prot · G30953 · 1979-12-31 00:00:00 — Börinte då de värderingar som ligger bakom förfrågan om ett svenskt alternativfortfarande ha ett värde, ett ekonomiskt värde som offerten kan justeras med? Som statsrådet delvis har berört finns det kanskeandra ting som man kan ta upp; ser'vice- och underhållsfaktorer, värdet av attha en producent inom landet och andra tekniska och ekonomiskaomständigheter-inte minst, eftersom det är ett samhällsägt företag, värdet avatt ha sysselsättningen inom landet. Kanske kan det vid en sådan totalbedömning kvarstå skälför att förkasta det svenska alternativet. Borde man inte dä dela upp det ochse efter var de oförmånliga delarna i det svenska alternativet ligger? Då kanman saka dem, och kvar står kanske av upphandlingen inom , med allafördelar som det för med sig. Jag tycker, herr talman, att svaret egentligen är rättintetsägande. Tyvärr tar industriministern inte några initiativ för att säkrasvensk upphandling, helt eller delvis. Det tycker jag är beklagligt, för vemskall värna om den svenska industrin, om inte den svenska industriministern gördet? Får jag först, inte minst i anslutning tillvad Per här sade, anlägga några principiella synpunkter på dennafråga. Först och främst tycker jag att det är felaktigt attriksdagen ger sig in och kommenterar affärer mellan enskilda företag, det måvara företag med statlig ägarbakgrund eller inte. Om vi skulle ge oss in på enmera detaljerad granskning av företagens upphandling, skulle det få ganskabesvärande konsekvenser. Man kan också ifrågasätta det rimliga rentkonstitutionellt. Jag kanockså till detta knyta den principiella reflexionen, att skulle vi mötamotsvarande attityd till upphandlingsfrågor i våra avnämarländer, 196 skulle vi självfallet på densvenska industrins vägnar reagera. också kanstämma till eftertanke. Man har kommenterat mitt svar och sagt att det inte ärtillfredsställande. Men jag har gått ganska långt i mitt svar när jag säger attdet är en bestämd vilja från regeringen att man bör anlita . svenskaleverantörer under förutsättning att dessa kan lämna likvärdiga anbud när detgäller faktorer som pris, kvalitet, leveranssäkerhet, service ochkreditvillkor. Är det verkligen de frägandes allvar och mening att manskall eftersätta kravet på att upphandlingen skall ske på affärsmässiga villkor,att man skall eftersätta kravet på att leveranser håller den kvalitet man harrätt att fordra eller att de skall vara prismässigt konkurrenskraftiga? I såfall ger man sig in i ett mycket besvärligt och diskutabelt betraktelsesätt. Om upphandlingen för utbyggnad av LKAB.s kulsinterverk iKiruna När industriministern ifrågasätter om manskall gå ifrån de principer han har skisserat i svaret - om kvalitet,leveranssäkerhet, service o. d. - ställer jag en fråga till honom, om man inteskall ta in värdet av det kunnande som vi har i och fördelarna meddetta. Industriministern svarar inte på den frågan. Det skullevara bra om vi fick ett svar. Vi ser det så här: Vid en upphandling måste man bedömaockså vikten av att ha en sådan industri här och tillvarata det kunnandet, ävenom det i något läge skulle bli något dyrare. Jag tror vi skulle komma i ett betydligt sämre läge - detär kanske dit industriministern strävar? - om vi helt skulle bli beroende avföretag från utlandet och vara utan eget kunnande på hemmaplan. Jag skulle alltså vara tacksam förett svar på frågan om man skall väga in den delen eller om vi skall"skippa" det svenska kunnandet. Jag blir nästan litet upprörd över attindustriministern tycker att det är konstigt att vi tar upp frågan i riksdagen.Det gäller inte bara ett enskilt företag. Frågan har principiell räckvidd somberör förhållandet mellan landets basindustri och vår utrustningsindustri.Enligt vår mening är det naturligt att utnyttja landets basindustri för attinför omvärlden visa upp vad utrustningsindustrin förmår. Det är förvånande att industriministern i stället föredraratt sitta med armarna i kors och se på hur svenska företag undandras order,medan ett multinationellt företag med dotterbolag i väljer att satsa päindustri utomlands för att infria en order som man får från en statligindustri. Att helt avstå från att stödja den inhemska industrinmöter nog föga förståelse inom vårt land. Det är ju på samma sätt inom andraländer. F. ö. måste väl industriministern ha menat någonting medsitt uttalande i interpellationsdebatten här , som f. ö. industriministernockså hänvisade till i sitt svar. Där sades bl. a.: "Genom att ge ettspeciellt stöd och introducera en form av projektexport, genom attsystematisera samverkan mellan vår råvarubaserade basindustri och våramaskintillverkare kan vi öka 14 protokoll 1979/80:51-53 Nr 53 vår tekniska kompetens och varinternationella konkurrenskraft." a. sådant handlande som vi fränsocialdemokratiskt håll har efterlyst, och 14december 1979 "t är just det som jag i det här speciella falletefterlyser. Men det räcker inte med fromma ord från industriministern. Omupphandling- handling - handling efter de principer som industriministerngav uttryck åt i en för utbyggnad tnåndags. av LKAB.s kulsinterverk iKiruna PER (); Det är kanske onödigt att påpeka att jag heltinstämmer i de synpunkter som och har framförti den andra omgången. Anledningen till att jag tog upp det här i kammaren äratt jag har följt detta ärende och haft kontakter med de fackliga organisationerna.Jag har också läst det tämligen intetsägande uttalande sonr de fackligaorganisationerna fick från industriministern som svar på deras skrivelse. Vad jag tog upp i diskussionen var närmast fråganonr det är någon mening med att i en offertförfrägan ställa krav på eltalternativ med svensk tillverkning. Jagnoteraratt industriministern inteverkarse något värde i det. vilket jag beklagar. Jag vill också understryka attjag har fått indikationer på att man kanske inte värderat det svenskaalternativet på ett alldeles korrekt sätt i den bedömning som man gjort ifrånden köpandes sida. Jag tycker det är beklagligt att industriministern inteställer upp och värnar om den svenska industrin. Den har kvaliteter och värdensom är värda att ta vara på. Självfallet är jag angelägen orn den svenskaindustrin. Till vill jag säga att jag självfallet anser attkunnandet som vi har i vår industri och i vår maskintillverkande industri ärväsentlig för den industriella utvecklingen här i landet. Men i kunnandetligger också att vara konkurrenskraftig när det gäller bäde teknik och ekonomi.Skulle vi frångå de principerna, skulle vår industri sjunka tillbaka till enandra rangens industri beträffande konkurrenskraft och därmed också tekniskutveckling etc. Vi är ju så beroende av export av våra produkter, och skulle vipå vår hemmamarknad ge avkall på de krav på konkurrenskraft och tekniskutveckling som möter på världsmarknaden skulle därmed också svenska företag hasämre möjligheter att hävda sig på världsmarknaden. Till vill jag säga att det voreintressant att få höra vad det är för åtgärder som socialdemokraterna förordarför att man skall säkra leveranser från svenska företag - åtgärder som intestår i motsättning till internationella överenskommelser beträffande frihandel. Strider åtgärderna mot dessa överenskommelser skadar de den svenskaexporten. Jag vill till industriministern säga att det inte är fråga om att ge avkallpä konkurrenskraft, utan det är fråga orn att värdera alla delar i konkurrensen- kunnande, svensk kvalitet och de delar som man skall 198 konkurrera med på väridsmarknaden. Om vi kan hålla det svenska kunnandetoch den svenska produktionen på en mycket hög nivå, då har vi ocksåkonkurrenskraft ute i världen. Men om vi skall köpa varan och kunnandetutifrån, då försvinner det svenska kunnandet och vi får ingen konkurrenskraft.Är det på den linjen som industriministern vill driva industripolitiken? Ingen av oss har talat om att man skall göraavkall på konkurrenskraften. Vad det handlar om är att något se om sitt egethus. Det finns ett samband mellan basindustri ochtillverkningsindustri, maskinindustrin. Det sambandet är det ganska vanligt i länder runt om i världen drar nytta av. Det vore inte underligt om vigjorde det också i . Vad handlar det om? Jag trodde industriministern hadetagit något intryck av de uppvaktningar, brev m. m. som han har fått från defackliga organisationerna i denna fråga, men tydligen hjälper ingenting. Vaddet handlar om är ju att man vill ha svensk finansiering, eftersom det är enviktig fråga i sammanhanget, eller ett direkt utvecklingsstöd för enreferensanläggning, alltså en anläggning att kunna visa upp för omvärlden. Om upphandlingen för utbyggnad av LKAB.s kulsinterverk iKiruna Jag måste tyvärr konstatera att kanske inte har blivit riktigt informerad i denna fråga, för härgäller det varken svensk finansiering eller utvecklingsstöd. Sådana formerfinns, bl. a. med de matchingkrediter som den förra trepartiregeringen infördeinom ramen för SEK-systemet. Utvecklingsstöd finns t. ex. inom ramen för denindustrifond som vi har inrättat. Här gäller det en upphandling där uppenbartandra faktorer har varit avgörande. säger att vi måste se om vårt hus. Ja,naturligtvis skall vi göra det, naturligtvis måste vi slå vakt om våra egnaföretag och våra egna jobb. Men det får inte ske på det sättet att det slårtillbaka på vår exportindustri, att det bryter mot internationell god sed etc.Det år på den punkten jag efterlyser klara besked från frågeställarna; Var stårsocialdemokratin här? Vilka undantag från de vägledande principerna för frihandel är socialdemokratin beredd att göra? Debatten är meningslös om man intefrån socialdemokratins sida år beredd att ge klara besked. PER (): Det är inte fråga om att göra några avstegfrån normala upphandlingsprinciper, utan det är fråga orn att använda normalaupphandlingsprinciper och uppskatta kostnaderna i slutskedet, då produktenalltså fysiskt är avskriven. Vilken kostnad har den dragit i detta läge? Sedan redogör industriministern för en kreditform, s. k.matchingkrediter. Då ställer jag mig frågan: Varför kan inte detillämpas i detta sammanhang? Om brandskyddskostnaderna för kärnkraftverket Jag beklagar att vi har en industriministersom tydligen inte vill stärka svensk industri i detta avseende. Att barahänvisa till internationella förpliktelser för att slippa se om sitt eget hustycker jag är mycket dåligt. Överläggningen var härmed avslutad. §10 Om birandskyddskostnaderna för kärnkraftverket Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:178, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att kraftverksföretaget får bära de extrakostnader som brandskyddet orsakareller att i varje fall kommun intebelastas av detta. De stränga krav som gäller förberedskap mot olyckor i kärnkraftverk kan innebära påfrestningar på ekonominför de kommuner där kraftverken är belägna. Jag förutsätter att sådana frågorsom den som ställt till mig kommer att behandlas avatomlagstiftningskommittén (11979:05). I avvaktan på resultatet av kommitténsarbete är jag därför inte nu beredd att ta ställning till huruvida kärnkraftskommunernaskall ges ersättning för de eventuella extra kostnader som kärnkraftverket ideras kommun ger upphov till. Denna fråga får slutligt avgöras i samband medatt förslag till ny lagstiftning på atomenergiornrådet utarbetas. Detta ärplanerat att ske under /82. LENNARTPETTERSSON (s); Jag ber att fä tacka energiministern för svaret. Statens och krav på en helt ny brandstationi med 28 heltidsanstiillda brandmän är direkt betingat avBarsebäcksverket. Utan detta verk hade det aldrig varit tal om att Kävlingeskulle skaffa någon heltidsanställd braridkår. Inga kommuner i , bortsettfrån de gamla städerna, har heller någon heltidsanställd brandkår, utan kommunernaklarar sitt brandförsvar genom andra lösningar. Det gäller även tungaindustrikommuner som , och . Det extra brandförsvar som regeringen nu vill att Kävlingekommun skall bygga upp på grund av skulle kosta denna lilla kommun 16milj. i investeringsutgifter och 5,5 milj. kr. Detinnebär enligt min mening en orimlig belastning för en kommun av Kävlingesstorlek, och det medför en omedelbar höjning av utdebiteringen med . kommunalpolitiker och invånarna i kommunen harreagerat mycket starkt mot regeringens krav på att kommunen skall ta på sigkostnaderna for att uppfylla de brandskyddskrav som följer med lokalise- ringen avkärnkraftverket till området. Det bör också tilläggas att kommuningalunda är ensam onr sin uppfattning i fråga om kostnadsfördelningen.Kommunförbundet har precis samma uppfattning och stöder helt kommunens agerandei den här frågan. Jag tycker emellertid att energiministerns svar innebärnågot av en öppning från regeringens sida, och det vore i så fall mycketvälkommet. Om jag tolkar svaret rätt, har regeringen från att ha utfärdat ettrent diktat nu övergått till att hänvisa till att den pågående utredningenkommer att behandla denna fråga. Det är givetvis positivt. Jag vill ianslutning därtill fråga: När kommer atomlagstiftningskommittén att vara klarmed sin utredning? Detta har ju en viss betydelse i sammanhanget. Jag vill också fråga om statsrådets svar innebär - vilketjag tycker är självklart - att regeringen inte , innan kornmun kanöverblicka frågan i dess helhet, pressar kommunen till ett förhastat byggande.Jag är tacksam för en bekräftelse på den punkten. Om planerna på viss kraftledningsbyggnad Överläggningen var härmed avslutad. §11 Om planerna på viss kraftledningsbyggnad Statsrådet erhöll ordet för att besvaraNils (vpk) anmälda fråga, 1979/80:204, och anförde: har frågat mig om regeringenär beredd att mot bakgrund av den förestående folkomröstningen om kärnkraftenoch de oroande rapporterna om miljöriskerna stoppa den planerade kraftledningenpå , har till bl. a.länsstyrelsen i redovisat kraftföretagens uppfattning omvilka utbyggnader av stamnät och regionnät som kan bli aktuella under entioårsperiod framåt. Redovisningen avser situationen sommaren 1979.Redovisningen innebär icke att en 800 kV-ledning genom de i frågan nämnda länendärmed fått någon ökad aktualitet. Det pågår också ett omfattande utredningsarbete i Sverigesom syftar till att klarlägga vilken inverkan ledningar med höga spänningar kanha på människor och djur som vistas under sådana ledningar. Jag anser det vara viktigt att det pågåendeforskningsarbetet drivs vidare. Genom statens planverk har utarbetats en översiktligredogörelse för konsekvenserna från markanvändningssynpunkt av att bygga ett800 kV-nät. har vidare med anledning av enansökan av om tillstånd att få bygga en ledning för 800kV från Forsmark till fått regeringens uppdrag att utredahur elförsörjning alternativt kan förstärkas med ettöverföringssystem för . Verket skall redovisa resultatet senast den 30april nästa Omplanerna på viss kraftledningsbyggnad Enligtuppdraget bör med förtur redovisas, om den föreslagna sträckningen är lämpligäven för ledningar med spänning. I avvaktan på att ett kompletterande beslutsunderlag föreliggerär jag inte beredd att ta någon ställning till framdragande av den nu aktuelhtledningen. (vpk): För vad behöver man en kraftledning på ? Inte för nuvarande energiutvinning, men däremot för att förbinda kraftverkenvid en fortsatt utbyggnad. Är det rimligt att planera och projektera en sådan ledninginnan folkomröstningen i kärnkraftsfrågan genomförts? Inte om man anser attfolkomröstningens resultat skall inväntas, men däremot om rnan under alla förhållandenämnar satsa på kärnkraften. Är det över huvud taget försvarbart med kraftledningar avdenna dimension? Irrte om man tar hänsyn till kända och befarade risker, mendäremot om rnan nonchalerar farorna för människor och djur. Delta är frågor som man har ställt sig, när planerna på enjätlekraflledning blivit kända. Just nu pågar debatten orn den planerade sträckningengenom , som också berör och län. Jag har därförställt frågan till energiministern, om regeringen mot bakgrund av denförestående folkomröstningen och de oroande rapporterna om miljöriskerna ärberedd att stoppa den planerade kraftledningen. scmi jag tackar energiministern för svaret påmin fråga vill jag nog säga att jag tycker att svaret ar något kryptiskt, narhan säger att frågan om den här 800 kV-ledningen inte har fått någon ökadaktualitet. Det pågår dock en planering. har t. ex. sagtatt man, när rnan har skisserat en målbild för , som underlag förberäkningarna har valt alternativet att kärnkraften får byggas ut även efter1985. Det är tydligen förutsättningen för de planeringar som pågår. Jag vill fråga energiministern; Anser inte regeringen ochdess energiminister att ni har anledning att säga något om dessa planer? Ämnarni bara åse en planering som förutsätter en utbyggnad av kärnkraften trots attden frågan skall avgöras i en folkomröstning? Låt mig erinra om att all elektricitet intekommer från kärnkraft - det finns som bekant även andra kntftkällor. Det behövs ett ökat underlagför besluten i denna mycket komplicerade och svårbedömbara fråga. Sorn jag bedömer det blir det inte aktuellt att före folkomröstningen fatta någotbeslut. NILSBERNDTSON (vpk); Om det vore tillräckligt för att lugna deoroade, att inget beslut kommer att fattas före folkomröstningen, skulle jagvara glad. tror inteatt det räcker. Ett faktum är att en planering med bestånrda Nr 53 har varit kritiskt till det förhållandet att man planerar en Det finns alltid en viss farlig logik i det - sä småningom har---------- - man dåmotiv för att binda samman de olika etapperna. Jag tycker inte heller Qmimport av att den fråga som belystes i TV - de stora riskerna förmänniskor naturgas och djur - tillräckligt har kommit fram i debatten omdessa planer. Båda dessa saker är skäl för att stoppa all planering, i varjefall till efter folkomröstningen. Låt mig erinra om att den planerade sträckningen genomÖstergöllitnd berör fyra av länens kommuner. Den går över jordbruksmark, dengår i närheten av fritidsområden och bebyggelse. Det visar farorrra, isynnerhet som har räknat med en säkerhetszon pä 35 m åt varje hållfrån ledningen. Det blir ett stort ingrepp i naturen. Det har t. o. m. talatsom behovet av kilometerbreda zoner för att skydda människor och djur mot defaror som en sådan kraftledning innebär. Den skulle förorsaka stora ingrepp inaturen. Jag hade önskat att energiministern skulle ha givit ettklarare besked om att dessa planer stoppas t. v. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Om import avnaturgas Statsrådet erhöll ordet för att besvaraKurt () anmälda fråga, 1979/80:209, tillindustriministern, och anförde: har frågatindustriministern efter vilken tidsplan regeringen arbetar i naturgasfrågan ochvilka åtgärder som kommer att vidtas för att snabbt nå överenskommelser ochavtal om naturgasimport. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Som framgår av regeringsförklaringen har regeringen enpositiv inställning till import av naturgas. har svensk-danska överläggningar förts inaturgasfrågan. Överläggningarna har gällt såväl möjligheterna till leveranserav dansk gas som villkoren för transitering av gas till över detplanerade danska ledningssystemet. Enligt vad jag erfarit kommer resultatet av dessaöverläggningar att redovisas för båda regeringarna om ungefär en vecka.Därefter kommer den , efter samråd med de kommuner iSydsverige som i första hand skulle beröras av en naturgasimport, att taställning till om det för svensk del finns förutsättningar för att driva fråganvidare. Om vi på vår sida kommer till en positiv slutsats och om detsamma gäller den danska Nr 53 regeringen, räknar jag med attförhandlingar om avtal kan tas upp i början av Båda parter är inställdapå att sådana förhandlingar bör sikta till ett Om import av naturgas Jag ber att få tacka energiministern försvaret på min fråga. Naturgasen har i många länder blivit en betydelsefullenergiråvara. Av världens totala energikonsumtion svarar naturgasen redan förca . energiförsörjning är till baserad på naturgas.Industrinationerna i och väntas de närmaste decenniernakraftigt öka sin efterfrågan på naturgas. Utifrån dessa perspektiv borde detrimligen också från svensk sida finnas ett starkt intresse för import avnaturgas och för att försöka utveckla en avancerad gasteknologi. Och i svaretsom jag har fått från energiministern betonas att man ser rned intresse pånaturgasen som energikälla. En satsning på naturgasimport och ett genomförande avSydgasprojektet skulle, förutom att det vore klokt utifrån energi- ochmiljösynpunkt, även fä positiva närings- och sysselsättningspolitiska effekter,vilket är mycket viktigt för den region som jag representerar. som underkände Swedegas avtalmed bl. a. framhölls det i propositionen att frågan om import avnaturgas kunde komma att tas upp till förnyad prövning. Det var enbetydelsefull markering som då gjorde, för visst har det efterriksdagsbeslutet inträffat händelser som motiverar en förnyad prövning.Exempelvis har det gjorts intressanta gasfyndigheter i närhet, detföreligger allvarliga problem inom vissa oljeproducerande länder och, kanskeviktigast av allt, det har gjorts utredningar som visar att det går att fåekonomi i naturgasprojekt. Om jag har förstått det hela rätt är det pä det sättet attdanskarna senast vill ha besked om hur vi skall ha det. Missarvi tåget den här gången kommer vårt lands möjligheter att utnyttja naturgas ienergiförsörjningen att bli ytterst begränsade. Jag utgår från att deförhandlingar som energiministern nämner i sitt svar till mig innefattar enallvarlig avsikt att ge danskarna besked , så att vi har möjligheteratt utnyttja de förutsättningar som finns i Sydgasområdet och ta till vara denenergikälla som gasen utgör. Jag skulle bara, innan jag slutar, vilja peka pä detfaktum att den här frågan också är intressant ur en annan synpunkt som jagnämnde i början av mitt inlägg, nämligen när det gäller den gasteknologiskasidan. Där sade näringsutskottet bl. a., att om naturgas skall introduceras iSverige är det nödvändigt att forsknings- och utvecklingsverksamheten inomgasteknologins område förstärks. Jag vill bara än en gång understryka detintresse sorn regeringenhyser för den här frågan. Vi hoppas verkligen att det skall bli ett avtal, menen förutsättning är att vi får tillfredsställande garantier frän dansk sida fören långsiktig försörjning av gas. Jag hoppas verkligen att vi skall kunna fådet. Överläggningen var härmed avslutad, § 13 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1979/80:106 § 14 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 10.34att ajournera sina förhandlingar till , dä de till dagens bordläggninganmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. § 15 Förhandlingarna återupptogs . § 16 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:69 om ändringar iutbildningen av skådespelare och musikdramatiska artister § 17 Anmäldes och bordlades 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:40 om fastighetstaxering, m. m., jämte motioner 1979/80:18 med anledning avpropositionen 1979/80:45 om dubbelbeskattningsavtal mellan och Schweizbeträffande skatter på kvarlåten-skap och arv 1979/80:19 med anledning avpropositionen 1979/80:57 om mervärdeskatt, m. m. jämte motion 1979/80:13med anledning av motion om vadetalan i brottmål 1979/80:14med anledning av motioner om ersättningen till vittnen m. fl. domstol 1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:64 om ändring i brottsskadelagen(1978:413) 1979/80:13med anledning av motion om suveränitetsholmarna i , Muonio och Könkämä älvar 1979/80:18 med anledning avpropositionen 1979/80:9 om konsumentförsäk- Om import av naturgas 1979/80:9 med anledning av propositionen 1979/80:26 omavtal rörande Nr 53 handeln mellan EFTA-länderna ochSpanien, m. m. r- , 1979/80:12 med anledning av motion om inskränkningar i dendiplomatiska rmmunrteten 1979/80:14 med anledning av motion om åtgärder för att ge medborgare tillgång till biblar och litteratur1979/80:15 med anledning av motion om insyn i FN:s medlemsländers inre förhållanden /80:16 med anledning av propositionen1979/80:43 med ändring av