prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:165 Vissa varvsfrågor, m. m. § 1 Vissavarvsfrågor, m. m. Fortsattes överläggningen om näringsutskottels betänkande1979/80:69. Som den fjärde riksdagsledamoten frånBlekinge vill jag ta kammarens fid i anspråk för alt klargöramin syn på problemen i . Atl skära ned kapaciteten vid de svenska varven från 15miljoner arbetstimmar till är inte någon lätt ochsmärtfri operation. Det har många talare här gett exempel på, och jagsällar mig fill den skaran. Jag har för avsikt att enbart uppehålla mig vid deproblem som uppstår i vid och Sölvesborgsvarvet vidden omstrukturering av verksamheten som utskottet föreslår där. Vi firar 300-ärsjubileum i , eftersom delär staden grundlades av . Anledningen till stadensgrundläggande var det förnämliga läget - blev station för densvenska flottan. öden har skiftat. De marinabeställningarna har berott på den världspolitiska situationenmen också pä försvarsanslagen. svarade den svenskamarinen för av beläggningen vid . har försökt att minskasilt beroende och prövat tillverkning av mindre handelsfartyg. Varvethar också varit underleverantör till de stora varven under högkonjunkturen ibörjan av 1970-lalet. Sedan mitten av 1960-lalel har också medframgång arbetat inom det plastteknologiska området och utvecklatfartygsproduklion till såväl civil som marin marknad, t. ex.ulsjöbevakningsfartyg och fiskefartyg. Varvet har enligt det betänkande som vi behandlar i dagföreslagils få ett särskilt anslag på 75 milj. kr. , som har yttrat sig i denna fråga, anseratl det föreslagna anslaget är angeläget, och jag instämmer till fullo. Mananser också alt det bör utnyttjas på ett för den svenska marinen positivt sättoch att denna satsning kan medföra en framlida export, om produkterna först harprövats och visat sig användbara och bra för den svenska marinens behov. Näringsulskottet tillstyrkte också detta anslag. I motion2019, som väckts av socialdemokraterna, sägs att regeringen har ett ansvar föratt beläggs i den omfattning som strukturplanen förutsätteroch alt varvet Vissa varvsfrågor, m. m. nu genomalt vara marint varv har begränsade möjligheler atl genom egna insatser påverkasin försäljningsvolym. Jag delar hell den uppfattningen. Också denna fråga har behandlats av försvarsutskottet, ochutskottet föreslår ytterligar-e 33 milj. kr., som varvet skulle få disponeraför ombyggnad av molortorpedbålar till vedetlbålar. Näringsutskottel har också här föreslagit att dennaombyggnad skall ske och att bör ställa sig bakom vad utskottet anförom regeringens speciella ansvar för varvet. När det gäller kommande beställningar är detgivelvis av stor betydelse, om försvaret fär de på fem är,433 milj. kr. , som socialdemokraterna berövade försvarsanslagel genomsin motion 1979/80:482, vilken vann en omröstning i kammaren för några veckorsedan, lät vara alt den omröstningssegern berodde på en borgerlig ledamots senaankomst. Jag förmodar all detta får rättas till i en tilläggsproposition, omKarlskronavarvet skall kunna få några beställningar . Del ärju som väl är inle varje gång en sen ankomst eller en försovning kostar 5miljarder. Vi får hoppas all del var elt enstaka tillfälle. När det gäller Sölvesborgsvarvet har socialdemokratiskatalesmän gjort ganska mycket av skillnaden mellan utskotlsskrivningen och densocialdemokratiska reservationen nr 5. Jag vill då citera vad utskottetskriver: "Utskottet är inte främmande för tanken att avvakta med kravet pålönsamhet ytterligare någon tid, dock inte så länge som förordals i motionen1979/80:2019 (s). Ett uttalande av denna innebörd bör göras av ." Jag delar den uppfattning som framförts av Hans Gustafssonall respittiden är för kort, vilket också Hans Waehlmeister har instämt i.Strukturplanen är på den punkten orealistisk. Även om omstruktureringen börjadehösten , är del . Jag tolkar utskottets skrivning så att lidenkan utsträckas till 1982, och jag förmodar au man då kan göra en omprövning.Jag tycker all det är beklagligt alt inte regeringspartierna oeh oppositionenhar kunnat komma till en gemensam ståndpunkt här. Sölvesborgsvarvet har ändratinriktning. Från att ha varit ett nybyggnadsvarv har det alltmer inriktats påannan produktion. Utskottets majoritet har sagt alt det pågående omstruktureringsarbetetvid varvet kräver ekonomiska resurser. Svenska Varv har tilldelats 800 milj.kr. för dessa utvecklingskostnader. Jag förutsätter rned all skärpa här ocksåatt Sölvesborgsvarvel fär sin beskärda del av den summan. Alt företrädare försocialdemokraterna i sin motion lägger till vissa öronmärkta pengar är kanskelitet märkligt, när man ju också på socialdemokratiskt håll är bekymrad övervårt stora budgetunderskott. Utskottets majoritet har också sagt att man kan avvaktamed kravet på lönsamhet. Det finns pengar disponibla, även om de inte äröronmärkta och jag anser alt man därför kan förlänga respittiden förSölvesborgsvarvel. Då är skillnaden kanske inte så stor mellanutskoltsmajoriletens skrivning och reservationen som den kan förefalla av tidigareinlägg här i kammaren. Det är utomordentligt viktigt för all Sölvesborgs- varvet får leva kvar som en verkstadsindustri med enproduktion som blir lönsam och som ger trygga arbetstillfällen för framtiden.Likaså är det angelägel all får behälla sina unika kunskapersom marint varv och utveckla sin slora kapacitet inom plastteknologin och somkomplement en ökande produktion av vindkraftverk, där förutom den inhemskamarknaden en exportmarknad i ligger inom räckhåll. Delta förutsätter dockatt utvecklingsarbetet får fortsätta, och utskottet har i sin ganska starkaskrivning förutsatt alt regeringen här skall ta nödvändiga initiativ. Jag har inget annat yrkande än det utskottetsmajoritet har. Dock vill jag påstå att jag är lika intresserad och engagerad iBlekingevarvens utveckling och i utvecklingen för som desocialdemokratiska ledamöterna har uttalat atl de är. Jag tror alt det ärviktigt att vi får mer av gemensamma lösningar i de tider vi går till mötes.Även om det är en högkonjunktur , så kommer den inte atl bestå så specielltlänge, och jag tror alt konfrontation och konflikter mellan partipolitiska ståndpunkteri sådana här frågor är ödesdigra för hela svenska folket och för oss var ochen. Det är stora och svåra avgöranden, men om vi skall kunnaklara vår ekonomi kan vi inle fortsätta att subventionera varje arbetstillfällevid varven med avsevärda summor. Också oppositionen har uppfattningen att vi iså fall snart skulle stå i en fullständigt omöjlig situation. Principen måstevara att kunna sälja det vi tillverkar både inom och framför alll utom landet. Vissa varvsfrågor, m. m. RALFLINDSTRÖM (s) replik; tar upp frågan om attregeringen skall få etl speciellt ansvar för . Detta tycker honär bra, och det tycker också jag är bra. Men kanske då kansvara på min fråga, vad del speciella ansvaret egentligen innebär litet merkonkret. Jag vet atl de anställda på också är mycket nyfiknapå svaret och fordrar ett litet mer konkret besked än bara att regeringen harett speciellt ansvar. tog också upp del tidigare diskuteradeförsvarsbeslutet, dä kammaren för elt par veckor sedan gav försvaret litetsnävare ramar . nämnde siffran 5miljarder. Den summan har jag inte hört talas om tidigare, men det kanske viinle behöver diskutera eller tvista om. Märkligare är att industriministerÅsling i början av dagens debatt sade att det som har beslutat, detskall naturligtvis regeringen rätta sig efter, medan statsminister härtydligen har sagt -jag har dock inte kontrollerat det - att det försvarsbeslutsom fattade för tvä veckor sedan skall man pä något visändra pä. verifierar del påståendet , så del beslutetbehöver regeringen tydligen inte rätta sig efter. - Det borde finnas någonkonsekvens även där. Får jag ställa samma fråga som ställde mensom han inte fick något svar på; Om man ändrar försvarsbeslutet, kan dåMargot 10 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. eller någon annan av regeringspartiernasledamöler i utskottet garantera att Kariskronavarvel fär mycket mer pengar lillmarina jobb? Del måsle ju bli en konsekvens av det påstående som vi har hörtnu. Sedan till påpekandet att respittiden för Karlskronavarvetär för kort. tycker det, och det tycker också jag. Del släratl utskottet kan tänka sig att förlänga tiden mer än lill 1981, men det slåringenting om hur länge den skall kunna förlängas. Det här är verkligen enluggummiskriv-ning som del är svårt all gä med pä - vi vill ha ett litet bättreoch mer konkret besked i den frågan! HANSGUSTAFSSON (s) replik: En kortfattad replik lill ,som först säger alt hon med skärpa vill framhålla att varv skall hapengar till sin omstrukturering från det anslag som tilldelas Svenska Varv. Mendärefter säger hon att hon är förvånad, särskilt med hänsyn lill del storabudgetunderskottet, över att den socialdemokratiska motionen föreslär 27 milj.kr. Mendelärväländåsä, , atl antingen vi lar det beloppet avvarvsanslaget eller frän ett särskilt anslag, så har del ju ändå samma effektpå budgetunderskottet. säger vidare att det är bra om vi kanarbeta gemensamt i den här frågan därför atl den inte är särskilt lämpad attlägga partipolitiska synpunkter på. Men orsaken till att inlekan slöjda värt förslag - som hon tycker är bra både när det gällerSölvesborgsvarvet och när det gäller , är väl justpartipolitiska synpunkter. Det beror väl på all den parlamentariska situationsom vi nu har gör det svårt för ? () replik; Först etl svar fill . Det är givet att jag här inle i detalj kan säga på vilketsätt regeringen skall ha ett särskilt ansvar. Men jag förutsätter i alla fallallvarligt atl utskottets skrivning, som är ganska stark, måste följas avregeringen. I oeh med atl skall minska sin civila produktion blirvarvet synnerligen beroende av de beställningarna. Jag skulle kunnasvara genom atl säga: Om man skär ner förslagsanslaget med 2miljarder kronor , har ju försvaret inte fått mer pengar alt spenderapå någon försvarsgren, utan dä blir det i stället mindre pengar. Men jagförutsätter att de borgerliga partierna gemensamt tar ansvaret för dettamisslag, eftersom del gjordes på den borgerliga sidan, när den socialdemokratiskareservation som var fogad lill försvarsutskottets betänkande gick igenom. Detmisstaget måste rättas till, annars kommer försvaret och marinen i en mycketdålig situation. När det gäller utskottets skrivning om respittiden förSölvesborgsvarvet sade jag i mill första anförande att del är beklagligt alt viinte kunde komma lill en gemensam ståndpunkt. Del är bekymmersamt att man interiktigt har insett att 1978-1981 är en så atl det är omöjligt förSölvesborgs- varvet att under den uppnå lönsamhet. Det finns dock enöppning av tidsfristen i utskottets skrivning, och därför kan jag stödja den. frågade litet om partipolitiska synpunkteroch om de öronmärkta pengarna. Visserligen kommer de öronmärkta pengarna ursamma kassa. Men vi har kanske, , litet olika syn på hur statenklarar av företagsbedömningar och hur de enskilda företagen, även om de ärstatliga, gör det. Jag tror att företagen har möjlighet att anvisa pengar. Detbehövs kanske mer än 27 miljoner fill Sölvesborgsvarvet. Jag tycker atl man därskall få de pengar man behöver för att kunna utvecklas till enverkstadsindustri som kan bära sig. Vissa varvsfrågor, m. m. RALFLINDSTRÖM (s) replik; Detta börjar bli ganska avskräckande. förutsätter att den skrivning som finns i utskottets betänkandemåste följas av regeringen när har beslutat om den, som vi kommer altgöra om några limmar. Men hon förutsätter samfidigt all det beslut somriksdagen fattade för tvä veckor sedan inte alls skall behöva följas - delskall man ändra pä grund av atl det inte blev det beslut som borgerligheten iriksdagen egentligen ville ha. Skall vi kunna lita på vad beslutarmåste vi respektera besluten. Det blir naturligtvis mindre pengar till försvaret om manminskar anslagen till försvaret. Detta är alltså ett beslut om planeringsramarför försvaret, och hur de planeringsramarna kommer att diskuteras och läggasfram vet jag inte. Men vi kan inte höja försvarskostnaderna bara av denanledningen att vi mäsle skaffa jobb. Försvarskostnaderna skall naturligtvisberäknas efter de möjligheter vi har alt anslå pengar och efter vad som ärnödvändigt för försvarets fortsatta möjligheter att verka i tjänst. () replik; Jag ifrågasätter inle beslut pågrund av att del nu skedde elt misstag. Men i det parlamentariska läge vi harnu, med ett mandats övervikt, är det lätt hänt att det blir både ettkvittningsfel och ett misstag. Regeringens intentioner i detta fall var ju att geförsvaret 2 miljarder pä fem är, dvs. 400 miljoner mer per är, och då måsteäven marinen fä del av de pengarna, bl. a. för att kunna beställa marinafartyg. Om man inte har dessa 2 miljarder ytterligare inom försvarsramen pä femär har man ju mindre all fördela - den saken är väl helt klar. Jag tycker inte det är odemokratiskt att rätta till felsom blivit begångna genom enskilda ledamöters slarv eller kvittningsfel. Jagtror att även en socialdemokratisk regering skulle haft lovvärda och hedervärdaintentioner atl göra det. När det gäller frågan om stöd för de socialdemokratiskareservationerna i den här frågan uttryckte sig i sitthuvudanförande ungefär så här: Jag begär nu något så ovanligt som attborgerliga ledamöter skall stödja socialdemokratiska reservationer. Vissa varvsfrågor, m. m. Men detta är ingenting ovanligt. Det inser säkert RalfLindström om han tänker på debatterna och f. ö. också underandra riksmöten. Det är ju så man agerar partipolitiskt, om det avgivitsreservationer som direkt berör den bygd man lever och verkar i. Jag tycker inleatt detta är något konstigt, och jag missunnar inte de socialdemokratiskaledamöterna att använda sig av de möjligheter de har att försöka påverka deborgerliga representanterna från länet. Jag tror att vi hade gjort precisdelsamma, om vi hade haft en socialdemokratisk regering. Men jag uppskattar attHans Gustafsson uttryckte sin förståelse för de svårigheter man som ledamot kanha i e{t sådant parlamentariskt läge som det vi nu har här i . Talmannen anmälde att anhållit atl tillprotokollet få antecknat att han inle ägde rätt till ytterligare replik. PERBERGMAN (s): Jag förmodar att ledamöterna har överseendemed att jag inte försöker göra en översiktlig bedömning av varvsproblemalikenunder de fio minuter jag har till mitt förfogande, framför allt med tanke päatt vi nu liksom fidigare haft en mycket lång debatt om den här frågan.Problemen är ju nästan exakl desamma. Del enda nya - och del är myckelovanligt för mig och för andra göteborgare - är alt vi inte är i centrum fördebatten. Vi kommer in på sladden här, och man ser inte problemen i Göteborgsom något särskilt bekymmer. Man har glömt vad som har varil. För något årsedan stod jag t. ex. här och sade att vi i hade nedläggelserav varv i en omfattning som motsvarade varven både i och i . Det här har vi fått bära. Vi har djupa sär i vårarbetsmarknad och i vår sysselsättning som en följd av varvsnedläggelserna. Del hade givetvis varil glädjande om vi hade varit fria fränbekymmer, och det hade på sitt sätt kunnat vara en tröst i eländet, men så ärdet tyvärr inte. Men , som ju är det mest omtalade varvet iGöteborg, har ändå lyckats kolossalt väl pä sitt nya område, alt ge sig ut påoffshoremarknaden. I inifialskedet har man lyckats över förväntan. De somansvarar för det här -förelagsledning, anställda och alla engagerade - ärväldigt entusiastiska inför uppgiften och har stark tro på den. Men vi får nogtrots allt hysa en behärskad optimism, för det kan ju svänga snabbt. Även omdömena svänger snabbt. Innan man satsade pä dettaredovisades från politikerna här olika ståndpunkter var och . Enståndpunkt var att skulle läggas ner. Man sade inte att var ettomodernt varv, men det talades om atl andra varv var moderna, och man tänktesig att skulle byggas om för verkstadsindustri osv. Del var inte sålänge sedan. Vi kanske därför skall vara litet försiktiga i våraglädjeyttringar över atl är det varv som man ser pä med en vissoptimism. Vi har en besvärlig arbetsmarknad i , och vi harbekymmer för framtiden. Det bekräftas av att var enig omatl anta etl utskottsbetänkande som fastslog att det finns storanledning att känna oro för framtiden i fråga om arbetsmarknad ochatt den kommer att utsättas för stora påfrestningar framöver. I den härdebatten har också arbetsmarknadsutskottets talesman välredovisat de åtgärder som vi tycker är angelägna oeh som vi vill fortsätta attdriva för atl stävja de bekymmer som finns, och då tänker jag också påvarvssituafionen. Om man håller sig till arbetsmarknadsstatistiken ochredovisningen av antalet sysselsatta och antalet efterfrågade arbeten, så gerdetta bara en begränsad bild av arbetsmarknadssituationen i . För attanvända en just i de här dagarna aktuell terminologi i det här huset med tankepä den fotbollsmatch som just gått av stapeln, sä skulle man kunna tala om enAllsvenska i fråga om antalet förtidspensionärer och deltidspensionärer, och dåkan man säga atl nästan leder den Allsvenskan. Om man jämför med andraorter är vi, i gamla termer, ett Norrlandslän med hänsyn till den rikligaförekomsten av förtids- oeh deltidspensionärer. De finns inle med i statistikenöver arbetslösa, och de kan inte efterfråga arbete. Under 1970-talel har detkommit lill tiotusentals förtidspensionärer. Dessa kategorier människor finnsalltså i men hade inle funnits om vi hade haft en full och godsysselsättning. Då hade många av dem säkerligen varit i arbete oeh känt lyckaoch fått inkomster av det. Och samhället hade hafl glädje av det också. Jag vill uttrycka glädje över atl utskottet varil såpositivt i silt ställningslagande lill elt förslag i den socialdemokratiskapartimotionen och gått med pä all - för alt uttrycka det enkelt - broprojektelvid Cilyvarvet kan komma till stånd. Det är en skön sak att veta det. Delta är etl uttryck för det som vi tycker är viktigt -att staten handlar litet rationellt med sina egna verksamheter. Staten har jubehov av att fä arbeten utförda här och var. Del kan då finnaskonkurrenskraftiga - för det skall det naturligtvis vara - och vettiga idéeroch lösningar inom något statligt förelag som kan tillgodose de behoven. Härharvi ett sådant exempel, där Cityvarvet tagit fram en bro, som militärenaccepterat. Det är bara fråga om atl passa ihop inkomst- och utgiftssidan såatt del hela kan ske pä ett rationellt sätt. Sä här borde det vara, att staten handlar som en koncern,håller ihop det hela totalt pä etl vettigt sätt. Det kan man göra pä fleraområden. Det här är det första insteget, och från detta projekt borde man gåvidare och se efter inom olika statliga verk och inom olika departement så samordnar våra gemensamma intressen på ett effektivt sätt. Broprojektel vid Cityvarvet är ett gott exempel på etlsådant handlande. Jag vill sedan ta upp en fråga som ligger på samma nivå,dvs. som har med regeringens agerande att göra. Det gäller att vi bör ha litetgrand av företagsekonomisk syn pä verksamheten. Staten har juindustriverksamhet och kommersiell verksamhet, säljer både inom landet och tillfrämmande länder. InomCityvarvet, som är ett alert varv med en alert företagsledning, har Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. man funderat över att finna former för att kunna handlamed de s. k. statshandelsländerna, sådana lähder som vill betala i form av nyavaror och inle i form av pengar. Det gäller bl. a. ryssarna. Cityvarvet ligger bra till för att reparera sovjetiskabåtar. Men bogseras de bara hem och repareras där. Om man kunde ta emotbetalning i form av varor skulle man kunna fä jobb till varvet. Det finnsvisserligen en del jobb , men om vi kunde lösa frågan om betalningskulle det bli mycket fler. Svenska Varv kan naturligtvis inte sätta i gäng och öppnaen diversehandel med en massa olika varor. Men vi har ju Statsföretag, somskulle kunna gå in här - inte bara för Cityvarvet utan för alla svenska varv. Det här är en ny och stor marknad för svenskt näringsliv -det vet vi. Och det finns också andra statliga företag än Svenska Varv somskulle kunna ha glädje av detta. Men det måste tas initiativ och finnas vilja,handlingskraft och en känsla för att det gäller företagsverksamhet, där manmåste vara på alerten. Jag hoppas att detta kan bli aktuellt. Denna fråga finns omnämnd i vär partimotion i en mening.Men det finns inte något yrkande. Vi är ju så formella i det här huset, och denhär frågan hör inle ihop med varvspropositionen och ligger inte inomindustridepartementets verksamhetsområde utan - och däär det en annan huvudtitel osv. Men jag hoppas att regeringen förekommer osssocialdemokrater så att vi inte kan motionera om att del bör kommatill stånd en sådan här verksamhet. Då skulle jag verkligen bli glad. Jag vill lill slut säga något om Projekt 80. har argumenterat mycket utförligt för det, sä jag behöver inteuppehålla mig vid frågan som sådan. Jag vill bara hastigt göra någranoteringar. Det var myckel motstånd mot P 80 när det kom till. Det varsegt att komma i gång. Beslutet togs , och sedan gick tiden ändafram innan verksamheten kom i gång. Den har alltså funnitsunder en . Verksamheten hann inle komma i gäng förrän den utdömdes,framför allt av dem som går omkring och är näringslivsideologer och förfäktarprinciper för hur människor kommer alt handla i olika situationer och hurlöntagare förmodas uppträda; får någon en garanti så sitter han bara hemma ochlar emot den och ger fadderullan i att ta ett jobb. Del är ett sådantfrämlingskap inför hur en arbetare eller en tjänsteman resonerar som här kommertill uttryck. Men så sade man, och så argumenterade man. Näringslivsföreträdareoch borgerliga politiker gick ut och sade; Det här är inte bra, det kommer attstoppa cirkulationen, man får inte folk lill de arbetsplatser som behöverarbetskraft, som är utvecklingsstarka. Vi vet att det inte är så. Alla vi som har varit iGöteborg vet det. Utskottet vet det, och de riksdagsmän som har varit där nerevet del. Partiledarna har varil där och vet det också. Facket, förelaget,arbetsmarknadsorganisationerna, och även de som skrek om detta förut, sägeratt detta som man befarade inte har hänt - att folk skulle sitta där och väntapå atl få sin garanti förverkligadoch strunta i att ta jobb. har det inle redovisats elt enda fall somhar undanhållils den fria arbetsmarknaden, som garantin alltså skulle ha varilen spärr för. Därför blev jag mycket ledsen när jag läste följandemening i utskoltsbe-länkandet: "Å andra sidan går det inle alt förneka attgarantier av detta slag kan motverka vad som från alla utgångspunkter ärönskvärt, nämligen atl arbetskraften går över till företag med godautvecklingsmöjligheter." Vi skall få etl intryck av att haderätt, liksom de andra förespråkarna för sädana idéer. Det är ju elt skickligtkansli pä utskottet som arbetar med formuleringar. Det står alltså "kanmotverka", del står inte "har motverkat". Det är en teoretisktanke alt det kan bli pä delta sätt, men man får intrycket alt det har hänt. Atl vara fängna i en ideologi brukar ju vi klandras försom tror på "socialimsen" som socialismen ibland kallas för. Dettalas om dogmatiker, men när det gäller näringslivets ideologer är delverkligen berättigat att tala om dogmatik. Jag yrkar liksom bifall lillsocialdemokraternas reservationer. Vissa varvsfrågor, m. m. 1 detta anförande instämde , och (alla s). När vi strax före julen 1978 i den härkammaren senast debatterade varvsfrägan, tyckte jag det var viktigt att betonaalt vi hade en framtidstro när det gällde våra svenska varv. Den framtidstrongrundade sig pä värt internationellt sett höga produktionstekniska ochadministrativa kunnande, pä en sedan läng tid tillbaka utveckladyrkesskicklighet, på en vilja och förmåga alt utveckla nya produkter och finnanya marknader- kort sagt en förmåga att anpassa sig till vad en kärvare verklighetkrävde. Vad yi dä behövde var en insikt om atl en sådan omställning tar tid ochkostar pengar.