prot · G30925 · 1979-12-31 00:00:00 — Minskar vi deras skattebörda,vet vi inte vad de gör med de pengar som de då får i händerna. Jagvill komma fram till att skall erkänna alt det häri ligger ettproblem, som jag har tagit upp, och att det inte kan svepas undan. Jag villinte säga att har gjort det på ett vårdslöst sätt, men han harvelat leda i bevis att problemet icke existerar - och det tror Jag är fariigt. Om åtgärder mot kapitalflykt Om vi skall avlägsna oss från den sifferexercis som bevisar attbegreppet kapitalflykt, som var föremålet för interpellation,inte existerar i sinnevärlden och gå över till de mer subjektiva värderingarna,så är naturligtvis den avgörande skillnaden mellan och mig attjag är helt övertygad om att detta lilla, tekniskt kvalificerade land har alltatt vinna på en fri och öppen världshandel. Och en fri och öppen handelförutsätter rörlighet, inte bara när del gäller de varor och tjänster somproduceras utan också när det gäller de betalningar och det kapital som behövsför att denna produktion skall upprätthållas på bästa möjliga sätt. Där har viden grundläggande skillnaden mellan oss. Jagskall gärna medge att vi i har en hårdare valutakontroll än vad mångaandra länder har. Vi har strängt taget en kontroll som står i strid med denkapitalkod som vi har skrivii under inom , Detta är i sin tur betingat avatt vi i har ett alltför reglerat näringsliv, en för högskallebelastning och en bylesbalansbrist som är utomordentligt besvärande. Alltdetta har framtvingat dessa hårdare kontroller. Menprövningen av de direktinvesleringar som det nu är fråga om sker på ettutomordentligt noggrant sätt. Det är inte några mer eller mindre skummafinansmän som i slutna rum sitter och bestämmer att de skall ösa ut pengar,till eller vart det nu må vara, utan reglerna i valulalagen och riksbankenskontrollregler är utomordentligt ingripande, 1 valutastyrelsen sitter mantillsammans med TCO:s och LO:s representanter och gör en bedömning av hur enviss direktinvestering påverkar sysselsättningslägel i förelagen härhemma iSverige, Och man får inte investera utomlands om det skulle visa sig att detskulle medföra negativa konsekvenser. Kan man investera här hemma? frågar mansig, och i så fall skall investeringarna ske här hemma. Är del tvunget att görainvesteringarna utomlands får det ske där, men med mycket bestämda villkor ochmed mycket noggranna stipulationer i olika avseenden. Det går inte så legärttill som gav en antydan om i sitt i många hänseenden intressantaanförande här . Jagvill komma tillbaka till en sak i långa inlägg. Han sade fleragånger alt "hjälpare har räknat fel, hjälparehar skrivit fel eller tänkt fel". har Jag naturiigtvis hjälpare, delskall Jag ingalunda bestrida, men Jag försöker bilda mig en egen uppfattningockså, på basis av det material som mina hjälpare ställer till förfogande. Jagkan inte själv springa i och plocka fram alla siffror som behövs föralt ge ett uttömmande svar. Jagvill säga till , att om man går tillbaka och bedömeri fastapriser hur våra direktinvesteringar utomlands har utvecklats så kommer man framtill en genomsnittlig ökning-det finns Ju loppar och dalar-av . Delär en betydligt lägre ökningstakt än den som motsvarar världsproduktionens ochvärldshandelns ökning. Skulle ha följt utvecklingen på världsmarknadenborde våra direktinvesteringar-om man nu skall jämföra de här två sakerna-havarit betydligt större. Vad del beror på att ligger så oerhörthögt vet Jag inte, del kan Jag inte svara på. Men går man ochtar genomsnittssiffror blir det . Sedangjorde också gällande att mina uppgifter om att vi i förhållandetill andra länder strängt taget har kvar lägre utlandsinvesteringar varfelaktiga. Jag vidhåller att i förhållande till vissa stora länder har vi enlägre utländsk investeringsnivå, I själva verket ärdet så att under 1970-laleluppgick de svenska utlandsinvesteringarna till mellan 6/10 och 8/av vårbrtittonationalprodukt. Den är visserligen något högre än den var iFörbundsrepubliken , men det är inte sä märkvärdigt med dennaväldigt stora marknad som det rika industrilandet har, är mera beroendeän flertalet länder av att sälja på utlandsmarknaderna, och del vet Ju JörnSvensson lika bra som jag. Vi har ungefär samma siffra som Förenta staterna,men vi har bara en hälften sä hög siffra som och ,för att ta ett par exempel. Mennär det gäller de ingående investeringarna - och det är det som är oroande, fördet visar att det är något som inte är bra på den svenska marknaden - ligger vilångt under de andra länderna. Vår siffra är hälften så hög som ,en femtedel av , en tiondel och en femtondel av Storbritanniensresp. Nederiändernas, vilket visar att utländska företag som skulle kunnainvestera i sysselsättning här i drar sig för att göra det av olikaskäl. Om det beror på skattepolitiken och kostnaderna eller om det beror på hotom löntagarfonder och annat vet jag inte. Men utländska företag betraktartydligen i alla fall den svenska marknaden som ett för trist företagsekonomisktklimat för al t göra de investeringar som vi skulle ha nytta av, och det ärbeklagligt att det förhåller sig på det sättet. Det är detta som gör att gapetmellan kapital som fiyter in till och kapital som flyter ut ur Sverigeblir så stort, dvs. att det just blir en så låg siffra på införselsidan. Jagtycker som sagt att det är att beklaga. Sedanpåvisade att det finns kryphål då det gäller valutautflödet. Dethar han naturiigtvis alldeles rätt i, men del finns det också i alla andrasammanhang i livet. Det finns alltid folk som försöker komma undan de reglersomgäller. Det förekommer säkert skentransaktioner och det finns fusk. Enligt deuppgifter jag har inhämtat från , sä tror man inte att det är frågaom några betydande belopp. Det finns inom all ekonomisk verksamhet - det skallJag gärna medge - och vi skall försöka komma åt detta. Den valutautredning somjag tillsatte har till uppgift att undersöka i vad mån och medvilka medel utan alltför mycket byråkrati man kan komma åt de eventuellaskentransaktioner som förekommer. I en fri marknad ar del mycket besväriigt.Jag tror inte att någon i detta land är beredd att bygga något slags Beriinmurrunt för att skaffa oss säkra garantier att inte några slantar somegentligen inte borde komma ut kan sippra i väg ut över våra gränser. Men dettafår vi ta, med den öppna marknad vi har. Avslutningsvisvill jag säga att jag är alldeles övertygad om - det är en övertygelse som JörnSvensson uppenbarligen inte delar - att det system vi har genom att haranslutit sig till den västerländska öppna, fria handelns syslem är i hög gradägnat att främja välstånd och sysselsättning i vårt land. Och att vi är meraberoende av det systemet än flertalet andra länder, detta är också minövertygelse. Jaghar alltså påvisat att problemet med den väldiga kapitalflykt hartalat om - och då bortser jag från sådana värderingar där har sinuppfattning och jag har min - inte existerar i sinnevärlden. Det rör sig här omen mycket blygsam del av våra resurser, och den används utomlands för att ökavälståndet och sysselsättningen och främja den tekniska utvecklingen här hemma.Systemet är alltså till fördel för oss. (vpk): Jag skall göra detta till mitt sista inlägg, och Jag vill då gärna sägaatt trots min mycket negativa värdering av ideologiska 4Riksdagens protokoll 1979/80:25-27 utgångspunkter,en värdering som är naturlig för mig som vänsterman, så skall Jag inte förnekaatt är det av statsråden som det är verkligt intressant attdiskutera med. Ur en sådan diskussion kommer det nämligen alllid ut någonting. Jagvill vidare säga att nog inte skall underskatta uppfattningsförmåganhos de människor som läser protokoll. Även om vi här fören delvisteoretisk och i viss mån komplicerad diskussion som rör sig om kompliceradeting, så finns det många människor som i de svenska folkbiblioteken ochkommunbiblioteken faktiskt följer en sådan här diskussion genom att läsariksdagens snabbprotokoll - det är förvånansvärt många människor som läser dem- och de får säkert ut åtskilligt av en debatt av det här slaget, som juverkligen är fruktbar. Jagskall sluta med att säga att det jag försökt föra fram är att oavsett vilkenideologi man representerar, så kan man ändå förhålla sig på två olika sätt företeelse som man försöker analysera och få grepp om: man kan förneka attden ärett problem, och man kan erkänna att den ärett problem. En negativeftersmak somjagharföttavdenhärdiskussionen-och jag vill gärna säga att den ärden enda - ärjust att inte erkänner att detta är ett problem. Jagtror att detta beror på en annan sak, vilket inte minst framgick i hans senastereplik där man kunde höra hur han resonerar. Vad jag åsyftar är att närnågonting inträffar som gör att någon inte vill investera här i ,exempelvis det som anförde i fråga om att utländskt kapital intevill fiöda hit, är genast benägen att lägga skulden i första handpå den svenska skattepolitiken, på hotet om löntagarfonder, osv. Men ett sådantresonemang innebären begränsning som enligt min mening inte ens en borgeriigekonomiminister bör ha. Så bunden av att för evärdliga tider låta makt ochgodtycke över investeringsströmmarna ligga i händerna på ett litet antal, i smågrupper verksamma, mäktiga människor som man inte kan kontrollera får inte ensen borgeriig ekonomiminister vara. Enborgerlig ekonomiminister får inte så låta sig styras av grundförutsättningenatt man bara har att acceptera att makten över investeringarna, över värdetinvesteras och hurdet investeras i det svenska folkhushållet, ligger där denligger. Då blir slutsatsen att om man kan göra någonting åt detta, då bestårdet uteslutande i att man på olika sätt skall försöka betala dessa människoroch dessa finansgrupper och bereda dem fördelar i form av subventioner ellergenom andra åtgärder, så att de finner det ännu fördelaktigare här i ochså att man kan erbjuda dem lika stora fördelar här som de kan få i exempelvisBrasilien. Del är väl ändå en orimlig slutsals. och ett sådant resonemangillustrerar bara den återvändsgränd som den borgeriiga nationalekonominbefinner sig i. Sedantill de faktiska förhållandena. Om i realvärden kapitalutförseln från ,i form av direkta investeringar, åttadubblats , kan deninte ha stigit med perär. Det är omöjligt. Det gälleräven om man interäknar med slutpunkten utan med något av de intilliggande åren, som i ochför sig hade en lägre kapitalexport. Det skall erkännas att 1977 Man kommer ändå till samma resultat - det kan inte ha varit . Det stämmer inte heller med de siffror som har tagits fram i SOU 1978:73, s.139, där källan anges vara någonting som kallas inWorid Development. Siffrorna lämnas alltså i en officiell statlig utredning häri . Dessa siffror visar ändå att , även om det finns merutpräglade exempel än just , tillhör de länder som har ryckt fram ochblivit i förhållande till sin storlek en av de stora kapitalexportörerna.Sverige exporterar, som sagt, betydligt mera kapital än Italien.Förändringstakten i denna process är för del högre än genomsnittet förde som ingår i undersökningen. Dettaleder mig till slutsatsen att när säger att problemet medkapitalflykten inte existerar i sinneväriden, menar han i verkligheten attproblemet med kapitalflykten inte existerar i sinnevärid. Men detär ju en annan sak. Om åtgärder mot kapitalflykt Det här skallbli mitt sista inlägg. vill att jag skall erkänna att här finns problem. Men om jag inteanser att de svenska direktinvesteringarna är ett problem för oss utan att detvärtom medför fördelar för vårt land, varför skall jag då erkänna det? Det fårväl i alla fall vara måtta på erkännanden, . Men det är bara att räkna. Om ni tar desista 15 åren och räknar ut den genomsnittliga ökningstakten-den har varieratunder åren - kommer man matematiskt fram till den här siffran. Sedanvill också göra gällande att ökningstakten när det gäller desvenska direktinvesteringarna har varit betydligt högre än i flertalet andraOECD-länder. Han visade en grafisk tablå bakom oss, som jag tyvärr inte kundeläsa ordentligt, eftersom det var alldeles för dåligt med ljus. Jag harpåvisat, att om man jämför med industriländerna , ,, och , finner man att när det gällerutlandsinvesteringarna i genomsnitt ligger under dessa länders nivå, medanSverige ligger väldigt myckel lägre om man ser på de utländska investeringarnai värt land. ligger högre än , och det är fullständigt naturligt,om man tar hänsyn till att är en utpräglad industrination medmycket stor hemmamarknad. Men skall strängt taget ligga högre änfiertalet länder, därför alt är mera beroende av omvärlden än de flestaandra mindre, industrialiserade länderna är. är mera exportberoende änandra länder, och därför är det strängt taget förvånande att inteligger högre än vad den statistik som jag har tagit del av visar. Jag vet attden här statistiken är svårtillgänglig - på den punkten skall jag ge JörnSvensson rätt - men de siffror som jag har tagit del av och analyseratbekräftar vad jag säger. Sedanantydde att det ligger någonting cyniskt i mitt resonemang ochatt jag slår mig till ro med att företagen inte är villiga att investera härhemma utan hellre investerar utomlands. Det är väl bara att sätta i gång ochinvestera då, antyder . Men så enkelt är det Om åtgärder mot kapitalflykt Förutsättningen för att man skall kunna investera är att de produkter somsedan tillverkas i de framinvesterade företagen kan säljas tillkonkurrensmässiga priser. Vi har vissa erfarenheter av hur illa det går när maninvesterar utan att ha klart för sig om det finns möjligheter till lönsamproduktion och lönsam avsättning. Inte minst har vissa investeringar i destatliga företagen underde icke varit särskilt fördelaktiga. Dehar tvärtom skapat svåra problem i de företagen, därför att företagen i vissafall har överinvesterat och varit tvungna att betala amorteringar och räntor påsina investeringar utan att kunna täcka dem med en motsvarande lönsamproduktion. Det var ett problem som trepartiregeringen mötte attdet på vissa håll-framför allt i basnäringarna-förelåg överinvesteringar, somskapade utomordentligt stora bekymmer. Vi hade överlager i , som ocksåbidrog till att skärpa svårigheterna. en sådan situation gå ut och kräva att man skall investera ännu mer ärekonomiskt ansvarslöst, och det blir hela det svenska folkhushållel som fårbetala priset för ansvarslösa investeringsoperationer. Förutsättningen förattman skall investera är att det går att tillverka och sälja varor med lönsamhet-annars är det att dåligt utnyttja de gemensamma tillgångar som vi har i vårtland. Detta skall man ha klart för sig när man gör en Jämförelse mellaninvesteringsklimatet i och möjligheterna att skapa kompenserandeavsättning genom investeringar i andra länder. Det är myckel viktigt att hadetta klart för sig! (vpk): Jag skall inte göra något nytt polemiskt inlägg. Jag skall bara göra enliten antydan om vari skillnaden mellan våra beräkningar kan bestå. GöstaBohman har sagt att det bara är i genomsnitt en treprocentig ökning a vdirektinvesteringarnas realvärde, medan jag pastarätt ökningen har haft heltandra dimensioner. Efter vad jag kan se av riksbanksslalistiken tror jag attdet kan förhålla sig pä det sättet att de som har hjälpt att räkna-alternativt han själv - har valt ett ulgångsår när del just har skett enbetydande uppgång i utflödet. Och gör man del framstår de senaste årens myckethöga siffror inte som så höga, relativt sett. Om man däremot t. ex. tar ettgenomsnitt av för att undvika inflytelser frånenstaka är, då får man fram - såsom jag också har påvisat - en betydligt lägreutgångspunkt. Då framstår också den ökning som har varit som avsevärt mycketstörre, och man ser den långsiktiga dimensionen av utflödet på ett annat sätt. Jag bryter mitt löfte att det förra inlägget skulle vara milt sista. Vihar tagit , , Jag har alltså bara siffror för 15år, men går man ännu längre tillbaka - till 1960- finner man all det inte blirnågon skillnad i den trend jag beskrivit. (vpk): Nej, i trenden kan det inte bli någon skillnad. Trenden är hur somhelst uppåtgående. Det är Ju fråga om hur stor uppgången är, Överiäggningenvar härmed avslutad. §9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1979/80:53 och 54 Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen §10 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde torsdagen den15 november ett bordläggningsplenum, som tar sin början kl, 12,00, Därvidbesvaras ett antal frågor och interpellationer, §11 På hemställan av tredje vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar till , då bl. a. vissa propositioner ochde till dagens bordläggning anmälda ulskottsbetänkandena väntades föreligga- §12 Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. §13 Anmäldes och bordlades 1979/80:4 om ändring ilagen (1974:12) om anställningsskydd m. m. 1979/80:25 med förslagtill tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 1979/80:40 om fastighetstaxering, m. m.1979/80:47 om lån till vissa trädgårdsföretag § 14 Anmäldes ochbordlades 1979/80:8 med anledning av motion om suppleantstjänstgöring i länsstyrelses styrelse 1979/80:9 med anledning av motionerom deförtroendevaldas arbetsvillkor-rätt till ledighet och ersättning för kommunaltförtroendeuppdrag m. m. 1979/80:10 med anledning av motioner om förbud motkollektivanslutning till politiskt parti m. m. 1979/80:12 med anledning av motion om ändring ilagen om skatteutjämning i landstingskommun 1979/80:13 med anledning av motionerom begränsningav det kommunala serviceansvaret för fritidsbebyggelse Nr 25 1979/80:14 med anledning av motioner om länsplanering och om den '"landstingskommuns särskilda arbetsuppgifter 1979/80:1 med anledning av motion om motivering avbeslut i resningsärenden 1979/80:2 medanledningavmotionom forumreglerna vidviss skadeståndstalan 1979/80:4 med anledning av propositionen1978/79:215 med förslag till lagstiftning om gränsövervakning 1979/80:1 med anledning av motion om enramlagstiftning om ideella föreningar 1979/80:3 med anledning avmotion om en översyn av företagsrevisionen 1979/80:4 med anledning av motioner om ändring avlagen om gravrätt m. m. 1979/80:5 med anledning av motioner om ändradsummarisk betalningsprocess, m. m. 1979/80:6 med anledning avmotion om viss ändring i hyreslagen 1979/80:8 med anledning av motion om översyn avreglerna för namnbyte 1979/80:1 med anledning avmotion om en översyn av bestämmelserna om militärtskyddsområde 1979/80:2 med anledning av motioner om ersättningen till försvarets frivilligpersonal1979/80:3 med anledning av motion om lokalisering till av en försvaretssjukvårdsskola 1979/80:4 med anledning av motion om motorvärmaruilag vidmilitära 1979/80:1 med anledning avmotion om utbetalningen av pensioner 1979/80:2 med anledning av motion om rätt tillersättning från den allmänna försäkringen för medicinsk-kosmetologiskbehandling 1979/80:3 med anledning av motioner omtillgodoräknande av pensionspoäng inom ATP för värd av eget barn och annananhörig 1979/80:6 med anledning av motionerommödrahälsovård och förlossningsvård m. m. 1979/80:7 med anledning av motion om meritvärderingför läkare av tjänstgöring, m. m. 1979/80:2 med anledning av motion om utbildningoch utveckling statsförvaltningen §15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1979/80:55av () till jordbruksministern om djurkarantäns-verksamheten: Djurkarantänsverksamheten bedrivs f n. i huvudsak itre anläggningar med kommunala huvudmän. Kommunerna i fråga är ,och . Därjämte finns en privat karantänsstation i Sala. Kostnadernaför karantänsverksamheten har blivit så stora att de intäkter somerhålls icke tillnärmelsevis motsvarar kostnaderna. Underskotten har fältbäras av vederbörande kommuner Det största underskottet har legat päHelsingborg, som också har den största verksamheten. Frånkommunernas sida har sedan fiera år framställningar gjorts till statsmakternaom bidrag till eller statligt övertagande av djurkarantänerna, eftersomhållande av karantän inte kunde anses vara en angelägenhet. Dessaframställningar ledde till att regeringen tillsatte en utredning som slutfördesitt uppdrag 1977 (Ds Jo 1977:14). Utredningens förslag innebar att statenskulle överta huvudmannaskapet för djurkaran-tänsrörelsen. Enligt meddelandefrän skulle regeringen förbereda en proposition iärendet till höstriksdag, baserad på utredningens förslag. Någonproposition har emellertid icke överlämnats. Föriusterna päkarantänsverksamhelen har blivit så stora att ifrågavarande kommuner ickelängre anser sig kunna bära kostnaden utan är nödsakade att nedläggaverksamheten . Detta skulle medföra allvariiga faror för spridning avrabies, vilken sjukdom som bekant kommit allt närmare våra gränser. Motbakgrund av vad som här sagts vill Jag därför fråga jordbruksministern om hanavser att vidta några åtgärder i enlighet med den åberopade utredningensförslag eller på annat sätt bidra till att frågan om hållande av djurkarantänllr en slutlig lösning. 1979/80:56 avf/iwMfl/A/i//;(vpk) till industriministern om målsättningarna för denindustriella utvecklingen i : problem har varit föremålför diskussioner i parlamentariska instanser. I har diskussionernarört såväl långsiktiga krav om planering för framtida industrialisering somförslag till åtgärder i Alltmer har det utifrån dessa diskussioner växt fram en insikt om attdiskussionen om länets framtid och om den industriella utvecklingen där måsteinriktas på vissa strategiska frågor. Denekonomiska struktur som råder i länet och som utformats och avolika intressen förändras uppenbarligen inte av de stödformer av olika slag somregionalpolitiken i huvudsak består av. Det står helt klart attNorrbotten befinner sig i en situation som är minst lika allvariig somnågonsin under 1960-lalet, som så tydligt präglades av utarmning ochflyttlasspolitik. Mot den bakgrunden är det oroande att åse de statligaföretagens brist pä en riktig planering till länets nytta. Där sker åtskilligti samverkan med finansintressen iden privatägda sektorn. För folkrörelser ochenskilda är det omöjligt att komma åt de överenskommelser- formulerade ellerinte - som långsamt styr utvecklingen i länet mot vissa mål. 1detta spel ingår som en väsentlig del att förhindra länets utvecklingsmöjligheter.Det finns många exempel på det - exempel som angetts i olika sammanhang. Förlänets sysselsättning liksom för dess industriella utveckling är vad somhänder vid , , malmhamnen i och av speciell vikt.Beslut i har haft betydelse för verksamheten på dessaområden. Fraktavtal mellan SJ och , systemet för de statligasjöfartsavgifterna, förslagen frän den s. k, malmbaneutredningen och senastriksdagens beslut om förstärkningar av viss del av ,serulsompusselbitar i en strategi riktad mot länels intressen. Så väcker från olikahåll framförda idéer om att tillverka direktreduceral stål av kulsinter frånKiruna och norsk Nordsjögas frågan om var man då har tänkt sig en sådanlokalisering. Är behandlingen av frågor som rör ett led i att skapaförutsättningar för en sådan lokalisering vid den ? Är dettakanske en av de industriinvesteringar som oljeförhandlare uppges ha utlovat iutbyte mot norsk olja? Skall - som alltid fått se länetsråvaror tas ut för alt förädlas på annat häll - också få betala med framtidaoljeleveranser frän , med export av fosforråvaror och jordartsmetallertill Norsk Hydro, i stället för alt få möjligheter att starta egen produktionav konstgödsel och egen framställning av Jordartsmetaller? Dettaär frågor som hör hemma i en långsiktig diskussion om framlid. Mende är också angelägna att ställa konkret i en aktuell situation, om inte annatså för att få fram hur statliga beslutsfattare uppfattar denna utveckling. Mot den bakgrunden villjag till industriministern ställa följande fråga: Inserman på industridepartementet att enskilda beslut i , rörande delar avNorrbottens näringsliv, kan komma att utnyttjas i en strategi som motverkarallmänt uttalade målsättningar om en industriell utveckling i länet?