prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — Därför menar jag alt del är riktigt alt vi nuvädjar till regeringen att ta upp förhandlingar för atl se om inte delhärolyckliga regeringsbeslutet skulle kunna förändras genom att kraftbolagetfrivilligt avstår från utbyggnad av Sölvbackaströmmarna. Det är nog litetfariigt att låta effektivisering bli ett slagord som ger intryck av alt där harvi lösningen på alla problem. Lika litet som en sparplan befriar oss från allauppvärmningsproblem kan ju effektivisering av befintliga anläggningar klara ossfrån det myckel konkreta bekymmer som det innebär att ta ställning tillutbyggnader, vare sig de skall ske i stora eller små älvar. På den punktenharjag samma mening som . Jaghar uttryckt min sympati för på en alldeles speciell punkt,nämligen den att hon tagit sitt eget partis partimotion pä allvar och trott attThorbjörn , och andra ville undanta Sölvbackaströmmarnafrån utbyggnad, trots att regeringen fattat motsatt beslut. Hon kanske inteförstod det vi vet , att den motionen var ett skådebröd, begränsat lilltiden fram lill den 16 seplember. Jagskall inte ytteriigare föriänga debatten, men jag vill göra en kommentar lillBirgitta inlägg. Jag tycker atl del hon sade på sätt och vis innebärett försök all sätta sig inte bara på två utan på tre stolar. När det gällerhennes tal om effektivisering av befintliga anläggningar vill jag som exempelnämna Edänge kraftverk. Här önskade man göra en ulbyggnad, men haderedan gjort ett uttalande som innebar att Mellanljusnan skulle skyddas.Dessutom var Edänge klassat med bevarandevärdel 3. Detta var alltså anledningentill att folkpartiregeringen sade nej till en utbyggnad av Edänge kraftverk. Meddetta exempel ville jag bara ha sagt att en effektivisering ingalunda medsäkerhet är fri från kontroverser. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): Det är alldeles korrekt att effektivisering kan innebära ingrepp imiljön. I sådana fall är den naturiigtvis kontroversiell. Men den effektiviseringsom jag här talat om - förmodligen har jag i högsta grad lagit till i underkantnär jag sagt att man kan utvinna genom effektivisering av befintligakraftverk - är icke-kontroversiell och medför ingen förstörelse av miljövärden. Överläggningenvar härmed avslutad. Utbyggnadenav Sölvbackaström -marna TALMANNEN:Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan och utskottetsmotivering i avsnittet 5.3 samt därefter i fråga om utskottets motivering iavsnittet 5.2. Slutligen upptas utskottets motivering i avsnittet 5.1. Utskottetshemställan och niotivering i avsnittet 5.3 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering i denna del, dels reservationen nr 1 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanKjell begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 5med godkännande av utskottels motivering i avsnittet 5.3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottels motivering i avsnittet 5.2 Propositionergavs på dels godkännande av utskottets motivering i denna del, dels bifall tillreservationen nr 2 av och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren godkänner civilutskottels motivering i betänkandet nr 5såvitt avser avsnittet 5.2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 39 Ulskottels niotivering iavsnittet 5.1 Godkändes. 1979/80:2 med anledning av motion om regler förstart och landning med privatplan på sjöar Föredrogs betänkande 1979/80:3med anledning av motioner om vissa naiurvårdsfrågor. 1delta betänkande behandlades motionerna 1978/79:538av (), vari hemställts att beslutade alt hosregeringen anhålla om utredning hur i motionen angivna hinder för slybekämpninglämpligen kunde elimineras, samt 1978/79:976av () och (), vari hemställts att riksdagenbeslutade atl hos regeringen begära en plan, grundad på en omsorgsfullinventering av genom valtenkraftsutbyggnad torrlagda eller pä annat sällmiljöskadade sjöar och vattendrag, för miljö- och landskapsvär-dande insatser. 1. beträffande slybekämpning alt skulleavslå motionen 1978/ 79:538, 2. beträffande inventering av vissa sjöar ochvattendrag alt som sin mening gav regeringen till känna vad utskoUelanfört om överlämnande av motionen 1978/79:976 till miljöskyddsulredningen (Jo1976:06). Reservation hade avgivits beträffande slybekämpningav , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottetunder I bort hemställa atlriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört medanledning av motionen 1978/79:538. GUNNAROLSSON (s): I den reservation som är fogad vid det här betänkandet sluter vireservanter upp kring de synpunkier som anlagts i motionen 538. Motionärenpekar myckel riktigt på att del med nuvarande lagstiftning kan uppstå problem ifråga om det praktiska genomförandet av landskapsvårdande insatser. Såledeskan det t. ex. förekomma att en från naturvårdssynpunkt önskvärd sikiröjning pämarkområden mellan särskilt anordnade rastplatser vid allmän väg samt vid vissasjöar eller vattendrag blir ofullständigt genomförd därför att någon ellernågra av de berörda markägarna inte ger sitt tillstånd lill röjningen. Visocialdemokrater reserverade oss också till förmån för en motion medungefär samma innehåll som . Vi vet nämligen all konfiikier med enskildamarkägare uppslår i en del fall. Jagvill dock klargöra atl det, när det gäller möjligheterna att vidta åtgärder påannans mark, lyckligtvis inte uppstår konfliktsituationer sä ofta. Men detfinns exempel på atl slärbhus och andra markägare hindrar utförandel avambitiöst upplagda landskapsvårdsplaner. Precissom framhålls i motionen 538 sä gör samhället stora insatser för atl uppmuntralill slybekämpning och därmed till bibehållandet av ett öppet och leendelandskap. Här råder dock en allmän regel atl exempelvis skogsvårdsstyrelseninte får beträda marken förrän ägaren har gett sitt medgivande. Dennabrist i lagstiftningen har i vissa fall lett till alt en som beredskapsarbeleutförd strandrensning runt en sjö blivit ofullständigt genomförd, därför attnågon - märk väl - enstaka markägare motsatt sig sådan rensning pä det egnamarkområdet. Delfinns exempel på hur personal i anslutning lillrastplatser, sjöulsikter och andra miljökänsliga områden fått avstå från attutföra varje slag av landskapsvård, beroende på att en delägare i ell slärbhus-som skedde i mitt hemlän - satt upp en skylt med texten: Hit men inte längrefår Ni röja. Detär lätt att bilda sig en uppfattning om hur naturbilden runt den sjön kom attse ut, då förbuskningen på vissa bitar efter stranden inte fick vidröras. Somvi säger i vår reservation anser vi det angeläget alt regeringen och berördamyndigheier överväger vilka åtgärder som kan vidlas för atl situationer som denjag här har refererat till skall kunna undvikas. Jag ber därför, herr talman,att få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. Underdetta anförande övertog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag är utomordentligt glad över atl från socialdemokratiskt häll fåhöra den uppskattning, här framförd av , som man ser i att få haen öppen och leende bygd. Den uppfattningen sammanfaller helt med min och mängaandras. Tyvärr hardet i detta land förts en politik som gjort all stora delarav våra bygder har förbuskats och fäll växa igen. De ger inte den anblick somvi väl alla skulle vilja uppleva. Vihar alltså dess bättre fått en annan syn liksom lagstiftning i frågor som rördetta område. Jag tänker exempelvis på jordhävdslagen, som innebär attmarkägare måste känna ansvar för sin mark och inte tolerera förbuskning, vilketvar populärt för ell tiotal år sedan. Även skogsvårdslagen innebär ett utökatansvar för markägaren. Dessa lagar har emellertid tillkommit , ochverkningarna av desamma har vi inte setl så mycket av . Om lagstiftningen fåravsedd verkan, och det tror vi, så kommer de bygder som har fåttförbuskas att se helt annorlunda ut. Atli detta läge kräva en lag som ger oss möjligheter alt gå in pä enskildamarkeroch röja upp dem för siklens skull ulan markägarens samtycke, tycker viär att gå litet väl långt. Omslybekämpning skall ge avsett resultat måste sådan tillgripas praktiskt tagelvarje är. Del är Ju inte särskilt trevligt med en situation därberedskapsarbetare skall vara ute och röja i markerna. Det väsentliga,det riktiga och det enda hållbara på lång sikt är att se lill alt ägarna skötersina marker sä atl dessa ger en tillfredsställande anblick. säger att denna lagstiftning bara skulle behöva tillämpas i enstakafall. Men del ärjust det som gör att del inte finns någon som helst anledningatt tillgripa en lagstiftning. De vägar som samhället nu är inne pä vad gällerskötsel av skogs-, åker- och hagmarker ulgör den bästa garantin för att uppnåett resultat som vi alla kan vara nöjda med. Motden bakgrunden, herr lalman, ber jag all få yrka bifall till utskottetshemställan. i (): Med hänsyn lill det anförande som höll kan Jagfalla mig relativt kort. Jag delar de uppfattningar som han där gav ullryckför. Jag konstaterar atl samhället har instrument föratt skydda en i allmänmening värdefull naturmiljö. Fler människor kan följaktligen bli delaktiga avde värdefulla vyer som finns. Härutövervill nu socialdemokraterna litet opreciserat tillskapa en lag som ger möjlighetatt gä ut och röja lite buskar här och lite buskar där. Jag vet uppriktigt sagtinte -det framgår nämligen inte av vare sig reservationen eller motionen - vadman avser. Jag vill väl inte tro att avsikten är en lyp av allemansrätt, somger möjlighet alt röja sig en egen liten vy här och en annan där. Det vore braom talade om vad socialdemokraterna egentligen vill. Detär väl tvivelsutan så, , alt de institut vi nu har medger, som jagnyss sade, att värdefulla miljöer räddas. Jag kan därför inte riktigt förståvad ni menar med att säga, alt därutöver måste en del räddas. Man menartydligen, fast del inie ullalas öppet, att man skall röja på"tredskande" ägares marker. Jagansluter mig lill avslutningsord, som verkligen har fogförsig. 1 , där vi bedriver ett aktivt jord- och skogsbruk och där vihar en levande landsbygd där människor bor och verkar, kommer det somföresvävar socialdemokraterna i motionen inte atl inträffa. På ställen med envettig betesdrift kommer de vyer som rimligen skall vara öppna, också att varadet. De ingår som ell led i en bondes normala verksamhet, och det tycker viaren bra verksamhet. Alt tillskapa någonting därutöver finns det enligt vårmening inget motiv för. Därförärdet rimligt att kammarens ledamöter röstar påutskottets förslag. Tvärtemot vad sade inträffar faktiskt sådana fall somjag relaterade. Bakgrunden lill vår reservation är de kontakter som vi har medskogsvärdsstyrelsens personal, som skall ulföra markarbetet och som stöter pädessa problem. Desom lyssnar lill detta meningsutbyte skall ha klart för sig alt inte gör sig till tolkar för merparten av markägarna. Desom ulan protest upplåter sin mark för landskapsvård är i klar majoritet. VadArne och gör är att försöka uppträda somförsvarsadvokater för den lilla del av markägarna som av ren vrånghetmotarbetar elt försök all försköna landskapsbilden. I ett fall som Jag kännertill var det av 36 berörda markägare en enda, en slärbhusdelägare, som motsattesig varje form av landskapsvärd pä sin mark. Del är denne ende markägare somArne och vill värna om, om jag har förställ dem rätt.Detären märklig inställning från ledamöter som haren djup förankring iskogsägarvärlden. Jagvet att man framför allt från moderat håll hävdar atl föreskrifter inte börutfärdas för markägare. Jag vill fråga och kanske även FilipJohansson: Vilken risk kan del innebära om de i vår reservation angivna hindrenför slybekämpning på lämpligt säll elimineras? Vi vet att det i de flesta fallgår att utan kontroverser träffa överenskommelse med berörda markägare om attfä ulföra landskapsvården, men vi vel också all del finns ett, låt vara lilet,antal fall där markägare har vägrat elt röjningslag alt gå över sin mark. Ochdet här är märkligt också från ekonomisk synpunkt. Trots atl AMS svarar förslybekämpningen som beredskapsarbete kostar del utförda arbetet inte ett endaöre för markägaren. Jag har med egna ögon sett hur beredskapslag har rensal uppved och l.o. m. huggit massaved utan alt markägaren har behövt bidra tillarbetskostnaden. Borde det då inte vara möjligt för dem som utförlandskapsvården att få göra det ulan att bli hindrade av någon enstaka personsom inte ger sitt tillstånd? Resultatetav en sådan här landskapsvärd, som vi pä många håll har goda erfarenheier avbl. a. i mitt eget hemlän, kan inte bli annat än en halvmesyr om inte allasolidariskt ställer sin mark lill förfogande. Det är alltså fråga om alt kommatill rätta med de enstaka fall där man medvetet äventyrar de ambitiösa planersom bl. a. skogsvårdsstyrelserna har. Jag är företrädare och försvarsadvokat för de markägare och de bygderdär man under ett tiotal år på olika sätt stimulerades au överiämna ät naturensjälv all sköta om markerna. Jag har också försökt medverka till enlagstiftning som får de här markägarna, som tyvärr ofta har hamnat långt ifrånde marker som kanske länge har varit i släktens ägo, att känna ansvar för dettamarkägande. Om det sedan skulle finnas en människa i som ingentingbiter på, som vägrar au ställa upp närdet gäller att röja, lyckerjag att manbör klara av det ulan atl ingripa med speciell lagstiftning. talade omhur fint AMS skötte detta röjningsarbete. Jag bara konstatera attdet är del för hela del svenska samhället absolut dyrbaraste och sämsta sättet atlhålla våra markeröppna. Det finns andra sätt som är myckel effektivare, t. ex.atl stimulera enskilda ägare atl sköta sina marker. Dä får vi den öppna ochleende bygd som GunnarOlsson numera vill ha och som jag alltid har önskat altvi skall ha. ARNEANDERSSON i (): konstaterade all vi har goda erfarenheter avlandskapsvård. Jag har ingen annan mening om det, men jag vet dessutom -och detär myckel viktigare i sammanhanget - all många, förhållandevis kanske små,bönder sköter var och en sin egen torva. Del är faktiskt detta det gäller,. Håller vi hela i bruk behöver vi inte skicka ut någraAMS-gäng. Därvidlag delar jag återigen mening-vi är överens omdetta. Nuhar alltså sagt här i alt man aren vräng lyp om maninte har socialistiska värderingar i fråga om marken. vet vi alltså vad envrång kille är - det är en som inte är socialist. Jag kommer att framhärda medall vara vrång i fortsättningen också. GUNNAROLSSON (s): Vad det är fråga om, , är att alla markägare runtexempelvis en naturskönt belägen sjö solidariskt ställer sina stränder tillförfogande för någon form av landskapsvård. Men då jag av tidigare erfarenhetvet alt inte vill kännas vid begreppet solidaritet skall Jaginte längre plåga talesman med det begreppet. Jagförslår mig inte riktigt på påhopp pä arbetsmarknadsstyrelsen.Jag här en känsla av atl den har gjort ell synnerligen gott arbete. Eftersom vii många län, framför allt i skogslänen, har haft en osedvanligt högarbetslöshet, har AMS salt in beredskapslag för au hålla landskapet öppetutefter sjöstränder och pä rastplatser. Jag kan inte ge dessa arbetslag samma dåligabetyg som gör. Och talade om"AMS-gängen". Jag tror au ni inför kammarens ledamöter och inför denkommande omröstningen måste precisera vad ni menar. Ochså säger atl om det finns någon enstaka vrång person ute inågot län kan man väl komma till rätta med del utan lagstiftning. Hur skallmankunnagöradei, , när den nuvarande lagen säger attskogsvärdsstyrelsens tjänstemän inte får beträda marken förrän samtligaskogsägare som är berörda av en sådan plan ger sitt medgivande? Då räcker detatt en delägare i ett slärbhus säger: Hit får ni röja men inte längre. i (): har ytterligare förtydligat sig beträffande minperson. Jag tillhör inte bara det vränga gänget, ulan jag tillhör också dem somär osolidariska. Jag har dess bättre den åsikten au jag troligen inte är ensämre företrädare fören icke-socialistisk uppfattning för det, om del är frånGunnar som värdeomdömena kommer. Det kanske rent av är en av uppgifter sompolitiker att ge värdeomdömen om andra. Detvore viktigare om hade en klar syn pä de äganderättsligaförhållandena. Man röjer inte här och där, utan all ha ett vill - utan att ha haft för avsikt atl komma in pä det i detta sammanhang-upplysa om atl vi i utskottet nu behandlaren förslag från , där visäger att det kan tänkas atl någonting som kompletterar de nuvarande institutenkan vara av värde. Och det är all den nalurvårdande myndigheten tillsammans medden enskilde markägaren kommer överens om hur elt visst markområde skallskötas. Menden gode har inte med elt enda ord nämnt att man kan börja umgåsmed markägaren och tala med honom om hur röjningen skall gå lill. i stället ha någon lyp av förordnande,.som inte är preciserat, där manhell enkelt skall tala om för markägaren all han lills nu har varit en vrångperson och alt vi för den skull måste lagstifta mot honom. Viser saken på ett annal sätt och vill följa en annan metod. Vi menar att detumgänge som ett meningsutbyte mellan den naturvärdande myndigheten ochmarkägaren skapar kan ge resultat. Men det förslaget kommer till kammaren i ettannat betänkande från jordbruksutskoltei, och då kan vi återkomma till det. FILIPJOHANSSON (c): talade om ett påhopp på arbetsmarknadsverket - men detvar inte något påhopp på verket. Det var bara ett konstaterande all om del ärarbetsmarknadsverket och den personal som det anställer som skall - som GunnarOlsson uttrycker det - hälla bygden öppen och leende, gör man del på detabsolut kostsammaste sätt som över huvud taget tänkas kan. Det är bara attnotera. Om inte känner till den saken, bör det vara ganska lättall klara ut detta. Självfallet måste det finnas enklare sätt atl fålill stånd det som jag tror alt alla nu är överens om atl vi behöver-eltbrukande av både och skog på ett riktigt sätt. Till det har vi skaffatoss lagar, både jordhävdslagen och skogsvärdslagen. Om vi använder dem, kan vifå den öppna och leende bygd som talar om. Jag tror inte atl detfinns någon som betvivlar att det är ett riktigare och billigare sätt all klaraproblemet än all arbetsmarknadsverket skall ordna arbetslag som åker ut ochhåller stränder och hagar öppna och fria frän sly. Det bör inte vara någon somhelst diskussion om den saken. myckel kortfatiai: Enligt nuvarande lagstiftning kan man inteålägga en enskild markägare att utföra denna landskapsvård vid exempelvis ensjö, utan skogsvårdsstyrelserna ute i länen upprättar nalur-värdsplaner. Föralt kunna utföra detta arbete anställer man AMS-arbeiare, om del iifrågavarande län finns en arbetslöshet som motiverar alt man harberedskapsarbeten. Både ochFilip vet atl all typ av lagstiftning baradrabbar dem som medvetet missköter sitt område. Det är likadant medskogsvårdslagen, som vi har talat så mycket om. Den drabbar inte den storamajoritet av skogsägare som sköter sin skog utan endast den minoritet sommedvetet misskötersittskogskapital. Påsammasättblirdet medensådan här lag - dendrabbar bara de enstaka som inte solidariskt vill vara med och medverka tillatt försköna landskapsbilden. Så enkelt är det. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels uiskotiets hemställan, dels reservationen av SvanteLundkvist m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 3 mom. Iröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GunnarOlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 169 Nej - 168 betänkande 1979/80:4 med anledning av motioner ommiljöskyddsutredningen. I della betänkandebehandlades motionerna 1978/79:471av () och (), vari hemställts atl riksdagenbeslutade att ge regeringen till känna vad som i motionen angavs om delfortsatta arbetet med att låta utreda en samordnad lillsynsorganisation avmiljökontrollen, 1978/79:843av Per m. fl. (s), vari hemställts alt beslutade omalt i 13 kap. ta in en bestämmelse om olaga giftdeponering ienlighet med vad som angavs i motionen, 1978/79:844 av Per . (s), vari hemställts all beslutadeom au i 13 kap. ta inen bestämmelse om giftspridning i enlighetmed vad som angavs i motionen, och 1978/79:1990av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 9) hemställtsatt beslutade alt hos regeringen begära alt motionens krav i fråga oma. inrättande av en för den kemiska industrin gemensam skadeståndsfond, b.precisering av begreppet fara i , c. förlängning avpreskriptionstiden för miljöbroll till minsl , d. utredning angåendetillskapande av ett lillsynsorgan benämnt AB Svensk Miljökontroll, e.övervägande av behovet av lagregler för genomförande av principen omproducentens ansvar skulle beaktas i samband med ställningstagande tillmiljöskyddsutredningens förslag. Utskottet hemställde atl skulle avslåmotionerna 1978/79:471, 1978/79:843, 1978/79:844 och 1978/79:1990 yrkandet 9. Reservation hade avgivits av , MajBritt , , , , (samtliga s) som ansett alt utskottet bort hemställa alt som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört med anledning av motionerna 1978/79:471,1978/79:843, 1978/79:844 och 1978/79:1990 yrkandet 9. MAJ (): Att trygga alla människors rätt till en god livsmiljö -i arbetet, ibostaden och - är ett övergripande mål för socialdemokratiskmiljöpolitik. Miljön är vår gemensamma egendom. Därför angår del oss också allahur miljön förändras och påverkas. Del gäller inte minst vid lokalisering avmiljösiörande industri och vid utformningen av skyddet av vår omgivning. Genomolika lagar har samhället sökt skapa ett skydd för miljövärdena. Utvecklingenpä miljöområdet går emellertid snabbt. Kraven skärps ständigt, vilket gör detnödvändigt atl söka anpassa lagarna till det akluella skeendet. Del var bl. a.därför som miljöskyddsutredningen tillsattes ,. Påhösten 1977 fick utredningen tilläggsdirektiv. Bakgrunden var skandalen vidBT-Kemi, och uppgifterna var all utifrån erfarenheterna av BT-Kemi överväga hurgällande lagstiftning behöver skärpas och vilka andra åtgärder som behövervidtas för alt motverka att liknande händelser inträffar i framliden. a.förulskickade dåvarande jordbruksministern all utredningen borde prövai vad mån del behövdes en skärpning av strafföe-siämmelserna påmiljöskyddsområdet. Försnart elt år sedan avlämnade miljöskyddsulredningen silt första betänkande. Ireservation lill betänkandet anmälde socialdemokraterna alt en första uppgiftför utredningen borde ha varit att lämna förslag inom de områden därförändringar av hög angelägenhetsgrad är önskvärda och där deföreslagna reformerna relativt snabbt kan börja tillämpas. Därför föreslog vibl. a. skärpningar i och förlängning av preskriptions- liden lill minst tio år.De skandalarlade förhållanden som kom vid BT-Kemi i Teckomalorp hadevisat allvarliga brister i påföljdssystemel såväl i miljöskyddslagen som ibestämmelserna i . Dekrav som framförts av socialdemokraterna i utredningen återfinns i de motioner471, 843, 844 och 1990, som vi nu skall ta ställning till.