prot · G30941 · 1979-12-31 00:00:00 — Jaghade tänkt fråga arbetsmarknadsministern om hänvisningen till samhällsstöd iandra former skulle kunna innebära atl regeringen tänker höja de statligaanslagen till folkrörelser och allmännyttiga organisationer eller om man kanförvänta sig alt landsting och primärkommuner skall gå in med kompletterandestöd. Men eftersom även deras ekonomiska situation är hårt pressad, skullejag istället vilja vela om regeringen överväger t. ex. atl i någon form ökaskatteutjämningsbidragen till landsting och primärkommuner. Jaglycker atl jag borde kunna få besked från arbetsmarknadsministern på dessa punkter.Jag hoppas all han är beredd att besvara och kommentera de frågeställningar somJag tagit upp. Jag vill försl erinra om att beslulet i denna fråga fattades av en enigriksdag och atl alllsä även var med om att anta dessariktlinjer. Det var naturiiglvis vissa avsikter bakom beslut.Handikapporganisationerna drev på denna fråga och var angelägna om alt fä enanställningsform för arkivarbetare likvärdig med vad som gäller för andra utepå arbelsmarknaden. De ville alltså atl samma avtal och lagar skulle gälla förarkivarbetarna som de som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. Detta kravansågs vara viktigt för dessa grupper. Etttillgodoseende av delta önskemål fömlsatte dock också med nödvändighet atthuvudmannen för den aktuella gruppen av anslällda var beredd att gå in i ettekonomiskt ansvarslagande. Detta våren av huvudmotiveringarna till all10-procenisregeln infördes. Detär naturiiglvis avsikt att man i organisationerna, när man där efteren sä läng övergångstid som kommer fram till den dag då man måste ta ettekonomiskt ansvar för de nu anställda, skall ha planerat sin verksamhet så klarar den förändring som reformen innebär. Därför lyckerjag, herr lalman,atl vi för dagen bör avvakta utvecklingen och se hur organisationerna ställerin sig på att klara förändringen. var avsikt med beslutet -jagsäger det än en gäng. Vi harju ännu inte låtit det nya systemet träda i kraft,och därför. , är det för tidigt alt börja diskutera den härfrågan . Vi har en lång övergångstid på oss. SUNEJOHANSSON (s): Det är möjligt att arbetsmarknadsministern tycker alt Jag är tidigt utenär jag tar upp frågeställningen , men man måste i första hand försöka förslåde människor som sitter på de här jobben . Att vara handikappad är ettproblem i och för sig. Del är ett ännu större problem att dessutom veta att manär handikappad på en arbetsmarknad med en sysselsättningssituation som pä mångaställen i landet är väldigt svår och som innebär atl de handikappade har ringamöjligheter att fl sysselsättning på arbetsmarknaden. Närdet gäller arbetsgivaransvaret harjag samma inställning, atl del bör las sammaansvar inom de här allmännyttiga organisationerna som på den reguljäraarbetsmarknaden. Jag anser att det går att klara den skyldigheten även om manhar hjälp av statligt stöd eller får hjälp i andra former. Det gäller ju atl pådet ena eller andra sättet försöka förklara hur de här organisationerna skallfå ihop tillräckligt med pengar till sin ekonomi för att de skall kunna behållasina nuvarande anställda. Utöverdetta vet vi all arbetsmarknaden för de handikappade är ytterst trång. Vi harockså i massmedia fått uppgifter om atl ca 70 000 handikappademänniskor som besökt arbetsförmedlingarna under del inte hadefått någon arbetsanvisning. Vi känner lill det av annan statistik också, ochregeringen säger nu i en proposition om ändring i lagen om anställningsskyddalt nästan 36 000 människor i landet får sjukbidrag. Många av dessa kommersäkerligen inte all kunna återvända till den reguljära arbelsmarknaden.Alternativet lill pension bör då vara alt de får arbete inom allmännyttigaorganisationer med hjälp av lönebidrag. Det är klart alt alla dessa gmpper,liksom organisationerna själva, vill ha besked , eftersomockså de måsle planera sin ekonomi och sin verksamhet framöver. Jagtycker att arbetsmarknadsministern borde ha haft någonting mera konkret altkomma med för atl stilla den oro som man känner. Omdet statliga stödet till arkivarbete hos vissa allmännyttiga organisationer Jag vill baragöra ett tillägg. Jagvet atl det råder en viss oro bland de organisationer som , eftersom man där befarar alt behöva ligga ute med en hel delpengar man väntar på bidraget från staten. Då har man dragit enparallell med den halvskyddade verksamheten och tänker sigsexmånadersintervall. Jag är, herr lalman, medveten om atl deua kan vara ettproblem. Jag lycker därför au del finns skäl alt fundera över all i varje fallse på de organisationer som inte har stor omsättning och som bara har en litenpenningvolym atl arbeta med. Hurproblemet skall lösas vet Jag inte, men den väg som det förefaller vettigastatl söka sig fram på är atl försöka få tätare intervaller mellan 0/7? den nya organisationen för Delta ärdel tillägg som jag tycker bör göras i den här debatten. SUNEJOHANSSON (s): Det är klart att denna väntan pä bidragen kan vara ell problem, men enlösning på den delen löser inte hela det verkliga problemet, nämligenföreningarnas situation. Ekonomin är dålig inom föreningarna, som oftast barahar att lita till sig själva och sin verksamhei i form av lotterier och annalsådant för alt skrapa ihop pengar. Vi är väl i rätl stor utsträckning njuggamed samhällsstöd till olika organisationer. Det borde, lyckerjag, på mångaområden bli vissa förbättringar och vissa ökningar av anslagen här. Jag troddeatt arbetsmarknadsministern, för att stilla den oro som dessa föreningar känneri dag, skulle ha sagt alt han är beredd all verka för elt bättre ekonomisktstöd i andra former från staten till berörda organisationer. Men något sådantbesked fick jag alltså inte, och det tycker jag är tråkigt. Stödet till den ideella verksamheten måste prövas i vanlig ordningsåväl i statens artiga budgetproposition som vid landstingens och kommunernasbudgeibehandling. Därför är det här inte atl diskuiera densaken. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 6 Om den nyaorganisationen för ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för att besvara () den 8 novemberanmälda interpellalion, 1979/80:54, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen överväger föratl lösa de omställningsproblem som följer av att planeringsarbetet inför dennya organisationen för har försenals. Han frågar vidareom regeringen överväger atl framflytta tidpunkten för dess ikraftträdande.Slutligen frågar han om jag är beredd atl ge besked om det kostnadsulfall förgenomförande av organisationsförändringen som kan beräknas i dagensplaneringsläge. Idecember 1977 fattade ett principbeslut om en samordnad organisationförden yrkesinriktade rehabiliteringen. beslutades om den nyastiftelseorganisationen för skyddat arbete, som skall genomföras den 1 januari1980. Debåda organisationsförändringarna hänger nära samman eftersom de nuvarandekommunala huvudmännen i allmänhet har gemensam administration av skyddadeverkstäder och arbetsvårdsinslitut för yrkesinriktad rehabilitering. Enförändring av den ena verksamheten får därför effekter på den andra. Arbetetmed att organisera den skyddade verksamheten kunde börja ganska omgående efterriksdagsbeslutet. Vad gäller rehabiliteringssidan var läget mera komplicerat,eftersom del inte var klart vem som skulle bli huvudman för verksamheten. Detvar heller inte klart vilka aktiviteter som skulle ingå i den nya samordnadeorganisationen. a. återstod frågan om viss arbetspsykologisk verksamhet skulleinordnas. Dessa frågor löstes försl genom riksdagsbeslutet . Deltahar medfört att den särskilda organisationskommittén för den yrkesinriktaderehabiliteringen - NYR - haft atl arbeta med mycket knappa lidsmarginaler. Omställningsproblemkommer att finnas när arbetsmarknadsinstituten börjar sin verksamhet. Mot dennabakgrund hade det varit värdefullt om det särskilda institutet förmetodutveckling och personalutbildning hade kunnat börja sin verksamhetsamtidigt med arbetsmarknadsinstituten. I avvaktan på att lokaliseringen avinstitutet åter utreds, i enlighet med uttalande, flr frågor ommetoder och personalutbildning handläggas av AMS och statens arbetsklinik. Avskäl som jag redan har redovisat måste organisationsförändringen genomförassamtidigt med alt de skyddade verkstäderna byter huvudman. Reformen kan alltsåinte senareläggas. Däremot kan det i praktiken komma alt dröja innan man hellintegrerar de verksamheter som skall omfattas av förändringen. Reformenssyfte ärju atl resurser som är spridda på olika huvudmän skall samordnasoch integreras. En konkrel följd av detta är bl. a. att arbetslokalerna måsteanpassas till den nya verksamheten, vilket kommer att föra med sig kostnaderför ombyggnader, tillförhyrningar, utrustning m. m. finns exempelvis korta praktikkurser, s. k. ALU-kurser, på många håll ilandet. De skall bli en del av arbetsmarknadsinstituten. Om institut skallinrättas pä orter som har ALU-verksamhet måste man decentraliseraresurser för arbetsprövning, arbetsträning och psykologservice lill dessaorter. Förmin del anserjag det synnerligen angelägel att en sådan decentralisering kangenomföras . Arbetsmarknadsinstituten skall ge service åt desökandegrupper som i mänga fall har svårast atl orka med långa resvägar ellerlängre tids bortovaro från hemorten. Institutens målgmpper är bl. a. människorsom tvingas ompröva sitt arbets- och yrkesval pä grund av sjukdom ellerhandikapp. Regeringenkommer att besluta om riktlinjer för den regionala organisationen avarbetsmarknadsinstitut. Riksdagenkommer att föreläggas förslag om medel för en decentralisering av verksamheten.Det beslut som fattar blir sedan avgörande för i vilken takt ensamordnad organisation kan genomföras. Om den nya organisationen för 3 Riksdagetts protokoll 1979/80:41-43 0/77 den nya organisationen .för Jag tackarstatsrådet för svarel på min interpellation. Isitt svar medger arbetsmarknadsministern att det finns omställningsproblem närarbetsmarknadsinstituten börjar sin verksamhet. Detär bra atl har kommit till den slutsatsen, men insikten omproblemen borde ha funnits . Den uteblivna informationen frånstatens sida till de personer som skall ingå i den nya organisationen ger enbild av det bristande handlaget från departementets sida i detta ärende. SedanJuli månad, då berörd personal inom exempelvis arbetsvärden här i Stockholmfick sina uppsägningar, har ingen kontakt tagits beträffande arbetsvillkor ocharbetsplacering. Den enda information som över huvud taget har förekommit ärbristfällig och mycket kortfattad. Närvi nu närmar oss årets slut är man fortfarande ovetande om på vilken befattningoch på vilken arbetsplats man kommer alt beredas arbete. Mänga befarar attarbetserbjudandena kommer atl vara av den art att man i princip kan betraktasig som arbetslös. Dessa människor har svårt atl förstå hur siaien som derasblivande arbetsgivare, och med hänvisning till en rad gällande lagar, bl. a. omanställningstrygghet, kan handla på detta sätt. Missnöjetmed ärendeis handläggning har lagit sig många olika uttryck. I början av dennamånad genomförde lärare vid arbetsmarknadsutbildningsenheterna, AMU, ensittstrejk. Över hela landet lade man ned arbetet i protest molarbetsmarknadsdepartementets förslag till omorganisation. Jaghar fält ett brev från en lärare som uppmärksammat all jag har framställt denhär interpellationen. Han skriver så här: "Detär beklagligt atl vi som är anställda inom OT-kurserna vid AMU-cenler, i dagden inte vel om vi har någon tjänst efter den ." Urett annat brev kan jag citera följande: "Jag vill med delta brev tala omhur vi som arbetar ute pä'gräsrotsnivå'känner det. Övergängen till ärett spelmed människor, både personal och kursdeltagare, som snart liknar en fars. Detbehövs en seriös debatt och ålgärder. Det är politikernas och AMS skyldighet -om vi skall lita på dem." Detär inte bara de sittstrejkande AMU-lärarna som är missnöjda med huvudmannaskiftetför omställnings- och träningsutbildning för handikappade. I eltpressuttalande säger kanslichefen på De handikappades riksförbundatt han har förståelse för de sittstrejkande lärarna. Wallinhävdar: "Både under och efter omställningen blir de handikappade elevernalidande, främst då de med grava handikapp. Intagningen till utbildningenbegränsas och lämnar långa köer av människor som behöver yrkesinriktadrehabilitering. Redan nu har kön börjat växa. Vi är också oroliga över attannan utbildning, t. ex. yrkesomskolningen, får en negativ inverkan påhandikappulbildningen, då båda ligger under samma huvudman och är föriagda vidsamma institution." Detta påpekar alltså DHR:s kanslichef Denallmänna trenden har varit atl handikappade skall integrerasmed andra människor. De nya samordningssträvandena förvånar därför många. Delär ju inte bara resurserna som skall slås samman, utan även lokalmässigt skallhandikappade människor sammanföras för sig. svar framgår atl regeringen ännu inte har fastställtorganisationsförslagei, trots att organisationen skall träda i kraft ochfungera . återstår endast julmånaden - i vilken ingåråtskilliga helgdagar - för att placera bortåt 2 500 personer på nya tjänster. Jaghar frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen överväger för att lösa deomställningsproblem som följer av att planeringsarbetet har försenals. Någrakonkreta svar kanjag inte finna i det svar som jag fått la del av, och jagvill därför upprepa frågan: Vad kommer man atl göra? Åtskilliga löntagare somberörs av den här omställningen väntar på besked. Blandmyndigheter och anställda som är beroende av vad som sker talar man om all dettaär årets skandal. För min del är jag beredd alt gärna instämma i det omdömet.Arbetsmarknadsdepartementets handläggning av delta ärende är mycketanmärkningsvärd. Enomständighet som enligt min mening i hög grad bidragit till de uppkomnasvårigheterna är statens övertagande av de uppgifter som förekommer vid defristående arbetspsykologiska instituten. I praktiken innebär detta ensocialisering av privata företag, eftersom dessa företag tvingas upphöra.Verksamheten har omfattat nio företag med ca 40 lokalkontor, spriddaöver hela landet, med sammanlagt 300 anslällda. Flertaletföretag har en verksamhet som till 90 96 kommer att monopoliseras av staten.Dessa förelag kan således inte överieva med den korta tidsfrist som står tillbuds, och därför kommer all personal att stå utan arbete , omde inte kan få adekvat anställning inom den nya . Vimoderater log avstånd frän dessa planer, när ärendet var uppe i . Detframgår av vår reservation, som dä fogades till del akluella betänkandet frånarbetsmarknadsutskottet. Viuttryckte farhågor för atl reformen skulle komma alt kosta skattebetalarnaåtskilligt mer än vad man då kunde beräkna. Det förefaller nu som om vårafarhågor har besannats, ja t. o. m. överträffals. Vi pekade på del förhållandetatl berörda företag icke blir ekonomiskt kompenserade för bortfallet av denhuvudsakliga verksamheten. Frågan ställdes under debatten till statsrådet: hända med privata investeringar, vilka byggt pä nuvarandeförutsättningar? Vi fick inget svar i den debatten, och jag upprepar frågan. Förelagenhar upprörts över det sätt varpå man velat iscensätta den nya organisationen,vilket förhandlingsläget mellan statens förhandlingsnämnd och psykologföretagenbär vittne om. skrev till och påpekade bl. "Vidförhandlingarna hade SFN eU enda konkret förslag, nämligen aU 'Bolagetöverlåter per vederiagsfritt på staten de inventarier,maskiner och annan utrustning samt förnödenheter för fortsatt drift avverksamheten som ägs av bolaget.' Eu sådant förslaguppfattar vi som starkt kränkande. har i mer än 0/77 den nya organisationen for 0/77 den nya organisationen för byggt uppifrågavarande del av verksamheten efter statliga önskemål. Betydandeinvesteringar har därvid gjorts, både i utveckling av metoder, personal ochmateriella resurser. Vi kommer naturligtvis därför att bestämt avvisaföreliggande 'bud'. Omdel lagda budet skall ses som ett ullryck för slalsmaklernas hållning kan viinte uppfatta detta annal än som ett försök till konfiskering av egendom." Enligtvad jag har inhämtat i ärendet barman betett sig på samma sätt mol de övrigaprivatägda företagen. Här har vi en viktig förklaring till varför planeringenför den nya allvariigt har försenats. Reformenrimmar myckel illa med tesen om "sociala reformer utan socialism"liksom även med intentionerna i monopol-utredning. Hur kanett statsråd som säger sig vara liberalt försvara en sådan politik? Jaghar vidare frågat statsrådet om regeringen överväger alt framflytta tidpunktenför organisationens ikraftträdande. Av svaret framgår alt man inte förefallerberedd alt medverka lill detta. Då vill jag fråga: Om de fackligaorganisationerna skulle komma med en framställning om all lidpunkten skallflyttas fram, kommer dä en sådan begäran alt avvisas? För min del anserjag atlman allvarligl borde överväga en sådan åtgärd för au skapa nödvändig lidsfristför enligt min mening behövliga åtgärder för atl underiätta omställningen förden personal som berörs av de förestående förändringarna. Jaghar slutligen efteriysi en kostnadsredovisning, men den lyser med sin frånvaroi del svar som statsrådet har presterat. Enligt vad jag har erfarit har bl. a.del s. k. lokalanskaffningsanslaget överskridils med 7 milj. kr. vid dentidpunkt då endast hälften av lokalerna var anskaffade. Jag frågar delta riktigt? Hur många miljoner ytterligare kommer statsrådet att begäraatt måste anslå för att ambitioner idetta sammanhang skall kunna omsättas i praktiken? När kommer att fåen redovisning av de totala kostnaderna för hela reformen? Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Det våren ganska kritisk granskning gjorde av del härärendet. Han utgick från någol som egentligen inte existerar - han talade omarbetsmarknadsdepartementels förslag. Bakgrunden lill det hela är ettomfatlande utredningsarbete, som av remissinstanserna har bedömts väldigtpositivt och som har ställt sig bakom med undanlag för denmoderatreservation som här återigen talat för. Den handlar om atlutnyttja den psykologresurs som har funnits i de privata instituten. fattat beslut i enighet. Det skedde i sista omgången sä sent somden . Sedan haren särskildulredning arbetat och gjort ett myckel förtjänstfullt arbete - det vill Jaggärna betyga - i ett läge då man hade myckel små tidsmarginaler atl arbeta med.Jag tycker skulle börja med atl erkänna alt där låg en svårighet- såvida inte vill säga atl vi skulle ha haft olikaigångsäitningsiidpunkter för Samhällsföretag å ena sidan ocharbetsmarknadsinstituten å den andra. Det harSien inte hävdat iriksdagsdebatten i är eller i något annat skede av handläggningen, ochhan gör del inte heller . Men han har i interpellationen ställt frågan om detär möjligt all uppskjuta ikraftträdandet av organisationen, och han uppreparden nu - helt onödigt f ö., eftersomjag har lämnat ett klart svar pä del. Jaghar sagt atl det, av de skäl som jag har redovisat i interpellationssvaret,inte är möjligt att flytta fram tidpunkten för organisationens ikraftträdande. Jagvill gärna tillägga alt såvitt jag förslår är inte heller den berördapersonalen beredd att påyrka någon senareläggning av ikraftträdandet. Vi är Juöverens om själva principuppläggningen. Sedan en lid tillbaka är del uppgjortom avveckling av de privata instituten. Och vi skulle inte ha någon vettigadministration om vi skiljde arbetsmarknadsinstituten från den skyddadeverksamheten i stiftelsen . Vi skall gä i gång den 1 Januari1980 men göra del med en mjukstarl. Det harjag också betonat i interpellationssvaret,och jag gör det gärna en gång till. Jag vet atl de som har hand om det härarbetet har samma intentioner. Jagåtervänder till kommittén för yrkesrehabilitering, som hade en mycket korttidsrymd att arbeta inom, . Kommittén har kommit medett förslag, som också fått tillfälle atl yttra sig om.Förslaget gick till departementet , och är detsista dagarna av november. Regeringen kommer att fatta beslul om den härorganisationen . Vi kommer därför också att kunna fä ul meddelanden tillalla berörda om deras arbetssituation vid mjukstarten ibörjan av . Man behöver inte dä ha varje människa på den plats somman framöver tänker sig, ulan man har möjlighet att diskutera sig fram lill enlämplig lösning. Men det kommer alt vara en klar angivelse av hurorganisationen skall se ut . OmSten vill sälla sig ner och fundera över hur beslutssituationen såg utför oss när vi tog över frågan från skall han finna atl det här nogegentligen är vad man kan begära av arbetsmarknadsministern ocharbetsmarknadsdepartementet. Vi beklagar för personalens del att vi har haft säsnäva marginaler att arbela inom - i svaret harjag också hållit med StenSvensson om atl det är ett problem - men vi kan ändå inte förändraverkligheten, ulan vi har tvingats att arbeta på det här sättet. Jag tror migvåga påstå att vi har försökt göra del så smidigt som möjligt. Detskall väl också tilläggas atl ett par saker har försvårat det här arbetet. som var i verksamhei när tog sitt beslut leddesav en ordförande som tyvärr hastigt avled, och vi fick börja omutredningsarbetet. Detta är känt för , och han bör ha förståelseför att det kan ställa till en del problem innan man kommer upp i varv iarbetet på nytt när en så viktig person faller ifrån. Vi har vidare haft denomständighet som tar upp i sin tredje Om den nya organisationen .för Om den nya organisationen for punkt i interpellationenbeträffande kostnadsaspekten. Del framstod ganska tidigt som önskvärt all videcentraliserade den här verksamheten så långt del går. Riktpunkten var alt detskulle ske inom den tidigare verksamhetens kostnadsramar. Detta visade sig fäsä besvärliga konsekvenser i en del län atl NYR lade fram elt alternalivförslagmed en någol längre gående decentralisering än vad resurserna hade tillåtit,om man skulle ligga på samma nivå. Del uppkom alltså en ekonomisk fräga sommåste in i den vanliga budgetprövningen. Jag förmodar alt är såmedveten om hur budgelproposilionen arbetas fram i regeringens kansli förattvara klar atl läggas fram för att han förstår att det ärvissa låsningar innan man kan göra den slutliga avvägningen av vad man har förresurser tillgängliga för det kommande budgetåret; det gäller här 1980. harvi knäckt det, nu är vi klara, och vi har därför kunnat gå lill beslut omorganisation och personalanvisning, som jag här har redovisat. efteriyser en mera exakt siffra för vad del här kan röra sig omkringför belopp när det gäller den ökade decentraliseringen. Självfallet är det inteså lätt att ange det exakt ännu, men med de ökade lokalbehov och insatser förinventarier och maskiner osv. som uppkommer ligger summan under första halvåret1980 i storteksordningen 10 milj. kr. och för /81 istorieksordningen 20-25 milj. kr. Men det härar väldigt mycket avengångskostnader. På driftsidan är det mest fråga om att förstärka en del personali med ell 30-lal tjänster, och de ligger naturiigtvis stabilt ifortsättningen. Meddel här, fru talman, har jag belyst varför det har blivit en hel del problem.Om man försöker sätta sig in i frågan, bör dock var och en vara medveten om atldet har varil näst intill omöjligt atl handlägga den här frågan pä ett snabbareoch smidigare sätt än vad som här har gjorts. Ja, det är rikligt att jag har följt ärendet noga. Det framgår också avden debatt vi hade när fattade detta beslut. Jag har samlatåtskilligt material och fått många brev, sä Jag har salt mig in i den härfrågan ganska väl. Menjag vill påpeka atl del var egen proposition som låg till gmnd förriksdagsbeslutet. De förslag som fanns i propositionen ligger ju ocksä tillgrund för den verkställighet som regeringen har alt utöva i delta ärende. Harman gjorl en missbedömning i propositionen när det gäller snäva tidsmarginaler,så finns alltid möjligheten att återkomma lill och begära ändringar.Därför lyckerjag inte att det finns särskilt stor anledning att skylla päriksdagen. Jag har tagit upp regeringens sätt att hantera verkställigheten,och jag vidhåller den kritik som jag gav uttryck för i milt förra inlägg.