen varit felaktig. Den har säkert varit riktig.Tillämpningen visar i stället pä brister i lagstiftningen i skilda avseenden.Bostadsdomstolens domar ger därmed indirekt en kartläggning av dessa brister.Jag tycker att man borde kunna vägra tillstånd när ett spekulativt överprisbetalas. När en privat bostadsrättsförening köper bör man väl kunna pröva ocksåde avsedda medlemmarnas syften. Man borde vägra köp vid spekulativ finansieringmed strimlade lån. Man borde också vägra tillstånd i samtliga fall närförvärvaren är belastad av tidigare anmärkningar- det skall inte gå för honomatt påstå att han nu tänker bättra sig. Det senare gäller bl. a. dem som ärfastighetshandlare i stor skala men som uppger att de tänker minska sinverksamhet. Ett sätt att uppnå den här önskade situationen är attlagens förutsättningar för tillstånd skrivs på ett mer täckande och generellt sätt. Vi socialdemokra fiska reservanter i civilutskottet föreslår att skall begära enöversyn 142 i den riktningen. Att vi blevreservanter och inte hamnade i majoritet med den härmeningen var f. ö. en överraskning för oss. Bostadsministern sade Nr 103 förra åreti en proposition att det enligt hennes mening kan finnas skäl till en Torsdagen den sädanöversyn.Hon ville bara ha ytterligare erfarenhet av tillämpningen. Det 13 p.,.,,-;;19X() har vi nu.Utskottsmajoriteten har också känt trycket på sig och säger att det _ kan finnasskäl för en översyn, men man skjuter frågan framåt. Är den Hvresfråsor in in inställningen ärlig, får vi ju den här översynen - enhälligt - ganska snart.Varför inte nu? Ett bifall till reservationen skulle ge ett snabbt resultat ochvisa att de som röstar pä den menar allvar med sina yttranden. I reservationen har vi också föreslagit att en översynskall gälla även hyresgästorganisationernas ställning. Vi vill alltsåkomplettera lagen i den här delen. Det har visserligen förutsatts att kommunenaldrig har anledning att inte begära prövning, om hyresgästorganisationen villha det. I praktisk handling kan det emellertid - det vet vi ju alla - uppståpraktiska komplikationer i sambanden. Yrkandet i den delen påverkar ju inteprövningens innehåll som sådant. Det borde därför vara lätt att stödja ettförslag om en översyn i den här delen. Jag yrkar bifall till den reservation som visocialdemokrater i civilutskottet har fogat till betänkandet nr 13. (vpk): I det här betänkandet behandlas bl. a. tvävpk-motioner, nr 1519 och 1520, och jag skall i huvudsak uppehålla mig viddessa. Det gäller förslag om dels lagen om förvärv av hyresfastighet, den s. k.Lex Backström, dels hyreslagen och dess bruksvärdesbestämmelser. Vad beträffar den förstnämnda motionen sammanfaller den istort sett med den socialdemokratiska motionen nr 580, som nyssuppehållit sig vid och där ungefär samma problem tas upp. Varken vpk-motioneneller s-motionen har tillstyrkts av utskottets borgerliga ledamöter, ochmotionsförslagen följs upp i reservation till utskottsbetänkandet. I motsats till utskottsmajoriteten, som inte anser att detfinns några erfarenheter som kan föranleda en översyn av förutsättningarna förförvärv av hyresfastigheter, anser jag att det föreligger tillräckligaerfarenheter för att göra både en översyn och en ändring. Jag anser detta motbakgrund av den spekulation och handel som pågår, mot bakgrund av det sätt pävilket finansiering av köp och ägande sker, mot bakgrund av att kontrollen vidförvärv av hyresfastigheter visat sig otillfredsställande, mot bakgrund av attlagens nuvarande utformning visat sig få bostadssocialt oönskade konsekvenseroch - inte minst viktigt - mot bakgrund av att hyresgästernas inflytande ochhyresgästorganisationernas ställning är helt otillfredsställande. Jag yrkar därför bifall till vpk-motionen nr 1519 ochkommer i andra hand att stödja den socialdemokratiska reservationen. När det gäller frågan om brukvärdessystemet i hyreslagenoch jämförel seregeln i 48 § hyreslagen har utskottet gett en utmärkt redogörelse över innehållet i bestämmelserna. Det finns emellertid några grundläggande saker och värderingar från resp. regeringsförslag som legat till grund för 143 Nr 103 lagstiftningen vilka jag vill erinra om och vilka vi även tagit upp i vår motion 1 3 rnars 1980 Grundtanken i 1968 årshyreslagstiftning var att hyresregleringen succes- sivt skulle avvecklas och hyrorna "anpassas", dvs. höjas, till ettmarknads- Hvresfråsorm värde med begränsat inflytande fördet s. k. enskilda vinstintresset. genom enhyressättning enligt bruksvärdesmetoden, där en flexibel hyres-spärr uppnåsgenom en viss koppling till de allmännyttiga bostadsföretagens hyror. Medflexibilitet menas här en hyressättning som - jag citerar proposition 1967:141- "inte hindrar de ekonomiska faktorerna att förskjuta hyresnivånuppåt" i enlighet med - jag citerar proposition 1974:150 -"önskemåletatt skapa de nödvändiga förutsättningarna för rörlighet påhyresmarknaden". Det står alltså helt klart - genom de citat från resp.propositioner som jag har anfört-vad man har menat med den flexibilitet ihyressättningen som jag talade om. Dä jämförelseregeln infördes sades ett primärt syfte varaatt stärka besittningsskyddet och få en spärr mot oskäliga hyror.Bruksvärdesmetoden har emellertid inte tjänat som någon spärr mot omotiveradeoch oskäliga hyreshöjningar. Bestämmelserna förutsätter och befrämjar nämligenständiga hyreshöjningar och leder till att hyresnivån skruvas upp. Principen att, sedan ej representativa hyror uteslutits urjämförelsematerialet, hyresnivån för lägenheter med de högsta hyrorna skallvara riktpunkten för bedömningen har hjälpt till att pressa upp hyrorna.Hyreshöjningar kan ske med hänvisning till de högsta hyrorna i ettjämförelsematerial , och de kan även överskridas bara de inte är, som det ståri lagen, "påtagligt högre". En ny diskussion har kommit i gång ombruksvärdesmetoden mot bakgrund av att de allmännyttiga bostadsföretagen harbetydande merkostnader jämfört med privata och att privata hyresvärdarkan'utnyttja detta till extravinster. Diskussionen gäller också förhållandetatt allmännyttiga bostadsföretag i viss utsträckning harerhållit kommunala bidrag för en del av de merkostnader som de genom sinabestämda uppgifter som instrument för en social, bostadspolitik har. Vidareblir allt fler polifiker klara över att allmännyttan måste erhålla ettriktat statligt stöd för att klara sina ökade kostnader. Ett ekonomiskt stöd till enbart allmännyttan innebär atten kraftfull hyresgästopinion kan utnyttja bruksvärdesreglerna motprivatvärdarna. De privata fastighetsägarnas vinster skulle därigenom minskaoch det privata fastighetsägandet bli mindre intressant. Detta har skapat orobland fastighetsägare och borgerliga politiker i och utanför regeringen. Olikaföreträdare för privata fastighetsägarintressen har börjat kräva attbruksvärdesbestämmelserna skall slopas och ersättas med en fri hyresmarknad,där tillgång och efterfrågan helt skall bestämma hyrorna. kommunisterna har alltsedan 48 § i hyreslagen i sinnuvarande form tillkom kritiserat brister i lagen och hävdat att gällande 144 bestämmelser vid prövning ochbestämmande av hyran skall ändras så att den hyra somprövas inte får vara högre än hyran för likvärdiga lägenheter. Vi upprepar nudetta krav och begär en sådan förändring. säger till vår motion att den utvärderingav bruksvärdessystemet som förutses göras av hyresrättsutredningen även böromfatta utformningen av jämförelsereglerna och att det därför inte finns skälatt nu särskilt överväga en begäran om en föreslagen lagändring. Vad vi imotionen har föreslagit är emellertid att nu skall ta ställning. Pådenna punkt behöver vi inte avvakta något utredningsförslag och ett eventuelltregeringsförslag av sådan innebörd, förmodligen . Detär skillnad på att avvakta ett eventuellt förslag och att uttala sig för ellerbegära en förändring. Jag yrkarbifall till motion 1520. Socialdemokraterna föreslår i sin motion attlagen om förvärv av hyresfastighet skall ses över. Utskottsmajoriteten anserinte att det finns anledning till en sådan översyn. Lagen trädde nämligen ikraft och har alltså tillämpats endast . Det är förtidigt att säga att den inte är effektiv. Man har genom lagen stärkthyresgästorganisationernas ställning. De har ställning som part och kandärmed anföra besvär. Lagen vidgades också till att gälla hela landet. Tidigaregällde den bara i sju namngivna kommuner. Vad gäller bruksvärdessystemet sker en utvärdering, somhyresrättsutredningen har i uppdrag att göra. Det bör vara helttillfredsställande och bättre än en översyn. Jag yrkar härmed bifall till civilutskottets hemställan. I motion 330 har vi tagit upp frågan omhyreslagens regler för besittningsskydd och hyressättning vad avseraffärslokaler och andra lokaler. Dessa regler skiljer sig från motsvaranderegler för bostadshyreslägenheter.