prot · G30924 · 1979-12-31 00:00:00 — mån kampanjorganisationerna inför folkomröstningen finner behov av kompletterandeutredningsmaterial står det självfallet även organisationerna fritt att tafram sådant material. Regeringen kommer aU föreslå att kampanjorganisationernatilldelas statliga medel. Jag utgår dessutom från att konsekvensutredningenoffentliggör inte bara sina slutsatser ulan också Nr 24 gmndmaterialet, så atl man kan få den ytterligare belysning avkostnaderna den förolika energisystem, miljöeffekterna och alternativen till kärnkraften som 8november 1979 C.-H. Omen allsidig belysning av de frågor som behandlas i reaktorsäkerhetsutredningenoch konse-k\'ensutredningen (vpk): Jag tackarstatsministern för svaret. Vissapolitiska partier harju sagt att de skall bygga sitt ställningstagande tillkärnkraften på resultaten av de bägge slatliga utredningar, reaktorsäkerhetsutredningenoch konsekvensutredningen, som blir färdiga . Det är också klart attdel ligger i allas intresse alt svenska folkets slällningstagande tillkärnkraften som framtida energikälla baseras på ett fullständigt och allsidigtfaktaunderlag. Delinger då stora betänkligheter all de båda utredningarna förefaller vara mycketensidigt sammansatta. I reaktorsäkerhetsutredningen synes det inte finnas någonmotståndare till kärnkraften, men däremot en rad personer som gjort sig kändasom hökar i kärnkraftsdebatten. I konsekvensutredningen fanns åtminstone enkärnkraftsmotståhdare, men denne tvingades avgå, i likhet med ochvpk:s represenlanler i den parlamentariska referens-grtippen, på grund av denensidighet som präglade utredningens arbete. Sammansättningenav de båda utredningarna har också i olika sammanhang kritiserats för alt inteavspegla den spännvidd i uppfattningen som finns bland tekniker ochvetenskapsmän när det gäller möjligheterna alt skapa tillfredsställandesäkerhet och möjligheterna alt ersätta kärnkraften med andra energislag. Förslagställdes som bekant av miljövårdsprogrammet vid ochtekniska högskola om en kompletterande utredning om reaktorolyckan vidHarrisburg. Begäran om anslag för en sådan utredning avslogs emellertid den egendomliga motiveringen atl maninle kunde anslå medel till utredningsverksamhet inom ett område därregeringen tillsatt en offentlig utredning. Det var naturiigtvis svepskäl. Nuhar dyrbar tid försuttits, men nödvändigheten av kompletterande utredningar hardärför inte blivit mindre. Eftersom svaret enligt min mening var mindretillfredsställande, vill Jag gärna höra egen mening; AnserThorbjörn all de bägge utredningarna kan förväntas ge en allsidigbelysning av de livsavgörande frågor det gäller? Om inle, vilka initiativ fören allsidigare belysning avser regeringen att ta? Hur ställer sig ThorbjörnFälldin till de förslag som framförts av till forskningsrådsnämnden om 1. offentliga förhör med deansvariga för konsekvensutredningen, reaktorsäkerhetsutredningen ochslrålskyddsinslitutets utredning om beredskapsplanering mot kärnkraftsolyckoroch om 2. s. k. vetenskaplig medling omde frågeställningar där oenighet föreligger? Får jag först säga om framställningen till nämnden förenergiproduktionsforskning atl reserverade sig mot det svar som komdärifrån. Låtmig sedan påminna om att jag inser att ytterligarearbete kan behöva utföras när utredningarna blivit klara - de kan behövakompletteras. Jag vill kort och gott säga atl de idéer som är framförda frånFolkkampanjen verkligen är värda att studera just för alt man skall faenallsidig belysning av frågan. Jag vill än en gång framhålla attjag tycker detär angeläget att utredningarna presenterar också sitt bakgrundsmaterial ochinle bara slutsaLserna. Ju mer bakgrundsmaterial som redovisas, desto störremöjligheter finns det ju för olika parter i samhället att göra en bedömning avde slutsatser som utredningarna kommit till. På olika sätt får vi försökamedverka till att svenska folket får en så allsidig bild som möjligt av deolika alternativen. Omen allsidig belysning av de frågor som behandlas i reaktorsäkerhetsutredningenoch kon.se-kyensiitredningcn (vpk): Eftersom del här förslaget från Folkkampanjen, som jag berörde, ärnytt, skall jag litet mer utförligt redogöra för det. Bakgrundenär farhågorna för att de av folkpartiregeringen tillsatta utredningarna inlekommer atl lill alla delar ge den sakliga information som allmänheten har rätttill. Föratt så långt som möjligt råda bot på de eventuella bristerna föreslåsföljande: Offentliga utskoltsförhör somleds av forskningsrådsnämndens arbetsgrupp för energiinformation. Förhörenskall ske med de ansvariga för konsekvensutredningen,reaktorsäkerhetsutredningen och strålskyddsinsti-lutels utredning omberedskapsplanering mol kärnkraftsolyckor. På "kärandesidan" börkritiker med olika inställning i kärnkraftsfrågan förekomma. Folkkampanjen gerockså förslag om frågeställningar som bland andra bör tas upp. Sådana förhörkan beräknas ta två ä och kan starta , dvs. omedelbartefter det att utredningarna är framlagda. När förhören avslutats börFRN:s arbetsgrupp summera resultatet och notera i vilken utsträckning parternavarit rejält oeniga. Dessa frågeställningar bör sedan bli föremål förytteriigare utredning i form av s. k. vetenskaplig medling. Denna går lill såatt för varje återstående problemområde utses ett antal experter jämntfördelade på de två huvudståndpunkler som framkommit. Varje expertgrupp försesmed ordförande och sekreterare. Den vetenskapliga medlingen utmynnar irapporter som skyndsamt publiceras. Denföreslagna metoden skulle ge ett rikt faktamaterial, och jag tycker att det ärtillfredsställande att statsministern förklarat sig beredd att pröva om han kantillstyrka elt sådant förfarande. Men det är också nödvändigt att de härförslagen tas upp positivt av forskningsrädsnämnden och atl regeringen beviljarde anslag som kan bli nödvändiga. Folkkampanjen har som bekant 10 protokoU 1979/80:23-24 Omplanering för avveckling av kärnkraftverket i Del har ännuicke delats ul några slatliga medel till de bägge sidorna, och man väntarivrigt på atl beslut om sådana medel skall fattas. Överläggningenvar härmed avslutad. §6 Om planering för avveckling av kärnkraftverket i Statsministern erhöll ordet föratl besvara Per (vpk) anmälda fråga, 1979/80:73, ochanförde: Per har frågat mig om jag mot bakgrund av säkerhetsproblemenoch evakueringssvårigheterna vid kärnkraftverket i är beredd attmedverka till att man redan före folkomröstningen börjar planera för enavveckling av detta verk. Oberoendeav utfallet i folkomröstningen om kärnkraften är det angeläget alt få framefléktivare beredskapsplaner inför kärnkraftsolyckor. Inte minst förloppet vidolyckan i visar hur viktigt det är atl bl. a. ha väl förbereddaevakueringsplaner. Därför är det nödvändigt att del arbeie som pågår inomstatens strålskyddsinstitul och berörda länsstyrelser fullföljs med sikte påatt snabbi få till stånd en bättre olycks- och kalasiroföeredskap vid allasvenska kärnkraftverk. Förhållandenaomkring gör det enligt min uppfattning naturligt att vid ett nej tillkärnkraften i folkomröstningen avveckla detla verk. Likalitet som i andra hänseenden bör man dock i detta fall nu föregripafolkomröstningen. PER (vpk): Jag ber atl få tacka statsministern för svaret. Jag vill i varje falltolka det som positivt. Vihävdar ju från vpk att det är oförsvarligt atl hålla just Barsebäcksverkel igång längre än vad som är alldeles nödvändigt efter det all ett principbeslutfattats om en avveckling av svensk kärnkraft. Det verket, anser vi, måsteavvecklas med förtur. Varföranser vi det? Jo, främst därför atl det ligger inom ell område, som utsätter enmycket stor befolkning för risker, om det skulle inträffa ett haveri. Statsministern"nådde inle ända fram", som han uttryckte det, då det gällde altstoppa laddningen av . Men det finns en uppenbar risk för atl ettradioaktivt moln efter elt allvarligt reaktorhaveri i "når ändafram" lill stora tätorter som och . En sådan olycka kaninträffa när som helst - det erkänner nu också förre ordföranden , . Är det då försvarligt att vänta än vadsom är oundgängligen nödvändigt med en avveckling, om ett principbeslut häromskulle fattas? Omen snabb avveckling skall kunna ske krävs enligt vår mening att en förplaneringgörs . Elförsörjningen i södra delen av landet måste kunnasäkrasocksåiett lägedå fallerbort. Om effekten från della verk utan störningarskall kunna kopplas bort från elnätet, måste situationen gås igenom i god lid iförväg och de åtgärder förplaneras som kan eliminera störningar ielförsörjningen i denna del av landet. Statsministernsbesked rörde närmast säkerhetsfrågorna då verksamheten pågår -evakuering och liknande - men jag menar atl också frågan om kraftförsörjningenmåste komma in i bilden. Därför ber jag statsministern att precisera sig på denpunkten. Överiäggningenvar härmed avslutad. Omförsäljningen av vissa skogsholmar i §7 Om försäljningen av vissa skogsholmar i ,\ skärgård Budgetministern erhöll ordet förattbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:27, tilljusfitieministern, och anförde: har frågat justitieministern om på vilka grunderregeringen har beslutat all sälja vissa skogsholmar i . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Deskogsholmar som avser bildar fastigheten och Bergön 2:1 iKalix kommun. Regeringen medgav genom beslut , efterföredragning av t. f. departementschefen, atl fastigheten såldes till SvenskaCellulosa Aktiebolaget till ett pris av . Försäljningen hadetillstyrkts av i och kammarkollegiet. Av denutredning som hargjorts i ärendet framgår dels att högsta domstolen den 8januari 1907 och fastställt att äganderätten tillfastigheten tillkommer staten, dels att SCA har en till tiden obegränsadbesittningsrätt till fastigheten. I sådana enstaka fall där staten visserligen har enformell äganderätt till fastigheter men där äganderätten på grund av gamlaupplåtelser med ständig besittningsrätt praktiskt taget är utan betydelsebrukar fastigheterna, efter förslag av vederbörande länsstyrelse ochkammarkollegiet, säljas till innehavarna av besittningsrätten. (vpk): Jag ber atlfå tacka budgetministern för svaret. Beslutetfrån regeringen all ge SCA tillstånd att köpa de områden i Kalix skärgårdsomjag hartagit upp i min fråga har väckt viss uppmärksamhet i vårt län. Delsanses det förstås märkligt att produktiv skogsmark säljs för det isammanhanget uppseendeväckande låga priset , dels harregeringsbeslutet rivit upp gamla diskussioner om ägande- och besittningsrätt.Det är närmast det senare som har föranlett mig atl be regeringen redovisaskälen för alt man nu har givit SCA det aktuella tillståndet. Jag tycker inte attIngemar Mundebo redovisar några särskilt starka skäl. Omförsäljningen av vissa skogsholmar i Han hän visar till attbåde i och kammarkollegiet har tillstyrktförsäljningen och pekar dessutom på ett par avgöranden i högsta domstolen, åren1907 och 1914. Enav länstidningarna i har gjort en myckel ambitiös undersökning avdessa förhållanden, och just i fråga om domsluten säger man: "År1907 dömer Kungl. Maj:l äganderätten för den sk lägenheten lill kronan. Idecember 1914 avkunnar Kungl. Maj:t en dom som ger till skogstrakten." Tidningendrar då slutsatsen all därmed ligger äganderätt och besittningsrätt på skildahänder. Det är en av de saker som har gjort att det under lång -jag höll på allsäga historisk -lid har stått strid om dessa öar. Fiskare har ställts motfiskare i fråga om rättigheten alt utöva fiske Just i dessa områden. För kvarstår åtskilliga frågetecken också efter svar Känderegeringen till hur omstridda de här öarna har varit och är? Vardel verkligen så, , alt SCA för sin verksamhet behövdejust dessaområden? Och föratt knyta an till det sista stycket i svaret vill jag ocksåfråga: om del verkligen är så atl äganderätten praktiskt taget är ulanbetydelse - var då priset lör den här upplåtelsen rimligt? I de ganska få likartade fall som förekommer blir det ofta debaU ochdelade meningar. Jag viU dock understryka att det är få fall. är det tre fall som har varit aktuella, och della är eft av dem. Vivar alltså medvetna om atl delade meningar fanns. Men vi har följt en mycketgammal praxis vid handläggningen av dessa ärenden, att i de fall dåvederbörande länsstyrelse och slatliga centrala myndighet, dvs. kammarkollegium,varit ense om ett förslag och regeringen inte funnit några speciella skäl attmotsätta sig det förslaget, har regeringen medgivit att försäljning skett. Idetta fall fanns det inte några speciella skäl att motsätta sig försäljningen. Jag skall inte i denna debatt gå in och varavärderingsman och ange ett rimligt pris i annan mån än alt säga atl i de fallsom har varit aktuella har man följt förslag från länsstyrelse ochkammarkollegium i prisfrågan. (vpk): Inle hellerjag gör anspråk på alt vara någon värderingsman -ellervärderare, föratt tala jämställt. Men jag vill föratt påvisa hurorimligtdet härpriset måsle le sig för gemene man - föriål, gemene person - säga atl /SCAalltså fått köpa dessa skogsöar för . kunde man skjuta 100 älgarpå dessa öar. Om man sätter värdet på varje älg till . har man tjänatin köpeskillingen för öarna fyra gånger om på ell år bara på älgjakten. Litetknepigt är obestridligen det här. säger atldet har förekommit få likartade fall och alt regeringen har följtgammal praxis. Det är inte utan alt man erinrar sig gammal praxis, för underförra århundradet var det ju så att nybyggare och skogsbönder lurades att motfläskbitar och brännvinskaggar lämna ifrån sig sina skogsområden till bolagen.Nu verkar det som om regeringen följer praxis med baggböleri från . Så är inle fallet. Vid bedömningen av priset bör man måhända ha med ibilden att besittningsrätten har varit fastställd genom ett utslagav högsta domstolen. Man bör måhända också ha med i bilden att någon förändringi fråga om rätten till älgjakt icke skedde genom äganderättsbeslutet. Rättentill älgjakt tillkom besitlningsrättsinnehavaren tillbaka. 07?utnyttjandet av s. k. anpassad studiegång i EIVORMARKLUND (vpk): Om del har varit klart med besittningsrätten, har det uppenbariigenändå varit oklart med besittningsrätt och äganderätt- i varje fall enligt vadden av mig tidigare åberopade länstidningen har kommit fram till. Tidningenredovisar också bakgrunden lill de olika domarna. Tiden räcker inte fill föraft i det här sammanhanget återge allt detta. Min fråga är: Kände regeringenverkligen inte lill det som länstidningen kommit fram till? Bara elt konstaterande : Som framgår av svaret och somframgår av två domslut av högsta domstolen är det alldeles klart var äganderättoch besittningsrätt ligger. Överläggningen varhärmed avslutad. § 8 Om utnyttjandet avs. k. anpassad studiegång i Statsrådet erhöll ordet föratt besvaraGöran () anmälda fråga, 1979/80:65, och anförde: har frågat mig om Jag uppmärksammat uppgifterna om denanpassade studiegångens utbredning och vilka åtgärder som planeras för atlförhindra elt uppenbart missbruk av den anpassade studiegången. Riksdagenbeslöt 1976 med anledning av propositionen om skolans inre arbete alt öppnamöjlighet för s. k. anpassad studiegång. Beslutet grundades på förslag avSIA-utredningen. SlÄ-utredningenhade som sin främsta uppgift att studera situationen för elever med svårigheteroch föreslå olika åtgärder. Särskild uppmärksamhet ägnade utredningen derelativt små elevgrupper som inte kan finna skolan meningsfull. För dessaförekom vid tiden för utredningen olika åtgärder. Omutnyttjandet av s. k. anpassad studiegång i Skolstyrelsenkunde således - och den möjligheten kvarstår alltjämt - ge vissa elever rättatt sluta skolan . Förutsättningen är endast att de får lämpligutbildning eller kan beredas vad som kallas "annan lämplig sysselsättning".Det visade sig vidare vid utredningens undersökningar att s. k. särskildundervisning i många fall utnyttjades så, att man sjukskrev elever somvantrivdes i skolan eller hade anpassningssvårigheter. Därefter fick de endastfem veckotimmars undervisning i skolan, i många fall utan tillsyn ellersysselsättning i övrigt. Del visade sig också att den s. k. Jämkadestudiegången, som enbart avsåg årskurs 9, på grund av den administrativaproceduren och schematekniska svårigheter inle blivit en smidig metod althjälpa eleverna. mening borde skolans åtgärder i första hand syfta till attförebygga problem. Men det borde också vara möjligt för skolan att som en del ielewårdsarbeiel göra Justeringar i timplanen för vissa elever, så alt de kundeuppleva skolgången som meningsfull. Den grundläggande färdighetsträningenkunde exempelvis behöva förstärkas. För enstaka elever på högstadiet bordedelar av utbildningen också kunna förläggas utanför skolan, om det fanns skälatt tro atl eleverna på den vägen skulle komma i bättre balans eller får bättremotivation för fortsatta studier. Avriksdagens beslut liksom av beslutet om ny läroplan för 1979framgår atf den anpassade studiegången skall ge eleverna utbildning som sålångt möjligt skall vara likvärdig med den de får i skolan. Den får såledesinte enbart innebära en placering av eleverna i annan sysselsättning. Denfömlsätter därför handledning. Kravet på handledning är klart uttalat iskolförordningen liksom i anmärkningarna lill timplanen. Somen följd av läroplansbeslutet har () erhållit olika uppdragav regeringen. Däri ingår att noga följa utvecklingen av anpassad studiegångoch redovisa erfarenheter lill regeringen. Demotiv för anpassad studiegång som anförts i samband med SIA-beslutef ochläroplansbeslutet anser jag bärande och riktiga. Genom anpassad studiegångskall skolan ha möjlighet att bättre hjälpa den grupp elever som tidigareslutade skolan, sjukskrevs eller långtidsskolkade. De bestämmelser som gälleroch som finns intagna i skolförordningen och läroplanen samt SÖ:s förslag ochanvisningar ger en klar vägledning. Omde uppgifter som förekommit i pressen och som syftar på skullevara riktiga, har anpassad studiegång utnyttjats på ett sätt som strider motdess syfte. Jag utgår från atf skolans tillsynsmyndigheter, främstlänsskolnämnderna, uppmärksammar alt så inte sker och att den anpassadestudiegångens innebörd och syfte blir belyst vid konferenser med skolstyrelser,skolledningar och under studiedagar. Först ber jag atl få lacka statsrådet för svaret. Användningen av denanpassade studiegången utanför skolan har av alla tecken att döma kommit attöka i allt snabbare takt. Detta är oroande. anpassade studiegångenbehöva användas, men eftersom den är förenad med så stora risker är det absolutnödvändigt att de krav har slagit fast också efterlevs ute på fältet.Kort kan kraven sammanfattas på följande sätt: Den anpassade studiegångenskall användas mycket restriktivt. Den tid eleven tillbringar påexempelvis en arbetsplats är också utbildning. Det här får inte utveckla sigtill någon form av extra arbetskraft. Studiegången skall varanoggrant planlagd i samverkan mellan arbetsplatsen, skolan, eleven och hemmet. En handledare skall finnas påarbetsplatsen. Denne skall vara väl förberedd för sin uppgift och få ersättningför den. Kostnaderna för della skall bestridas ur förstärkningsresursen. Dettahar upprepade gånger framförts av socialdemokraterna, men först i samband medbehandlingen av läroplans-propositionen har också bifallit en starkskrivning på den här punkten. En målsättning bör vara atteleven skall återgå till sin klass, vilken är den naturliga sociala grupperinghan eller hon tillhör. Detär uppenbart atl man i flera kommuner bryter mot samtliga dessa villkor. Det innebär i klartext att de elever som bäst behöver omfattandehjälp och kvalificerat stöd i skolan i stället stöts ut. Eleven utestängs frånden grundskoleutbildning som han har rätt till. Detta sker i elt läge då vinyligen har infört ett statsbidragssystem med en fri och behovsorienteradresursfördelning, som alla beslutande instanser avsett skulle ge elever medbehov av slöd större möjligheler atl få sådant och därigenom en mer meningsfylldskolgång. Vivet av tidigare undersökningar aft det är de här ungdomarna som drabbas hårdastav en kärv arbetsmarknad. Mot den bakgrunden är jag glad över att skolministernnu så klart har deklarerat att det inte får gå till så här. Statsrådetundviker dock i sitt svar en av de centrala punkterna när det gäller denanpassade studiegången, nämligen frågan om vem som skall fatta beslut omdensamma. Enligt socialdemokraternas uppfaUning skall beslutet åvilaskolstyrelsen. Därifrån bordet inte delegeras. Ställningstaganden av den härarten måste ligga på det politiskt ansvariga organet - skolstyrelsen - inteminsl därför att man skall ha ett samlat grepp om della och ha möjlighet altkontrollera att villkor för verksamheten efterlevs. Dessutom förutsätterden anpassade studiegången ianspråktagande av medel ur förstärkningsresursen.Skolstyrelsen skall också hell naturiigt se till att dessa saker samordnas. Motbakgrund av svaret på min fråga och vad jag nu har anfört vore det naturligtatl skolministern förutskickade atl hon skulle ge ytteriigareuppdrag att granska verksamheten med den anpassade studiegången. Omutnyttjandet av s. k. anpassad studiegång i grundskotan Omutnyttjandet av s. k. anpassad studiegång i Jag håller med om att de krav som har uppställtför anpassad studiegång måste uppfyllas - inkl. restriktiviteten. Jag villockså påpeka att det i de föreskrifter och anvisningar som finns för anpassadstudiegång klart deklareras de krav som skall uppfyllas. På sina håll har manmöjligen försummat att upprätthålla dessa. Det gäller att göra en allsidigutredning av elevens behov och all upprätta ett individuelltutbildningsprogram. Vihar ännu inte några uppgifter om vilken omfattning den anpassade studiegångenhar fått sedan den infördes . Men SÖ har, som Jag sade i mitt svar,fått i uppdrag att noggrant följa utvecklingen. I detta sammanhang har SÖmöjlighet au överväga förslag om alt skolstyrelsernaregelbundet skulle rapportera beslut om anpassad studiegång, så aft en bild avden aktuella situationen alltid fanns tillgänglig. Jagvill dock framhålla att det förefaller som om tidningsskriverierna om anpassadstudiegång är något överdrivna. När gjorde en studie omhurmångadet var som slutade skolan i förtid-en studie har också utförts avskolöverstyrelsen - framgick det att av de elever somlämnade årskurs 9 hade en ofullständig skolgång. refereras i en rapport från under rubriken . När man tittar efter litet närmare vad det innebär, finner man atl0,av eleverna i kommun har fåll anpassad studiegång. Detta skallalltså ställas mot de som tidigare rapporterats ha en ofullständigskolgång. Detbör också tilläggas att enligt forskningsrapporter har i Uppsalafallet ökadepraktiska inslag givit eleverna större självförtroende och motivation, ochskolkel har minskat. Statsrådet sade att tidningsskriverierna kanske hade varit överdrivna.Jag tror infe all man kan överdriva de problem som de svaga eleverna har iskolan. De är så pass allvarliga att dem måste vi verkligen ta seriöst på, närdet kommer larmsignaler, och sådana signaler harju kommit den allra senastetiden. Statsrådettalade om att man i kommun har0,av eleverna i en viss årskurs ianpassad studiegång. Men det finns också exempel på kommuner som har uppemot 1096 av eleverna i den typen av verksamhet, och del är mot den bakgrunden somjaghar ställt min fråga till statsrådet. Mot den bakgrunden hade det också varitnaturiigt att statsrådet tagit initiativ till au ge skolöverstyrelsenytteriigare uppdrag au lilla på den här saken. Detär de allra svagaste eleverna def handlar om, och vi vet av tidigare erfarenhetall dessa ungdomar kommer all få del svårt, särskilt när de kommer ut påarbetsmarknaden. Vi vet alt arbetslösheten i denna grupp är dubbelt så hög sominom samma åldersgrupp i övrigt. Vi vet också att de längre fram i livet kommeri en mycket sämre situation än vad deras Jämnåriga kamrater kommer att befinnasig i. Hurpass överdrivna eller väl grundade farhågorna är kommer att visa sig, eftersomLO-sektionerna runt om i landet nu har startat en mycket ambitiös uppföljningav den anpassade studiegången.