prot · G309156 · 1979-12-31 00:00:00 — Varför anser sig utskottet manat att påpeka att den regleradeinvandringen måste upprätthållas med fasthet och konsekvens? Den principen ärju över huvud taget inte ifrågasatt. Det hade varit betydligt mer befogat att utskottet hadeunderstrukit vikten av att med fasthet och konsekvens och med iakttagande avhögt ställda krav 4 protokoll 1979/80:156-157 Nr 156 på rättssäkerhet upprätthållaasylrätten, en lurman flyktingpolitik och en Torsdagenden likaså human inställning tillmänniskornas behov. Men utskottet talar om 29 maj1980 fasthet och konsekvens i sambandmed de begränsningar som finns i våra möjligheteratt ta emot utlänningar. Vilka iir då våra miijligheter att ta emot Ay utlänningslag ulliinningar? Jo,de besliims av den förda regeringspolitiken, av den förda invandringspolitikeni landet. Det är det som är den avgörande skillnaden, Närdet gäller återbrytningen, som jag inte hann med attkommentera i min förra replik, viil j;ig säga alt utlänningskommillén påstårall nii gällande återbrylningsbeslämmelser missbrukas. Men redovisarman statistik som visar alt var fjärde ansökan om återbrytning leder tillbifall. Alt i ett sådant läge tala orn missbrirk lyder på en riitlsirppfattningsom inle är' förenlig med del svenska rättssystemet. Och detta har Anna-GrelaLeijon också applåderat, () replik; Återbrytningen menar man skall vara kvar avriittssäkerhets-skiil. Jag tror atl det är väldigt viktigt att vi får pröva detförslag som föreligger. Det kommer att innebära skärpta krav på ombuden, attde framlägger alla de skäl sorn finns på en gång och inte. som kan hända f. n.,kommer med ett nytt skäl litet då oeh då. Med hänsyn till handläggningstideroch annat tror jag att de nya reglerna kommer alt innebiira en förbiillring förden som ansöker om asyl och om att få stanna i vårt land. När del sedan gäller fasthet och konsekvens vill jagframhålla atl det är viktigt att man handlar så både med hänsyn till demöjligheter vi har att ta hand om människor i det här landet och med hänsyrtill de mål vi har atl invandrarna inle skall vara några andra klassensniedborgare ulan jämstiillda med oss. Det är också viktigt för rättssäkerheten, har ett stort antal invandrare,ca I miljon. Med samma invandringstrend är omkring är ungefiir entredjedel av befolkning invandrare eller ättlingar till invandrare.Från all under 1960-lalet och ha varit företrädesvisarbetskraftsinvandring har invandringen alltmer kommit att domineras avgrupper som söker sin tillflykt hit på grund av politisk eller religiösförföljelse, invandringspolitik bygger på humanitära principer.Vi vill att vårt land skall vara öppet för dem som i sitt eget land liderförföljelse för sin politiska övertygelse, sin tro eller som förföljs på grundav att de tillhör viss ras eller samhällsgrupp, I stort som i smått gäller emellertid regeln atl för allkunna hjälpa andra måste man i första hand kunna klara sig själv. Det gäller individer, och del gäller länder. Applicerat på invandringssituationen i betyder detta att för att kunna hjälpa våra invandrare med deras anpassning till svenskt samhälle och för att förebygga motsättningar mellan invandrargrupper och 50 mellan svenskar och invandraremåste bestämda regler för invandringspoli- Invandraren måste ges möjlighet till arbete och bostad, studier,läkarhjälp etc, på samma villkor som befolkningen i övrigt,Hernspråksun-dervisning är viktigt för barnels begreppsbildning ochidentifikation, svenskundervisning för den vuxnes möjligheter till arbete ochkontakter. Inte sällan innebär detta imdervisningsåtagande ävenalfabeliseringsunder-visning. Informationen om och om hur man lever härär omfiittande och kräver såväl statliga sorn kommunala satsningar. Kommunernasstödinsatser är i många fall mycket resursslukande men också nödviindiga.Ambitionerna när det gäller att ta hand om våra invandrare är stora, ochomfattningen av insatserna - såväl statliga och kommunala som enskilda -mycketstora. Inte minst därför är det viktigt att vi har kontroll över situationenoch över vad vi åtar oss. Förutsättningar härför är bl, a, att invandringen inteblir för stor, att de grupper som fordrar speciellt stora samhällsinsatser inteblir för dominerande, att invandrarnas bosättning inte blir så koncentreradalt man kan befara en utveckling mot invandrargetton, att reglerna församhällets stöd är klara och koncisa och att invandringen fördelas mellan olikanationaliteter. Ett kvalitativt och kvantitativt omfattande informationsarbetekrävs dels till svenskarna om invandrarna, dels till invandrarna om , Förslaget till ny utlänningslag, vilket egentligen är enomarbetning av tidigare lagstiftning, innehåller en rad ändringar i syfte atlstrama upp reglerna för invandringspolitiken. De långa väntetider för behandling av arbets- ochuppehållstillstånd som tidigare uppstått har inneburit stora problem såväl förde statliga och kommunala myndigheterna som för den enskilde invandraren,vilken under en lång lid tvingats till sysslolöshet och ytterst begränsadstandard, som han upplevt en malande oro och ovisshet över utgångenav prövningen av sitt ärende. En tidrymd av hela för behandling av etlärende har förekommit, framför allt genom alt så många instanserbehandlat ärendet och genom att möjligheten till återbrytning ståttöppen. Under liden har familjen alltmer rotat sig här. och kanske har flerabarn fölls, vilket naturligtvis försvårat såväl regeringens ställningstagandesom familjens situation. De långa handläggningstider som i massmedia uppgivitsförekomma i vissa ärenden innefattar nämligen överklagandetider och väntetidermellan behandling och omprövning av ett ärende. De genomsnittligahandläggsningstiderna hos statens invandrarverk har varit - det tycker jag ärvärt att nämna här - för avlägsnandeärenden tre till fyra niånader under åren1976-1979 och för beslut i tillståndsärenden . Så långa sammanlagda behandlingstider som ibland tycks hauppkommit är emellertid både oacceptabelt ur sarnhiillssynpunkt och inhumantmot utlänningen. En minskning av tidsåtgången för behandling av tillståndsärendenframstår därför som synnerligen angelägen, och jag ämnar därför, fru talman, imitt inlägg framför allt uppehålla mig vid några förslag i propositionen somsyftar till att minska de sammanlagda handläggningstiderna. Nr 156 Uppehållstillstånd skall sökas förehitkoinslen. Detta gäller dock ej för den nordiska medborgare eller för flyktingar. F. n. söksuppehållstillstånd oftast 90 pj,: rgöO efter inresan. Prövningen avansökningar om uppehållstillstånd innefattar vandelsprövning - syftet härmed är att hindra invandring av asociala eller AV udänningslas kriminellapersoner- och prövning av atl bostad och anställning finns eller kan erhållas.Det kan vara tveksamt om den här regeln om tillstånd tore hitkomsten innebärnågon större reducering av antalet personer som spontant söker sig hit,eftersom de som brådstörtat och i panik ger sig iviig från sitt land knappasthaft möjlighet att söka uppehållstillstånd, Giiststu-derande och en del avfarniljeanknytiiingsfallen berörs emellertid liksom turister som försökerstanna. Avvisning kan göras direkt vid gränsen av polis, Ornutlänningen påslår sig vara utsatt för politisk förföljelse eller krigsvägrarskall, såvida påståendet inte är uppenbart oriktigt, anmälan omavvisningsbeslulet göras till statens invandrarverk före verkstiillandet,varvid invandrarverket kan överta ärendet. föreslås få ensiirskild joiirtjänst för all snabbt kunna handlägga prövning av polisensavvisningsbeslut, och den handläggningen skall kunna ske på några timmar.Invandrarverket har också i årets budget fått medel till ett stort antal nyatjänster. Avvisning på formell grund, dvs, då arbetstillstånd ochuppehållstillstånd saknas, skall ske efter poliskontakt eller från ankomsten. Avvisning på materiell grund - dvs, i de fall då utliinningensaknar medel för att uppehålla sig hiir, är asocial eller straffad eller då detföreligger risk för brott - skall ske vid griinsen eller senast inom tremånader. På grund av denna regel om avvisning senast inom tremånader håller sig utlänningen ofta gömd , vilket innebäratt avvisnings-rnöjligheten faller. Det kan då bli fråga orn utvisning istället, dvs, ett utdraget förlopp med invandrarverk och länsriitt inblandade.Den hiir tremånadersgränsen har kritiserats i en rad motioner, niimligenmotionerna 1798. 1937 och 1939. Utskottet instämmer i motioniirernaskritiska synpunkter. I motionerna framförs emellertid olika förslag tilllösningar, och utskottet begär att regeringen anmodas all utan dröjsmål ta uppfrågan till ny utredning mot bakgrund av de hittillsvarande erfarenheterna, Äterbrytningsinstilutet, dvs, regeringens omprövning aviireriden. tas bort utom vid utvisning på grund av brott eller asocialitet. kan emellertid föra upp ärenden till regeringen för t. ex. principiell prövning. Anledningen till alt återbrytningsinstitutet las bort är att antalet återbryl- ningsärenden stigit avsevärt: de uppgår nu i till av det totala antalet ärenden om avvisning och förpassning. De flesta av dessa ärenden har tidigare prövats och återkommer gång på gång. Samma ärende har enligt uppgift i vissa fall behandlats sex sju gånger utan all någon förändring av utlänningens situation givit skäl till omprövning. Regeringen anser att de möjligheter till omprövning sorn i övrigt finns är tillräckliga,och utskottet delar den uppfattningen. 52 Framför allt de förslag tilländringar jag nu niimnt syftar till att påverka Men jag vill härutöver också uppehålla mig vid den regel somföranlett en socialdemokratisk reservation, nämligen regeln om utvisning pågrund av brott. F. n. gäller att den som uppehållit sig i i mindre och gör sig skyldig till brott, varav kan följa fängelse i mer än ettår. eller till upprepad brottslighet kan utvisas. gäller""synnerliga skäl"' för utvisning, I propositionen föreslås hären sänkning till . Skälen härför är bl, a, att man vill uppnå dels enanpassning till den gräns som gäller för rösträtt och valbarhet, delsett närmande till den gräns som gäller för utvisning av nordbor, dvs, . Enligt 41 S i förslaget till ny utlänningslag skall, nären domstol överväger om en utlänning bör utvisas enligt 40 S, hänsyn tas tillutlänningens levnads-och familjeförhållanden och till hur länge han har vistatsi , Utvisning är också möjlig på grund av asocialitet enligt43 S, nämligen orn utlänningen yrkesmässigt bedriver otukt, inte kan försörjasig eller är farlig för någon annans säkerhet. Detta beslut firtlas avlänsrätten, I arbetsmarknadsutskottet diskuterades mycket ändringenfrån fem till när det gäller regeln vid utvisning på grund av brott. Detfinns fördelar och nackdelar med en ändring av denna gräns. Onekligen måsteändringen uppfattas som en liberalisering av lagstiftningen i samband med entyp av brott sorn knappast ger anledning till liberalisering, Ä andra sidanföreligger en rad begränsningar av möjligheten till utvisning; Hänsyn skall tas till den sociala situationen. Man får dåförmoda att utlänningen är mindre fast rotad än efter fem, vilketalltså skulle tala för att en utvisning är möjlig, men kanske intevid . Tidsgränsen är anpassad till den gräns sorn i kommunalaval jämställer utlänningen med svenska medborgare, och vi har i riksdagenfastlagt regeln, att särregler för invandrare bör begränsas. Vidare gäller utvisningsmöjligheten inte den som harpermanent uppehållstillstånd och heller inte den som är attbetrakta som flykting eller sorn måste räkna med påföljd om han återvänder tillsitt land. Med hänsyn till att de moderata ledamöterna i utskottetfått gehör för kravet att regeringen noga skall följa utvecklingen och. ornnegativa följder visar sig. över'v;iga omprövning på denna punkt vill vi intemotsätta oss alt regeringens förslag får prövas. Dessutom påpekas i belänkandet att den typ av brott sornåsyftas i motionerna 1926. 1937 och 1940 ändå bör kunna leda till utvisning medhänsyn till den innebörd som i utskottsbetänkandet givils begreppet"'synnerliga skäl'" och som klart markerar att det inte är fråga omnågon ny inriktning i förhållande till nuvarande praxis. Jag vill också något beröra ansvarsreglerna i 95-99 SS. Enligt 96 S i nya utlänningslagen är det straffbart atlhjälpa en utlänning atl olagligen komma in i riket och att vistas i riketolovligt. I motionen 987 av rn. hemställs orn över-syn avgällande lagstiftning när det gäller undangömmande av person som illegaltvistas i och orn att Nr 156 detta skall bedömas som brottslighandling. den hjälp till utlänning att illegaltta sig in i landet nu skett, är det logiskt att som 29 niaj1980 föreslås i motionen undangömmandeav person som illegalt vistas här också blir belagt med straff. Frågan om ansvar vid brott mot utlänningslagen ingår Avutlänningslag emellertid i kommitténs fortsatta uppdrag. Det är glädjande att det finns en så bredpolitisk uppslutning kring frågan om invandringspolitiken. Jag vill med detanförda yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet1979/80:27. (vpk) replik: tog i början av sitt anförandeupp vissa saker som jag gärna vill kommentera. Först nämnde hon antaletinvandrare sorn finns i landet oeh även antalet invandrare som sä småningomkommer att finnas här. Sedan konstaterade hon att hjälpen till invandrare blirberoende av de resurser som finns i landet. Det kan hända att jag harmissuppfattat det hela. Men om man leds av sådana tankegångar gör man sigskyldig till ett fruktansvärt missförstånd. Dessa tankegångar innebär nämligenatt invandrarna i sig-de är ju ett främmande element i det svenskasamhället-bör vara föremål för speciella humanitära åtgärder från samhälletssida. De åtgärderna blir alltså beroende av de resurser som landet har. Jag har två pojkar som växer upp här i landet. De utgörinle på något sätt främmande element i det här samhället som skall vara föremålför humanitära åtgärder från samhällets sida. vilka i sin tur blir beroende avde resurser sorn finns. Jag vill giirna ha en kommentar till del här eventuellamissförståndet. () replik: Det är ju onekligen så all den nyanländeutlänningen behöver ganska mycket hjälp och stöd. Visst kräver del resurser -viildigi stora personella och ekonomiska resurser - och del är något som viinte kan komma ifrån. Att man sedan, när man har bott i landet, deltar iarbetet med t. ex. hjälp till de invandrargrupper som man själv representerar,faller sig helt naturligt. Alt man - liksom andra svenska medborgare som harboll här längre - deltar i det sociala arbetet i samhället är också heltnaturligt. Men det finns ändå ett behov av ganska omfattandestödinsatser framför allt när det gäller de invandrare som kommit hit somflyktingar. Det gäller t. ex. hemspråksundervisningen. Del gäller i väldigt stor utsträckning information. Delgäller socialbyråernas kontaktarbete, familjepedagogarbete oehinvandrarbyråernas arbete - och del förutsätter jag att också AlexanderChrisopoulos är väl medveten om. (vpk) replik: gör i sitt senaste inliigg inte någon skillnad mellan de invandrare som eventuellt kan komma till och de 54 invandrare som redan finns här.utan hon talar om invandrarna som en grupp, somskall vara föremål för speciella humanitära insatser, vilka i sin tur Nr 156 blirberoende av de resurser som finns i landet. Med deltasom utgångspunkt vill jag säga alt mina barn inte på något sätt utgörfrämmande element i det här samhället som är i behov av speciella--------- humanitära insatser, vilka blir beroende av de resursersom finns. /\Jy tttlännineslae PÄRGRANSTEDT (c); Invandringen är en av de viktigastehändelserna i vårt land . Invandringen till Sverigehar medfört att landet från att tidigare ha haft en befolkning med mycketenhetlig kulturell bakgrund nu i hög grad är ett mångnalionellt land. Det hiirför mycket positivt med sig för del. Vi har fått många värdefullakulturella impulser från olika delar av världen. Invandrarna bidrar ocksåaktivt till att bygga upp välståndet i . Det kan finnas skäl att notera - bl. a. med anledning avden replikväxling som just har varit - att olika undersökningar har visat attinvandrarna som grupp utnyttjar samhällets service av olika slag betydligtmindre än vad infödda svenskar gör. Ur strikt samhällsekonomisk synvinkel haralltså invandringen inneburit en mycket stor tillgång för . Invandringentill bidrar också till en utjämning av åldersfördelningen bland befolkningeni vårt land, vilken annars skulle ha varit mycket sned. Det är alltså inget tvivel om att invandringen i sinhelhet utgör en mycket positiv faktor för . skall vi vara pådel klara med att stora omställningar alltid kan vålla problem för ett land.Problem kan uppstå i synnerhet när omställningen går för fort eller sker iokontrollerade former. Det är viktigt att vi i har möjlighet att tahand om invandrarna och att de kan inlemmas i det svenska samhället. Det ärviktigt för vårt samhälle och det är viktigt för de invandrare som söker sighit. Vi har - inte minst - fått uppleva exempelpå hur invandringen har så att säga löpt ur vår kontroll och vad det i sin turfört med sig. Situationen i min hemkommun, , är kanske ett exempel pådetta, Sorn en följd av den mycket omfattande invandringen av assyrier ochsyrianer måste både sociala institutioner och skolan arbeta under mycket hårdpress och med mycket stora svårigheter. De som drabbas hårdast av detta ärinvandrarna själva. Det visar vikten av att vi har möjligheter att se till attinvandringen sker på ett sådant sätt att vi verkligen kan föra en ansvarsfullpolitik och att vi verkligen kan på ett riktigt sätt ta hand om dem som kominerhit. Detta är också viktigt för att vi skall kunna undvika de motsättningar mellaninfödda svenskar och olika invandrargrupper som kan uppslå. Det förslag som vi har att ta ställning till innebäringa stora förändringar. Förslaget innebär dock viktiga förbättringar avutlänningslagen som ett instrument i vårt arbete när det gäller atl bestämmaöver invandringens omfattning och former. Jag skall peka på några saker. Detgäller t, ex, den nya regeln om att uppehållstillstånd normalt skall beviljasföre inresan till vårt land. Personer som kommer hit som turister oeh som beslutarsig för att stanna här måste således återvända till sitt hemland för att Nr 156 därifrån ansöka omuppehållstillstånd. Sedan kan de åter resa hit. Torsdagenden gäller även personer som kommer hitsom turister och som t, ex, ingår 29 mai1980 äktenskap i , Dessa fårdärmed i och för sig också riitt att stanna här, Men även dessa personer måste återvända till sitt hemland för att därifrån yVv utlänningslag ansöka omuppehållstillstånd. Ett sådant förfarande utgör naturligtvis ett viktigtinstrument för en bättre kontroll av invandringen. är det viktigt -precis som man framhåller i propositionen - att de undantag sorn måste göras avolika humanitära skäl, bl, a, när del gäller flyktingar, verkligen kan göras. En annan fråga, som också har att göra med möjligheternaatt kontrollera invandringen till och som tas upp i delutskottsbetänkande som vi nu behandlar, gäller tremånadersgränsen föravvisning. Det är ju så - och det har också berörts i ett tidigare inlägg- atten invandrare sorn har kommit hit illegalt f, n, kan avvisas om han eller honpåträffas av polismyndighet eller annan myndighet innan har gåttfrån den dag då vederbörande kom in i landet. Delta har då lett till att mångainvandrare som vill komma hit illegalt håller sig gömda under dessa treniånader. Efter det atl har fortlöpt krävs det för en utvisning enmycket omfattande och tidsödande process, som i extrema fall kan ta ett par åri anspråk. Under remissbehandlingen av utlänningslagkommitténsbetänkande framfördes förslag, bl. a. från invandrarverket ochrikspolisstyrelsen, att denna tremånadsgräns skulle tas bort och att man alltsåskulle kunna avvisa invandrare även . Eftersom dennti fråga intehar kunnat prövas genom normal remissbehandling finns inte ett sådant förslagmed i propositionen, men utskottet har begärt att man skall utredamöjligheterna till en effektivare avvisning av personer som har hållit sigdolda i landet och därefter upptäckts. Jag tror atl detta är ettviktigt sätt att komma åt den illegala invandringen. En annan viktig åtgärd iir att man lar bortåterbrytningsrätten. Vi vet att återbrytningen har varit en viktig faktor somhar gjort att olika utvisningsärenden har dragit mycket långt ut tillmen både för invandrarna och för samhället. Detta är element som kan upplevas som åtstramningar mensorn naturligtvis syftar till att göra utlänningslagen effektivare som ettinstrument för oss all kunna upprätthålla en reglerad invandring till . Å andra sidan innehåller detta lagförslag ocksåförbiitlringar i invandrarnas rättsskydd som är mycket viktiga. Del gällersårskilt den stärkta ställning som man ger flyktingarna i vårt land. ex. genom den nya flyktingdefinitionen som ansluter till 1951 årsGenévekonvention. Det sker också genom införandet av begreppetflyktingförklaring, som gör att en person som har fått uppehållstillstånd här ilandet som flykting också har denna flyktingförklaring som bevis på att han hardenna status. En nyregel innebär att om polisen vid gränsen avvisar en person som gör anspråk pånågon form av flyktingskap, är krigsvägrare eller liknande, skall en sådanavvisning anmälas till invandrarverket i de fall som inte automatiskt 56 skall tas över av invandrarverket. Det är också något som ger ettförstärkt rättsskydd, ' Nr 156 En annan viktig åtgärd, som syftar till att stärkainvandrarnas ställning den ' och minskaskillnaderna mellan invandrarnas och svenskarnas situation,är förslaget orn att gränsen för hur länge man skall ha bott här i ---- landet föratt det skall krävas synnerliga skäl för att bli utvisad på grund av /Vvutlänningslag brott skall sänkas från till för nordiskamedborgare och till för andra utlänningar. Detta förslag har förvånansvärt nog väckt en delopposition och uppståndelse. Det har bl, a, föranlett den enda reservationensom är fogad till arbetsmarknadsutskottets betänkande. Socialdemokraterna harinte velat gå med på denna åtgärd oeh har bl, a, hänvisat till den växandeinternationella brottsligheten. För mig är den socialdemokratiska ståndpunktenbeklaglig och svårförståelig. Det framgår mycket klart både av propositionenoch av utskottets betänkande att grövre brottslighet av olika slag kan geanledning till utvisning även under , I propositionendefinierar man vilken typ av brott som kan föranleda utvisning även efter dentid då krav på synnerliga skiil gäller. Det gäller brott mot person, som mord, dråp och svårainlegritetskränk-ningar. Det gäller organiserad brottslighet, där gärningsmannensystematiskt med olika metoder skaffar sig själv ekonomisk på enskildaseller samhällets bekostnad. Därmed avses bl, a, ekonomiska brott, somskatle-och gäldeniirsbrolt av allvarligare art. Också brottslighet som medförstora skadeeffekter, t. ex. grova narkotikabrott och grov smuggling avnarkotika räknas till denna kategori. Säkert kan man göra listan ännu längre. Inte annat än vad jag kan förstå inkluderas den typ avinternationell kriminalitet som man talar orn i den socialdemokratiska motionenmycket viil i rubriken skiil för utvisning. Jag har ännu inle hörtnågot konkret exempel på vad det skulle vara för slags brottsliga giirningarsom socialdemokraterna tänker på som skulle föranleda utvisning enligt dertisförslag men inte enligt vårt förslag. Del finns inle några sådana exempel i densocialdemokratiska motionen. Det har inte presenterats några sådana exempelunder utskottsbehandlingen. Det slår ingenting om detta i densocialdemokratiska reservationen. Och Anna-Grela har inte heller gettnågra exempel i det anförande hon hållit här i kammaren på vad del är förslags brott. Därför skulle jag vilja rikta frågan direkt tillAnna-Greta ; Vad iir det för brott som avses? Ge konkreta exempel påbrottsliga gärningar sorn enligt er uppfattning skulle leda till utvisningenligt ert förslag men inte enligt det förslag som utskottsmajoriteten stårbakom!