prot · G30921 · 1979-12-31 00:00:00 — I näringsutskottets betänkande1978/79:60 sägs, att vid tillskapandet av det nya utvecklingsbolaget förenergiteknik bör de resurser som finns vid Studsvik Energiteknik tillvaratagasoch Studsvik tillförsäkras möjligheter till nära samarbete med det nya bolaget.För att förverkliga de av statsmakterna uttalade inteniionerna alt tillvaratagaStudsviks resurser skulle en förläggning av det nya bolaget till varaett steg i rätt riktning. En placering av den civilapilotutbildningen vid Fil och det nya utvecklingsbolagetför energiteknik i Studsvik skulle kunna lösa en del av dearbetsmarknadsproblem som gjort sig gällande i , där ca 2 000arbetstillfällen har bortfallit , inberäknat nedläggningen av F 11och . Det är väl riktigt att vi befinner oss i ett osäkert tillstånd när detgäller kärnenergin i vårt land, men den saken får vi ta upp i senare debatter,särskilt närvi haft den folkomröstning som vi nu harenatsomkring. Självfalletbör man utnyttja Studsviks resurser, def tror Jag att och Jag harsamma uppfattning om. I vilken grad och med vilken inriktning det skall ske förnaturligtvis diskuteras i sitt sammanhang. Jagvill gärna tillägga, herr talman, att Jag kommer att följa den här frågan ompilolutbildningen. Det finns ett förslag, som jag sade, om , menNyköping har också varit med i den prövning som har ägt rum i utredningen. Ikommunikationsdepartementet kommer man att se på remissvaren, och vi skallnaturligtvis också anlägga en helhetssyn och tänka på sysselsättningsaspekteroch regionalpolitiska hänsynstaganden över huvud taget. Den frågan får vi ocksååterkomma till. ANITAPERSSON (s): Jag tackar arbetsmarknadsministern för det senaste beskedet. Jag finnerdet väldigt positivt och hoppas att vi får pilolutbildningen till . Överiäggningenvar härmed avslutad. ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 15 oktoberanmälda interpellation, 1979/80:14, och anförde: har ställt ett antal frågor till mig kringungdomsarbetslösheten. För det första önskar han en redovisning av hurregeringen förklarar ungdomsarbetslösheten och den långsiktiga målsättningenför ungdomens sysselsättning. Vidare frågar han om regeringen kommer att sökamotverka att ungdomslönerna sänks i förhållande till övriga löner. Slutligenfrågar om regeringen är beredd upprätta ell åtgärdsprogram förungdomens sysselsättning bl. a. med ökat bostadsbyggande och utbyggd socialservice samt vilka andra åtgärder som kommer att vidtas i samma syfte. Jaghar redogjort för min syn på ungdomsarbetslösheten och åtgärder föratl motverka denna. Eftersom jag i likhet med anser atl detta ären mycket allvariig fråga finns det all anledning att här i kammaren hållaämnet aktuellt. Det finns flera orsaker till de under 1970-taletökade arbetsmarknadsproblemen för unga. Vi har haft stora strukturellaförändringar i näringslivet som inneburit att naturliga ingångsjobb harförsvunnit. Vi har också haft en mycket djuplågkonjunktur som ytterligare försvårat möjligheterna för de nytillträdande påarbetsmarknaden. De lediga arbetena har varit få, och unga utan yrkesutbildningoch erfarenhet har då haft svårt att få de tillgängliga arbetena. Ytteriigareorsaker som Jag vill peka på är bristande samverkan mellan skola och arbetsliv,en ökad internrekrytering och i en del fall mindre realistiska önskemål frånbåde arbetsgivare och arbetssökande. Regeringensmålsättning när det gäller ungdomens sysselsättning är densamma som för andra,dvs. att alla som önskar ett arbete också skall kunna få del. För ungdomarnasdel gäller att de skall erbjudas arbete, utbildning eller praktik, och det ären målsättning som uttalat sig för. I regeringsförklaringen haraviserats ytterligare insatser i delta syfte. Föratt komma närmare målet arbeie åt alla har en lång rad åtgärder vidtagits avbåde kortsiktig och långsiktig karaktär. Skolans kontakter med arbetslivetbyggs uf genom bl. a. SSA-rådens medverkan. Försök pågår med flera former avvarvad utbildning, och ett förslag till gymnasial utbildning i företag harunderställts parterna på arbetsmarknaden för synpunkter. Målsättningen är attalla ungdomar skall ges möjlighet lill en gymnasial utbildning utformad efterungdomarnas behov. Vihar i hög grad betonat utbildningens centrala roll. Detta beroende på atf allaerfarenheter visar att ungdomar utan yrkesutbildning drabbas hårdast avarbetslöshet. konstaterar också i sin interpellation atttillgången på lediga Jobb som inte kräver yrkesutbildning är begränsad. Detmåsle då vara naturiigt att ge ungdomar en sådan utbildning atl de kan söka denstora gruppen lediga arbeten. Enförutsättning för att vi skall kunna hålla tillbaka arbetslöshet ochsysselsättningsproblem är att vi har en ekonomi i balans och elt konkurrenskraftigtnäringsliv. Vi har ett läge med väsentligt högre efterfrågan på personal änför . Detta har också givit utslag i minskad arbetslöshet, nedgångi antalet ungdomar i beredskapsarbeten och ökad sysselsättning. Alltför mångaungdomar har dock fortfarande stora problem att finna ett arbeie, och därförbeslutade regeringen att under hösten och vintern 1979-1980utvidga de redan tidigare kraftiga insatserna för att stödja ungdomar. Försökenmed individuellt varvad utbildning fördubblas således, de förhöjdastatsbidragen för beredskapsarbeten bibehålls och särskilda introduktionskurserbedrivs f n., för att ta några exempel. Vikommer noggrant alt följa utvecklingen för atf snabbtkunna förstärka åtgärdsarsenalen om så behövs. skall vi i samarbetemed arbetsmarknadens parter, AMS och sätta oss ned ochresonera om hur yrkesutbildningen skall kunna förbättras. TommyFranzén framhåller i interpellationen atl ett ökat bostadsbyggande ochutbyggnad av barnomsorgen skulle kunna underiätta för de unga att få arbete.Jag håller med om detta och vill i det sammanhanget betona alt ett flertalåtgärder vidtagits bl. a. för att vidga bostadsbyggandet. Så har t. ex. räntanför statliga bostadslån sänkts och lånemöjligheterna för ombyggnad förbättrats.Effekten härav är också en ökad igångsättning jämfört med . Emellertidbör i detla sammanhang påpekas all om ungdomen skall kunna få del av de arbetensom skapas i expanderande delar av ekonomin, måste de också ges utbildning. Närdet slutligen gäller frågan om ungdomarnas löner vill Jag bara peka på all deli vårt land är parterna på arbetsmarknaden som förhandlar om detta. (vpk): Det är nu åter dags att i diskutera problemet med den högaungdomsarbetslösheten. Situationen skiljer sig inte väsentligt från vad somgällde när vi eller diskuterade dessa problem. Detär fortfarande en hög arbetslöshet bland ungdomar, trols alt regeringen sägersig ha vidtagit åtgärder för atl lösa problemen på detta område. Det är tydligtalt de åtgärder som vidtagits inte har varit de rätta. Satsningar som gjortshar inriktats på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Ätt direktangripa orsakerna till ungdomsarbetslösheten har inte förts på tal annat änfrån kommunisterna. hade Jag en debatt här i kammaren med dåvarandearbetsmarknadsminisiern Per . Han sade vid det tillfället aft de dågjorda insatserna skulle ge effekt. Någon sådan effekt att de kunnat göra slutpå eller i väsentlig grad minska ungdomsarbetslösheten har de tydligen ändåinte haft. Det kan vi klart utläsa ur arbetsmarknadsstatistiken. Denarbetsmarknadsminister vi hade hänvisade till i stort sett sammaåtgärder Då sade aft de beslutade åtgärderna, såsom förstärktarbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning och praktikarbeten, på kort sikt harstor betydelse. Enav de orsaker som anges när det gäller ungdomsarbetslösheten är de strukturellaförändringarna i näringslivet och en djup lågkonjunktur.Nu är det , tyckerjag, att avliva myten om att den kris som kapitalismengenomgått skulle vara en av de två orsakerna till ungdomsarbetslösheten. Redanundertidigareårdå vi hade högkonjunkturer och s. k. övervinster i bolagen fannsdet en betydande ungdomsarbetslöshet. Denna är hög också även om en klarförbättring inträtt i vårt kapitalistiska näringsliv. Trots att bolagen,framför allt de stora bolagen, nu redovisar delbokslut med betydandevinstökningar, så vel vi att det är Just i dessa bolag som antalet jobb minskaroch att ungdomarna därigenom alltså utestängs från jobb. Orsaken lillminskningen av antalet jobb är alltså inte dålig lönsamhet utan kraven på ännuhögre lönsamhet. Detta driver fram nya automatiseringaroch rationaliseringar,som i sin tur skapar arbetslöshet. Det är detta som är huvudorsaken tillarbetslöshet över huvud laget. Det är det ekonomiska systemet som bygger påvinstmaximering som sparkar undan människor ur produktionen eller slänger fördem som vill in. valrörelse gickfolkpartiet fram med en paroll om atl ungdomarna skallgaranteras arbete, utbildning och praktik. Den parollen står väldigt lågt ikurs eftersom man inte kunnat infria det generösa löftet. Egentligen har detinte infriats till en enda bit. Ändå fortsätter , fortfarande iregeringsställning, att använda denna bluffslogan. Eller har nufunnit på hur detta löfte skall infrias? I så fall vore det bra med ett beskedpå den punkten. Arbetsmarknadsministernsäger i sitt svar, att regeringen i regeringsförklaringen har aviseratytteriigare insatser. Jag måste ställa frågan: Vilka är dessa ytteriigareinsatser som avses? Är det ett nytt 18-punktsprogram som inte ger ett enda nyttarbete, eller är det nya miljarder till bolagen utan atl det ställs krav på altdelta skall ge jobb, eller blir det kanske ett 36-punktsprogram den här gången? Beträffandeden långsiktiga målsättningen har arbetsmarknadsministern inte redovisat hurnya jobb skall skaffas fram - för det är faktiskt nödvändigt atl nya jobbskapas, som ersätter dem som näringslivet rationaliserar bort, om del skall blislut på arbetslösheten. Det kan väl inle vara så, atl regeringen som långsiktigmålsättning endast har i perspektiv att bygga ut kontakterna mellan skola,samhälle och arbetsliv. Del är visserligen en angelägenhet, men det skaparknappast några nya jobb. SSA-rädenkan fylla en liten funktion i relationerna mellan skolan och arbetslivet, mendet förefaller som om regeringen tror atl de är något "sesam, öppnadig". Regeringenbetonar i hög grad utbildningens roll. Men den är trots denna betoning inteutbyggd pä en rad områden, t. ex. närdet gäller utbildningen av personal tilldaghem och fritidshem. Inte ens med dagens låga utbyggnadstakt räckerutbildningen till. Inte heller är det brist på sökande lill den utbildningen.Felet ligger i att resurserna inle har skapats för alt ge tillräckligt mångachansen att få en sådan utbildning. Felet är regeringens, trots att man sägersig ha en långsiktig plan. Fråganom utbildning för dem som inte får jobb är inte så enkel somarbetsmarknadsministern försöker göra gällande. Det finns många ungdomar somhelt enkelt inte klarar av att fortsätta med utbildning i skolan. De anser attdet räcker som de redan har klarat av. Delta kan dels bero på attungdomarna är skoltrötta även om de klarat sig bra, dels på att de uppleverskolan som en institution som sorterar ut dem som inte klarar kraven.Betygshets och individualistiskt skapande gör att många elever, särskilt arbetarbarnoch arbetarungdom, inte får uf av skolan vad de borde få. Därför löser man inteproblemen genom alt "ge ungdomar en sådan utbildning att de kan söka denstora gruppen lediga arbeten". Detla citat är inte mina ord, för jag kaninte se den stora gruppen lediga arbeten. Jag vill här ställa frågan tillarbetsmarknadsministern: finns den stora gruppen? Jagskulle vidare vilja fråga arbetsmarknadsministern: Hur många genomgår denfördubblade varvade utbildningen? Det var länge sedan regeringen pratade om dennaform första gången, men det har, vad jag kan förstå, inte blivit så mångavarvade utbildningar. Vari ligger problemen? Är det kanske på så vis attföretagen inte ställer upp i den mån som regeringen vill? Det är bra att , både som talesman förregeringen och för , säger nej till tankegångar om hurungdomarna skall få Jobb, nämligen atl göra dem så billiga i drift som möjligtför att de därmed skall bli attraktiva. Jag anser atl det förslag sommoderaterna lanserade i valrörelsen, även om det inle är nylt, innebär ettdiskriminerande system. Erfarenheten visar också alt sådana åtgärder intehjälper. Låt mig ta ett exempel. Inom elinstallalionsområdet är det i Stockholmbrist på utbildad arbetskraft, dvs. det fordras fler som har fullgjort två årpä gymnasium och i praktiskt arbete. När läriingarna kommer ut frångymnasiet efter sina och skall ha ell års praktisk utbildning påföretagen, då får de inte dessa jobb. Då blir många ställda utan sin fortsattautbildning, trots att de är mycket billig arbetskraft. Del är rikligt att detär parterna på arbetsmarknaden som förhandlar, men en regering har faktiskt enmöjlighet att påverka, allra helst en regering som är så dominerad och styrd avmoderater. Jagnämnde i min interpellation att en ökning av bostadsbyggandet skulle ge många nyajobb och därmed underlätta för ungdomen atf komma ut i produktionen. Ettbyggjobb ger ungefär två jobb i annan industri. Därför är justbyggnadsindustrin ett bra exempel på vad man kan salsa på för att skaffa jobb.Även håller med om detta. Varför satsar då inte regeringen på enrejäl utbyggnad av bostäder? Bostadsministerposten är Ju en av destatsrådsposter som innehar. Vi kan ju notera att det intebyggs mer än ca 55 000 lägenheter. Det är en botlennotering. En ökad igångsättningi år i jämförelse med 1978 är inget bra facit för . Del var t. o. m.en högre igångsättning under den första trepartiregeringens tid. Vadhar arbetsmarknadsministern för kommentar till den fidsinställda bomb som, ominget görs, enligt riskerar att explodera framåt ? Den aren storfara, inle bara i utan i hela västvärlden. Och här hjälper del infe attbara ställa förhoppningar till eft konkurrenskraftigt näringsliv, fördel är medandra länder i västvärlden som denna konkurrens skall ske, i varje fall enligtregeringen. Om det skulle vara på det viset att ungdomen får jobb och företagenblev konkurrenskraftigare i , skulle det då inte innebära att ännu flerungdomar skulle bli arbetslösa i andra västländer? Dentes som borgarregeringen hänvisar till, nämligen den om en ekonomi ibalans, kommer inte atl ge de jobb som erfordras. Det fordras däremot enspeciellt inriktad politik som skapar en helt annan marknad, en marknad sominte är lika exportberoende som den regeringen värnarom, för den marknaden harredan slagit ut alldeles för många. började med att saga att det är alltför hög arbetslöshet,och i synnerhet då ungdomsarbetslöshet. Och det kan vi säga-det är alllid förmånga arbetslösa så länge det finns några arbetslösa. En vissfriktionsarbetslöshel måsle vi väl acceptera, men vårt mål är, och det framgårockså av mitt svar pä interpellationen, att erbjuda arbete ål alla. kommervi att träget fortsätta alt försöka finna formerföratt förbättra lägel påarbetsmarknaden för dem som har svårigheter alt komma in på den. Dit hör otvivelaktigtjust ungdomsgruppen, som är en av de allra viktigaste målgrupperna för vårtarbete. Och därför kvarstår vårt löfte , som försöktenedvärdera litet. Vi menar atl del är något väsentligt i det politiska arbeteti att ge ell erbjudande om arbete, praktik eller utbildning åt varjeung människa. Det är en rättighet som hon skall kunna kräva av samhället att fåuppfylld. Jagtror inte att våra åtgärder har varit felaktiga. Om man Jämför svenskarbetsmarknad och ungdomars sysselsätlningssituation i detta land med andraländer, så finner man att vi otvivelaktigt har klarat dessa problem betydligtbättre än man har gjort på andra håll. När man haft en ungdomsarbetslöshet påca i jämförbara länder har vi haft . Vid internationella jämförelservisar det sig alltså atl trots de väldiga strukturproblem vi har haft, denlånga och sega lågkonjunktur vårt land har genomkämpat, så har vi ändå hållitsysselsättningen uppe på ett förhållandevis bra sätt. Menman kan inte plocka uf en av dessa åtgärder, som gjorde när hantog upp SSA-råden, och hävda att regeringen tror att den skulle vara ett"sesam, öppna dig". Det har vi aldrig sagt. Skall vi komma till rättamed dessa svårigheter måste del bli fråga om en mängd olika åtgärder somsamverkar. Det är inle ett enda radikalmedel som hux flux löser ungdomsarbetslösheten.Låt oss vara överens om del, , annars blir det alldeles fel. Detär inle så enkelt som vpk ofta gör del i debatten. Vpk säger bara atl det ärkapitalismens fel och att om man bytte samhällssystem skulle allting varaborttrollat. Då hade vi inga ungdomar som sökte jobb, inga ungdomar som kändesig vara på fel plats på arbetsmarknaden. Del där är naturiigtvis ett luftslottsom inle tål den minsta konfrontation med verkligheten. Jag skall inte låta migledas in i den debatten, de önsketänkandena kan och andra få levamed. Vi får nog föra ett mera vardagsnära resonemang om hur man skall finnakonstruktiva lösningar för att skapa sysselsättning åt ungdomen. Idet sammanhanget tror jag det är viktigt att man tar fasta pä delta medutbildning. Det är ändå så, som mycket riktigt påpekar i sininterpellation, aft de ungdomar som i första hand får svårigheter, som i förstaomgången slås ul, är de som saknar utbildning och arbetslivserfarenhet. Detgäller särskilt de yngre grupperna. Därför har Jag alltsedan jag blevarbetsmarknadsminister väldigt hårt drivit linjen all man skall varvautbildning och praktik. TommyFranzén frågade hur det har blivit med det. Jo, vi har försöksverksamhet igång-del tror jag väl känner till -och vi beslöt att dubblera denvid det senaste tillfället frågan diskuterades här i . Jagtror också aff är medveten om alt vi i arbetsmarknadsdepartementetoch i samråd nu har arbetat O/nungdo/nsar-betslösheten fram ett förslag om engymnasial företagsutbildning som just lar sikte på de ungdomar som lämnargrundskolan eller hoppar av i gymnasieskolan. Det är ett ganska stort antalungdomar, och jag skulle vilja påstå att det är de mest känsliga grupperna,alltså 16-18-åringarna. Förslaget innebär alt dessa 15 000 per årskurs kan fåett bättre erbjudande inom gymnasieskolan med mera praktikinslag, meradirektverksamhet ute på arbetsplatser, det må gälla industri, servicenäringareller hantverk. Efter alt förslaget har varit ute på remiss skall vi resoneravidare om hur det skall utformas på bästa sätt. Min förhoppning är atl vi skallkunna lägga fram ett förslag för eller ochatt vi också skall vara i gång med en förbättrad utbildning på detta områdeunder /81. Därigenom kommer vi att ytteriigare ha anpassatgymnasieskolan i den riktning som efteriyste. Låtmig vidare säga att det är helt klart atl det centrala och avgörande när delgäller de åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen som är atl man kan få lill stånd en samverkan mellan den ekonomiskapolitiken och närings- och arbetsmarknadspolitiken. Lyckas det, då kommer detockså atl växa fram nya industrier och skapas nya arbetstillfällen på sammasätt som skett under del senaste kvartalet, vilkel vi har kunnat konstatera. Idet sammanhanget vill jag gärna peka på atl om vi jämför siffrorna förseptember 1979 med dem för , så kan vi notera en minskning avarbetslösheten med 7 000 och en nedgång i antalet beredskapsarbeten med 4 800.Om man lill detta lägger den uppgång som skett i fråga omarbetsmarknadsutbildning, så kan vi konstalera att sysselsättningslägetförbättrats genom ett tillskott med nära 9 000 Jobb. Detär en fortsatt samverkan mellan de här politiska områdena som kan få tillresultat att vi hävdar det svenska näringslivets konkurrenskraft gentemot andraländers, och del är i sin tur en förutsättning för att vi skall kunna tryggasysselsättningen i . sade att det egentligen bara är vpk som känner ansvarnärdet gäller frågan om ungdomens sysselsättning. Jag roade mig med att la framarbetsmarknadsutskottets senaste betänkande, i vilket dessa frågor hardiskuterats och där bl. a. redovisas en sammanfattning av de förslag vpkframför i det här avseendet genom sin motion 339. Detkrav som vpk lill alt börja med framför i sin motion är att regeringen skallvidta åtgärder som garanterar alla ungdomar arbete, praktik eller utbildning.Del kravet verkar bekant for mig. Detandra kravet gäller alt ungdomsavdelningar vid arbetsförmedlingarna skallinföras. Till det vill jag säga att vi givit arbetsmarknadsverket en störreresursförstärkning än tidigare , nämligen 350nya tjänster mot i genomsnitt 200 . har sedan,som vet, atf självt besluta om fördelningen av dessa tjänsterinom verket. Vill man avdela personal för ungdomsförmedling är delta helt O.K., och vi har från regeringens sida betonat att sådant förmedlingsarbele skallprioriteras. Vpk:s tredje krav ärattlokala åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten skallutarbetas i kommuner och landsting. Regering och riksdag har ingen motsattuppfattning när det gäller det kravet. Många kommuner arbetar redan med sådanaåtgärdsprogram. Jag kan hänvisa exempelvis till kommun, men också mångaandra kommuner arbetar just på del här sättet. Ettfjärde krav gäller atl statsbidrag lill lönekostnader skall utgå vadgäller statliga, kommunala och landstingskommunala beredskapsarbeten. Det ärett märkligt krav, . En sådan åtgärd skulle innebära attkommunerna utöver att de finge statsbidrag till lönerna också skullefå tillbaka skatteintäkterna för den arbetsinsats som görs. Kommunerna skullealltså tjäna på det här statsbidraget. Något sådant skulle jag inte tro atlriksdagen vill ställa sig bakom, och det gjorde man inte heller närvpk-motionen behandlades. Ytteriigareett vpk-krav: Förslag till åtgärder utarbetas för att åstadkomma värvning avutbildning och praktik. Det är precis detta jag talat om så här iriksdagen, och jag har gjort det även . Slutligenframförs kravet att Delegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor, DELFUS,utökas med representanter för fler organisationer än f n. som representerarungdomen. Till detta är bara att säga alt naturiigtvis kan man diskutera hurDELFUS skall vara uppbyggd. Dekrav jag nu återgivit är de som arbetsmarknadsutskottet uppfattat vara decentrala i vpk:s motion. Det är de åtgärder man föreslog i samband medbehandlingen här i av frågan om sysselsättningslägel för ungdomen,och jag må säga all det äratt ta munnen väl full när man sägeratt dessaåtgärder skulle lösa alla ungdomsproblem på svensk arbetsmarknad. O/nungdo/nsar-betslösheten (vpk): Förmågan att skriva ihop åtgärdsprogram är välutvecklad, men det ärinte på grundval av den som regeringens insatser skall bedömas utan med hänsyntill resultatet av åtgärderna. Förmågan att begränsa och minskaungdomsarbetslösheten överträffas av oförmågan att skaffa flera nya jobb tillungdomen. Jagtror atl det finns anledning att ägna särskilt ungdomsarbetslösheten storuppmärksamhet. Viktigast av allt är då frågan om massiva insatser. Vi ser i dagde sociala följderna av bl. a. ungdomsarbetslösheten under 1960- och1970-talen. Stora ungdomsgrupper är utslagna och berövade allt hopp omett arbeie och en ordnad tillvaro. Detta styrks också av den nyligenpresenterade rapporten om ungdomarnas syn på dagens . Hela rapportenvisar att situationen har försämrats mycket drastiskt och atf ungdomen alltmerföriorar hoppet om en ordnad framtid. Samtidigtförekommer det en cynisk kampanj mot de arbetslösa och utslagna ungdomarna.Kampanjens främsta företrädare är och andrahögerkrafter i vårt land. Ungdomarna är lata och arbetsovilliga, de föredraratt leva av arbetslöshetsunderstöd - delta är bara några av de lögner somständigt återkommer, trots att de tillräckligt ofta har avslöjats som Justlögner. Jag tror atl instämmer i min bedömningatt det här rör sig om lögner. RolfWirtén, som säkert har goda avsikter, har därför också en viktig uppgift atlinom regeringen verka för insatser av format, så att flera jobb skapas ochungdomsarbetslösheten begränsas. Debattklimatethar dessutom knappast förändrats i gynnsam riktning i och med moderaternasvalframgång med kraftigt ökad representation i regeringen som följd. Därförfinns det all anledning att hela arbetarrörelsen med all kraft driver kampenmot ungdomsarbetslösheten.