prot · G30945 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är en av de meraförbluffande omsvängningarna i socialdemokraternas uppfattning.Socialdemokraterna har alltid talat för selektiva ålgärder, och så är ju ocksådel nuvarande transportstödet utformat. I sill anförande upprepade emellertidOlle Östrand tre fyra gånger kravet på generella medel. Jag vill att OlleÖstrand svarar på två frågor. Fördet första: Kan ge ett exempel på hur detta generella stöd skallse ut? Något sådant besked ges inte i er moiion, som på denna punkt ärsynneriigen svävande. För det andra: Den socialdemokratiska gruppenförväntar sig atl propositionen kommer tillbaka överarbetad. Kräver ni atl dendå skall presentera selektiva eller generella åtgärder? () replik: Hell följdriktigt har vi i vår moiion inte tagit upp några detaljeradeförslag när del gäller de generella medel som bör tillgripas. Om lyssnat bättre på milt anförande, hade han kanske inte behövt ställa dessafrågor. Jag sade att statsmakternas långsiktiga ansträngningar måste inriktaspå en sådan trafikpolitik som ger generellt förbättrade kommunikationsbeiingelserför befolkning och näringsliv i . Del gäller att skapa bättrebetingelser för de människor som bor i och har länga avstånd - alltsåinte bara för företagen ulan generellt för befolkningen i . Ett exempelpä hur man har kunnat åstadkomma en utjämning är teleiaxeområdei. ärnaturiiglvis besviken över alt inte har godtagit Efter vadjag förstår har själv medverkat till den. Men har man medverkattill eU så här dåligt förslag, måste man väl också finna sig i att riksdagenåterförvisar det och förväntar sig ett bättre förslag. () replik: Jagkonstaterar att är lika svävande när det gäller dessafrågor. Vad han menar med generella ålgärder vill han exemplifiera medteletaxan. Men skulle vi sänka godstaxan generellt inom , skulle detbli helt andra kostnader, . Vidarelyckerjag inte alls atl denna proposition är dålig. Propositionen är inom ramenför de medel som var möjliga att tillgå utomordentligt väl disponerad. Deninriktar sig i synnerhet pä de mindre företagens behov. Det är väsentligt förden norrländska företagsamheten alt man satsar på de mindre företag som harmöjlighet att växa. Den fördröjning som ni nu åstadkommer gagnar inte allsnäringslivet i . Del flr vänta ytteriigare . Tänk på della ochbegrunda del lilet grand. OLLEÖSTRAND (s) replik: Jag vill till säga atl han inte alls behöver sväva itvivelsmål om var socialdemokraterna står när det gäller regionalpolitiken.Transportstödet är en del av regionalpolitiken, och har vi inte i värt land haft en regionalpolitik värd namnet.Flyttbussarna har gått i en allt stridare ström söderut, och Norriand haruttunnats medan befolkning, om jag inte är alldeles felunder-rältad,har ökat med 20 000 människor. Vi socialdemokrater ser mycket allvarligt pådenna utveckling och vill pä allt sätt försöka förbättra regionalpolitiken ilinje med de mål vi salt upp. Transportstödetär en viktig del i regionalpolitiken. Kan vi få ett nytt förslag, somtillgodoser våra önskemål på del området, har vi, , förutsättningaratt fä ett mycket bättre transportstöd än vad det förslag som vi nu behandlarskulle ge. Därför förutsatte jag i mitt anförande atl de socialdemokratiskasynpunkterna så snabbi som möjligt kommer att tillgodoses när förslaget ipropositionen, som vi förutsätter, kommer tillbaka i bearbetad form. Då får viett mycket bättre transportstöd än vad vi har f n. Tredje vice talmannen meddelade att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Vi har under diskuterat transportstödet lill , ochmånga intressanta synpunkier har anförts i samband därmed. 1 del belänkande somvi nu behandlar berörs emellertid också frågan om transportstödet tillGotlandstrafiken. De gotländska riksdagsmännen har väckt en moiion i anslutninglill den proposition som ligger till grund för betänkandet, nämligenpropositionen 1978/79:152. I molionen ställs yrkanden om 1. all frågan om prissättning ienlighet med vägprincipen i persontrafiken med Gotlandsbolagets färjorytterligare bör övervägas, 2. atl förnyade överväganden börske om möjligheterna att införa samma biljettpriser för alla Gotlandsresenärer, 3. att överväganden bör ske ommöjligheterna att införa genomgående taxor vid resor frän och till , 4. alt en översyn sker av taxornai flygtrafiken på Gotlandslinjerna, så all dessa fastställs med hänsyn tillregionalpolitiska och sociala bedömningar samt atl pågående lågprissalsningockså kommer till del. Utskoltetanför nu när det gäller tillämpningen av vägprincipen atl denna i enlighet medpropositionens uttalanden får betraktas som genomförd. Detta uttalande ärenligt min mening fotat pä felaktiga premisser. Vägprincipen är genomförd igodstrafiken men inte i persontrafiken. Utskottet hänvisar f ö. i sillbetänkande till att priserna i persontrafiken har sin utgångspunkt i SJ:staxor. Detta system har i och för sig medfört stora förbättringar i prissättningenmen kan knappast sägas vara i överensstämmelse med den tänkta vägprincipen. Fördel första flr bilen i delta system inte samma användbarhet i Gotlandstrafikensom vid färd på allmän väg i övriga delar av landet. Bilförare harju att lösasåväl "järnvägsbiljett" för sin person som "personbilsbiljetl"för bilen. Fördet andra ulgår inte den speciella Gotlandsrabatten till fastlänningar sombesöker , varför deras resor blir åtskilligt dyrare. Detta kan givetvisinte anses vara i linje med vägprincipen, då ju kostnaderna för bilresa på vägi allmänhet inte är olika slora beroende på mantalsskrivningsorten. Somanförs i betänkandet sker emellertid en förbättring i det sist nämnda avseendeti och med att lika pris införs under lågsäsongen från tillden . Vi hälsar detta med tillfredsställelse och betraktar det som eltsteg på vägen mot likapriser året mnt och därmed som en bit i pusslet altåstadkomma vägpriser även i persontrafiken. Närdet gäller frågan om införande av genomgående taxor i Gotlandstrafiken hänvisarutskottet till en aviserad utredning angående bl. a. möjligheterna atlåstadkomma en sä långt möjligl gemensam lägr och busstaxa. Utskottet skriver:"Även taxorna i Gotlandstrafiken torde i princip komma att beröras avutredningens arbete." är tacknämligt, men utskottet aviserar intenågon egen åtgärd för atl åstadkomma detta resultat. Jag vill i samband meddelta ställa en fråga till utskottets talesman: skrivningen enbart atlbetrakta som ett allmänt uttalande, eller kommer t. ex. motionen 2517 atlöverlämnas till utredningen eller frågan pä annat sätt atl aktualiseras avutskottet? Beträffandetaxorna i fiygtrafiken pä Gollandslinjerna finns det åtskilliga problem.Linjefiygs s. k. lågprissatsningar har i liten utsträckning kommit Gollandslinjernalill del. Man kan se del, om man läser tidtabellerna. I tabellerna förövrigadelar av landet ärdet myckel rött, medan det är lilet rött i Gollandstabellen.Vidare hårde ordinarie priserna höjts med närmare 12 96. Ettproblem är också atl samordningen mellan flyg- och färjetraflken inte fungerartillfredsställande. Det reducerade priset på flygel gäller enbart tur- ochreturresor, vilket innebär alt del reducerade priset på flyget inte kanutnyttjas om man exempelvis önskar färdas med flyg men användabåt vid återresan till . Detta är ett problem som vi från gotländsk sidahar arbetat mycket med. Utskottetuttalar när det gäller flygtrafiken atl man förutsätter att "utvecklingeni fråga om trafikens utformning m. ra. även i fortsättningen uppmärksamt följsav regeringen med vederbörligt hänsynstagande till regionalpolitiska och andrasynpunkier av det slag motionärerna omnämnt". Min förhoppning är alt man iregeringskansliet uppmärksammar denna skrivning. Elt faktum ärju attgotlänningarna är ojämförligt mer beroende av fiyget än befolkningen i någonannan del av landet. Jag har ingetyrkande. SVENHENRICSSON (vpk): Det är inte min avsikt att förlänga denna sena debatt, men jag harfunnit anledning all i några avseenden förtydliga vad jag sade belräffandevirkeslransporier. Timmerkan användas som massaved då priserna på massa går upp. Erfarenheten visar då, i trängtan efter att förse massainduslrierna med råvaror, bortser fränatl virket har säglimmerdimensioner. Vihar här i landet 3 400 sågar. Av dessa är en del små, men belägna Jusl iinlandsregionen, som är i behov av detta stöd. Det vore tacknämligt om vi kundefinna en form för transportstödet som hjälper dessa industrier i inlandet attfä en sänkt kostnad närdet gäller til I transporten av virke, råvaror. Del börnog belänkas i samband med att det görs en översyn. Menjag vill påminna om atl det häri landet pågåren jakt på virke, virke av allaslag. Det är finansiella problem som vi här har. Det vore därför, som någonsade, slöseri all använda dessa medel lill atl stödja fräntransporter av virketill exempelvis avlägsna mellansvenska sågar eller t. o. m. andra länder. Enuppmuntran av detta vore enligt vårt sätt atl se felaktig. Jag vill också innan jag slutar uttala förvåningöver atl säger att ålerremissen är någonting negativt. Jag tyckerdel är positivt all man lar hänsyn lill en rad goda förslag som har lagls frami motionsform och atl man förstår all dessa verkligen kan bearbetasytterligare. Och det går att göra transportstödet till ett betydligteffektivare medel i regionalpolitiken än vad det har varit. Del hoppas vi skallske genom en överarbetning och ett nogsamt övervägande av de mänga förslag somhär har framlagts i molioner och som även finns i propositionen. ifrågasatte vissa centermotioner med krav pätransportstöd för virke, och han har även förklarat atl virket kan varapraktiskt taget vad som helst. Vad centermotionären menade var atl det inte gällde virkeslransporterulan massaved. Och den som har motionerat i denna fråga är väl insatt iförhållandet när det gäller skillnader mellan virke och massaved och harnogsamt penetrerat delta med dem som är berörda. INorriands inland är faktiskt situationen på många ställen sådan att de högafraktkostnaderna gör aU avverkningarna medför en föriust för skogsägarna.Della i sin lur innebär naturiigtvis aU man inte avverkar. Å andra sidan ärdetav sysselsäitningsskäl viktigt atl vi får i gång avverkningen i dessa områden.Men då krävs del elt stöd i någon form. Motionären föreslår ett transportstöd.En annan väg kan vara alt man ger gallringsstöd. Jag vill inte ta ställningtill vilken metod som ärden bästa, utan jag vill bara understryka hur angelägeldet är med en stödform av någol slag för att man skall fä i gång dessaavverkningar. Vibehöver dem för all ge befolkningen där arbete, och vi behöver dem för atl gesågverken virke och massafabrikerna massaved. Naturiigtvis vill vi ocksä atl deråvaror som vi producerar i Norriands inland skall förädlas på platsen. Men fördagen har vi inte de förädlingssiällena, utan vi måste ta hänsyn lill deindustrier i kusttrakterna som är i starkt behov av massaved. får jag än en gång uttrycka förhoppningen attkommunikationsdepartementet snabbi återkommer med ett nyll förslag tilltransportstöd och atl man där beaktar också de synpunkter som jag päcenterpartiets vägnar har framfört. SVENHENRICSSON (vpk) replik: Jag vill bara ställa en kort fräga lill : Vem är delsom avgör om mndvirket är av massavedskaraktär eller om del är såglimmer? Jag har också sysslat med transport av virke ochhar den erfarenheten atl det är säljaren som beroende pä marknaden bedömerhuruvida han skall låta sälja virke ur sin skog som massaved eller somsåglimmer. Del är alltså en prisfråga, en fråga om marknaden. Därför harjagsagt alt vi skall tänka oss för, , så au vi inte med dessaåtgärder motverkar ändamålet med och tanken bakom åtgärderna, nämligen enlokalisering och en förstärkning av regionalpolitiken i vårt eget inland. Delär del vi skall se upp med och se till all bidragel får sådana former att delstimulerar just detta. Någol mer harjag inte velat göra gällande med mittinlägg beträffande massaved och timmer. ()replik: Jag håller med när han säger att det är den somlevererar som bedömer om del är massaved eller timmer och att det är ekonomiskaskäl som avgör. Dagens situation i exempelvis är den atl man själv färbetala, om man skall leverera massaved, och del har gjort att avverkningarnahar uteblivit. Jaghar inte tagit ställning för aU det skall vara med hjälp av Iransporlslödet somdetta skall förändras, utan Jag lycker att det är en öppen fråga. måstegöras, och , som står som första namn under Nr 45 molionen, har gjort den bedömningen all det är fullt tänkbart med eU den transportstöd. Jag skall bara svara pä de frågor som Torslen ställdeangående utformningen av stödet till Gollandstrafiken. Deproblemställningar som tar upp fömlsatte vi skulle åtgärdasredan i och med alt utskottet och sedermera fattade beslut medanledning av den trafikpolitiska propositionen. Kommunikationsministern harockså givit uttryck för att sä skulle ske. Direktiven är klara.Jag vågar inte säga om utredningsman har tillsatts, men om så inte är falletförutsätter jag atl del kommer atl ske inom den närmaste liden. TORSTENGUSTAFSSON (c): Jag lackar för svaret på mina frågor. Vi ägnar oss oftaendasi åt landlrafiken med bil, buss och låg och glömmer lätt färjetrafiken.Det är därför tillfredsställande att man nu tänker sig atl vid behandlingen avfrågorna om genomgående taxor också ta med färjetrafiken. Överiäggningen var härmedavslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 1 av , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkande 5 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä RolfSellgren begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 295 Nej - 33 StoraSjöfallet m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 2 av BertilJonasson m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller trafikuiskollets hemställan i betänkande 5 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KarinIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 245 Nej - 83 1979/80:9 med anledning av motion om åtgärder föratt göra fridlysning mer effektiv §4 m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1979/80:12med anledning av moiion om Slora Sjöfallet m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1978/79:754av (), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om 1. att de s. k. turisttappningarna i upphörde, 2.att fick avsätta ca 1,5 milj. kr. lill vissa ålgärder iSJaunjaomrädet och i nationalparkerna , Padjelania och Sarek,3. att flck i uppdrag all förvalla fonden och i samråd medberörda kommuner och vaiienfallsverkei besluta om fondmedlens användning. altriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad utskoltet anfört medanledning av motionen 1978/79:754. TORECLAESON (vpk): När man tar del av det här ärendet och vet lilet om bakgmnden tillvarför det blivit som det blev med - olika diskussioner isamband med vattenkraftsulbyggnader, överledningar, till-loppstunnlar ochregleringsdammar-ser man med viss oro på alla förslag till ytteriigareförändringar i det enastående och storslagna naturområde, där de s. k.turisttappningarna i utgör en värdefull del. Vadvi framför allt oroas av i detta och andra ärenden som gäller ingrepp ellerförändringar i naturen är det sätt som man ofta går till väga pä för attmotivera sädana åtgärder. Det är den försåtliga sleg-för-steg-lakliken som oftaanvänds. Man förtiger vissa fakta, snedvrider dem eller använder felaktigauppgifter. Det är sättet att inte redovisa tidigare ingrepp och derasomfattning, sättet alt över huvud taget frän exploatörers och statsmakters sidaförfuska miljöbevarandets tanke och idé, som har gjort miljövårdsopinionenallt vaksammare. Detär också denna miljövårdsopinion i form av Älvräddarna och en del avlokalbefolkningen mnt som gjort mig uppmärksam på farorna itidigare sammanhang och som återkommit i det aktuella fallet. Man har ocksåerinrat om nuvarande utrikesministern engagemang för några ärsedan och vad han bl. a. gav uttryck för i en tidningsartikel med rubriken Detfinns i den motion som behandlas och i ulskottsbetänkandel ett faktaunderiagsom är sådant alt det måste ifrågasättas. Utskottet har ganska ingåenderedogjort för tidigare riksdagsbehandling och sakförhållandena angående de s.k. turisttappningarna. Jag har inget alt invända mot vad som där sägs mer än iett par avseenden. För det första har utskottet tydligen ulan närmareundersökningar accepterat uppgifter från om att tappningarnaskulle vara av ringa betydelse för turism, landskapsbild och naturvärd. För delandra har utskottet tydligen godtagit uppgiften om att endasi ett hundratalturister skulle besöka för att se del i aktion. Jaghar via Älvräddarna och lokalbefolkningen erhållit helt andra uppgifter,nämligen att besöksfrekvensen vid inte uppgår till omkring 100personer utan till 3 000 ä 3 500 personer . Ja, att det t. o. m. kan rörasig om uppemot 5 000. På de turistanläggningar som finns har man uppskattatantalet dygnsgäsler till ca 1 500 per är, och från flera anläggningar gickflera extraturer till . Vattenfalloch har tydligen inte bemödat sig om att diskutera den härfrågan med lokalbefolkningen och de miljövårdsintressen som finns i det berördaområdel. har lagt fram ett förslag om atl del som återstår avStora Sjöfallet i form av s. k. turisttappningar skall upphöra och atl depengar som beslutals för delta ändamål skall användas till en fond och andranaturvårds- och turislbefrämjande åtgärder. Det förslaget bör mot bakgrund avknapphändiga och felaktiga uppgifter och därav följande felaktiga värderingarinte genomföras. Förslaget återspeglar möjligen något av de problem somnaturvården har när det gäller atl erhålla pengar för sin /??. StoraSjöfallet m. m. verksamhei,men de bör inte få lösas på detta säll. Ärendet bör enligt vpk:s mening återremitteras till utskottet för altvi skall få ett fullständigare och - vill jag påstå - riktigare underlag.Dessutom vore det rimligt att avvakta ärendets behandling vid ,där det enligt uppgift skall prövas . Delfinns enligt min mening även andra orsaker än dem jag nämnt som gör att ärendetinte borde avgöras . Det gäller negativa miljöeffekter i form av igenslamningoch påväxt av vegetation samt effekter på fisket i sjön , som enligt denbofasta ortsbefolkningen och samerna - som är beroende av fisket - troligenkommer att försämras. Jaghar, med vad Jag nu har sagt, i och för sig inte velat rikta någon anmärkningmot utskoltet för vad man sagt i sitt ganska utföriiga betänkande, utan mervelat uppmärksamma vad man inte sagt och vad som uppenbarligen är felaktigt ibeslutsunderlaget, dock utan utskottets egen förskyllan. Jaghoppas givetvis alt utskottets ledamöter och övriga kammariedamöter anser sigkunna biträda det yrkande Jag härmed vill framställa: Jag yrkar alt ärendetåterförvisas till jordbruksutskottet för ytteriigare beredning. Om kammareninte skulle bifalla yrkandei om ålerförvisning yrkar jag i andra hand attriksdagen avslår motionen 754. Jagskulle också, herr lalman, vilja tillägga atl jag under hand har sökt tala mednågra av utskottets ledamöter för alt försöka få dem att förstå att man bordekunna la tillbaka ärendet till utskoltet, la in ytterligare sakuppgifter och fåen bättre beredning av ärendet. Jag har då förställ att man i och för sig kanhysa sympati för detta förslag men att man tycker att man skall vara mycketförsiktig med ati återförvisa ärenden till utskott - att det måste finnasmyckel tungt vägande skäl för att göra det. Jagvill gärna säga att jag har förståelse också för detta. Jag menar inte att manskall försöka missbmka rätten atl återförvisa ärenden till utskott. Men jagtycker att det som kommit fram och det som jag sökt redovisa mycket kortfatiaihär ändå bör anses väga så pass tungt atl del borde vara möjligl all bli sams ikammaren om att återförvisa ärendet lill jordbruksutskottet. HANS (): Lät mig framhålla att inte kan föreskriva hurturisltappningarna i Slora Sjöfallet skall gå lill. Det är pä regeringen delkommer an alt fastställa villkor härför och alltså även att ändra dem. Vad vihär säger är för den skull inte betydelselöst, eftersom det kan tjäna som enviss fingervisning för vederbörande regering. Naturvårdsverkethar gjort en utredning av de förhållanden som påverkar och påverkas avtappningarna. Därvid har verket vägt mot varandra fiskets, bålfartens,landskapsbildens och turismens intressen, naturvetenskapliga skyddssynpunkterinte undantagna. Det kan f ö. i sistnämnda sammanhang förtjäna påpekas allslora tappningar kan vara direkt negativa när del gäller alt skapa så konstantaförhållanden atl en ny och om möjligt hög produktion kan utvecklas i vattnen. Verket harockså diskuterat fördröjningseffeklerna ifråga om liden till dess full effekt näs i sedan en tappningfrän Suorvamagasinet skett. Man har kommit fram till atl om full effekt skallnås vid de olika fallen kan man läcka in endast ett veckoslut eller möjligentvä, om man bygger en spardamm ovanför falltröskeln i Kårljejaure. En sådandamm skulle medföra vissa fördelar för fisket uppe i Kårljejaure men samtidigtkräva ytterligare ingrepp i , som sanneriigen är tillräckligtmisshandlad . ToreClaeson är orolig för för atl vi i utskottet handlagt den här frågan påfelaktiga premisser, främst beträffande det antal turister som skulle fåglädjen atl se fallen i deras urspmngliga mäktighel. Jag erkänner villigt attdel är stor skillnad mellan hans siffror och dem som utskoltet fått avnaturvårdsverket. argumentation för en återremiss till utskoltetär bestickande, men jag kommer trots delta att yrka pä bifall till utskottetsförslag, därför att de siffror som här har nämnts ändå bara är en liten detalji det stora sammanhanget. Jag kan inte se att någonling skulle vara att vinnapå att återförvisa frågan till ny utskottsbehandling. F.n. gäller särskilda villkor för turisttappningarna. Utskottet har mot bakgmndav tillgängligt material funnit atl starka skäl talar för en omprövning avifrågavarande villkor. Härvid utgår vi ifrån alt de olika besökssiffrorna, ToreClaesons och utskottets siffror, kommer att analyseras och att samråd sker medlänsstyrelse och kommuner liksom med berörda samebyar. Man får väl ocksåfömlsätla alt vid omprövningen kontakt tas med företrädare för fisket ochturismen, för älvräddarorganisalioner, för vetenskapen m. m., så atl - somutskottet uttalat - alternativa möjligheter att gottgöra de intressen somskadats i samband med valtenkraftsutbyggnaden kan komma under övervägande. Somett exempel på sådana alternativa möjligheter må nämnas en komplettering av denlokala tillrinningen till elt relativt vattenflöde om ca 20 mVsek. Detär med andra ord en ytterligt mångsidig prövning som skall till innantappningsvillkoren ändras. Låt mig lill sist fästa kammariedamöternasuppmärksamhet på atl om regeringen av denna prövning drar slutsatsen att deregelbundna turisttappningarna kan upphöra, dessas slopande inte innebär någonoåterkallelig föriust. Utskottet uttalar nämligen atl tappningar vid enstakatillfällen skall kunna genomföras. Därför, herr talman, yrkar jag härmed bifalltill utskottets hemställan. 5/0/0'Sjöfallet m. m. (vpk) replik: Låt mig först säga alt jag gärna vill understryka Hans Wachlmeistersuttalande att vad vi säger här i inte är betydelselöst. Det måstejuvara någon mening med alt behandlar olika frågor och alt vi larställning eller ullalar oss i en viss riktning.