prot · G30961 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:61 § 1 Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. § 2 Om medel till lån för förvärv av tillskottsmark tillJord- och skogsbruk Ekonomiministern ordet för alt besvara () anmäldafråga, 1979/80:225, och anförde; harfrågat mig om jag är beredd all medverka till att medel ställs tillhypoteksbankens förfogande så att denna kan bevilja lån till enskilda jord- ochskogsbrukare för förvärv av tillskottsmark. Det är riktigt att det f. n. pågår en omfattandeförsäljning av skogsfastigheter, bl, a. från några stora skogsbolag.Försäljningen gäller skogsmark i och men också i andra delarav landet. fråga har alltså aktualitet för kapitalmarknaden iallmänhet och för lantbrukets kapitalförsörjning i förhållande till andrasamhällssektorer. Som bekant är efterfrågan på långfristigt kapitalbetydligt större än kapitalmarknadens resurser. I rådande knapphelsläge är detsärskilt angeläget all prioriterade ändamål såsom bostadsbyggandet och denstatliga upplåningen tillgodoses, liksom att industrins upplåning och de mindreoch medelstora företagens finansiering säkerställs. Det är lika obestridligtatt jordbrukels behov av krediter ökat starkt , bl, a. till följdav en hög investeringstakt. Regeringen avser att vidta åtgärder för altförbättra jordbrukets kapitalförsörjning. En särskild utredning har därförtillsatts. Jordbruket skall ha motsvarande möjligheter som andra näringar attfå sin kapitalförsörjning ordnad. har särskilda åtgärder vidtagits föralt förbättra jordbrukels kapitalförsörjning. Hypoteksbanken har fått öka sinobligations-utgivning från 675 milj. kr. till 900 milj. kr. och1 200 milj. kr. Nära nog en fördubbling har alltså skett ,och jämfört med har beloppet sexdubblats. Under innevarande månadkommer riksban-"ken all ha sedvanliga förhandlingar med bl. a.hypoteksbanken om hur det begränsade utrymmet på obligationsmarknaden skallfördelas, varvid har att bedöma de olika obligalionsutgivandeinstitutens krav med hänsyn till kreditefterfrågan och vikten av att tillgodoseolika finansieringsbehov. Som framgår av vad regeringen anför i finansplanenmåste man generellt räkna med att endast en del av de kreditanspråk som ställspå kapitalmarknaden kommer alt kunna tillgodoses . I dettasammanhang vill jag erinra orn att godkände Om medel till lån för förvärv av tillskottsmark till jord-och skogsbruk 2 protokoll 1979/80:59-63 Om medel till lån för förvärv av tillskoltsmark till jord-och skogsbruk finansutskottetsuttalande alt det från principiella utgångspunkter knappast är lämpligt altriksdagen genom preciserade anvisningar i exempelvis eniissionsfrågor låserfullmäktige i i dess ämbetsutövning. Fördelningen av hypoteksbankens medel mellan de olikalandshypoteks-föreningarna ankommer helt på banken och föreningarna. Vidfördelningen brukar hänsyn tas till kreditbehoven i olika regioner, och depåverkas naturligtvis av olika omständigheter, exempelvis ett ovanligt stortutbud av jordbruksfastigheter. Jag kan helt ansluta mig till uppfattningen all del ärviktigt att enskilda lantbrukare bereds möjlighet att förvärva tillskoltsmarkför titt få bärkraftiga jordbruksfastigheter. De utökade kreditbehov som dettager anledning till måste emellertid vägas mot andra angelägna ändamål, så attden totala volymen håller sig inorn en ram som är förenlig medsamhällsekonomisk balans. Regeringen kommer under alla förhållanden all meduppmärksamhet följa detta avvägningsproblem. BERTILJONASSON (c): Jag ber att få tacka ekonomiministern försvaret på min fråga. Jag finner detta positivt. Möjligheterna till förstärkning av jord- och skogsbruk harplötsligt blivit goda - och det år bra. Det förhållandel har nämligen intevarit gtillande tidigare, i varje fall inte i någon särskilt hög grad, Vänerskog skall sälja mark - 3 600 ha för ungefär 175milj. Billerud säljer också, och kyrkan säljer jordbruksfastigheter ochbyter skog. I vanliga fall kan man låna pengar om säljaren sätter in pengarna ivederbörande bank. Men i dessa fall är inte detta möjligt, eftersom säljarnahär är tvungna att ha sina pengar till andra investeringar för industriellaändamål - och del är också nödvändigt. Därför måste nya möjligheter till närdet gäller nya lånepengar. En större limit måste tilldelaslandshypoteksföreningarna för att man skall klara detta. Vi vet alla att möjligheterna alt låna pengar är små, ochvi vet också att höjda likviditetskrav måste till. Men det är speciellakreditinrättningar som kommer att bli alldeles speciellt hårt anlitade närdet gäller just de affärer jag har tagit upp i den här frågan. Därför är delnödvändigt att något görs. Det är i högstagradnödvändigt att pengar står tillförfogande. Kan inte dessa pengar ställas till förfogande går vi miste om enför jord- och skogsbruket mycket bra situation, och det skulle vara till stornackdel. De ekonomiska möjligheterna är väl kända, och vi vet altprioriteringar måste göras. Men jag måste säga att i detta fall har det varitsvårt för den här kåren att hos kreditinrättningarna få fram vad som behövs iden speciella situation som här råder. Ekonomiministern säger nu all regeringen ämnar vidtaåtgärder och all en utredning är tillsatt. Del är bra, men det är nödvändigtalt det också går snabbi, annars kan man tala om att "medan gräset växerdör kon". Här får inte möjligheterna förspillas. Jordbruket har gått påsparlåga och fått leva på husröla. Jag vill bara säga att det är nödvändigt att manfår till stånd någonting i detta fall, och jag vill pressa ekonomiministern påytterligare en fråga: År del möjligt att pengar kan skakas fram så snart altdet kan bli klart under innevarande vinter? Jag får på nytt påminna om alt expansionen avkrediter till det här ändamålet har fördubblats och sexdubblats pånågot . Hur behövligt och hur motiverat del här än är så fårnaturligtvis kreditexpansionen på detta område inte ske på bekostnad av andrarnycket viktiga behov i samhället och inte heller på bekostnad av vårsamhällsekonomiska balans. Och är lika medveten som alla andraom att vi har någonting som heter budgetunderskott i vårt land somframtvingar en betydande upplåning. kommer överläggningar alt ske medriksbanken, och det är inte min sak att lägga mig i dem. Därför kan jag inte genågon utfästelse av det slag som begärde, utan det ärriksbanken sotn sköter detta. Låt mig än en gång tillägga följande. För det första ärjag precis lika angelägen som om att en spridning av ägandetinom skogsbruket äger rum. För det andra är jag klart medveten om att den överföringav skog från olika bolag som skett och som sker syftar till att förbättra dehär företagens soliditet och likviditet, som har ansträngts mycket under desenaste åren. Bortsett från intresset att sprida ägandet kan man naturligtvisåberopa samhällsekonomiska motiv för att underlätta den överföring av skogsmarksom nu sker. Mot den principiellt mycket positiva inställning jag har måsteställas del betydelsefulla samhällsekonomiska motivet att åstadkomma balans påvår kreditmarknad och se till att andra prioriterade ändamål inte blireftersatta. Det är här fråga om en avvägning liksom pä så många andra områden ivårt samhällsliv, och det är sannerligen inte problemfritt f, n. Min inställning är alltså rnycket positiv, men det ärriksbanken som sköter den här saken och inte ekonomiministern och interegeringen. Ekonomiministern pekar på fördubblingen ochsexdubbling-en i det här avseendet. Det är alldeles klart att eftersom nivånlåg mycket lågt förut, med hänsyn till att jord- och skogsbruket har fållmycket litet på kapitalsidan och behövt mindre under 1960-talel, blir del såhär. Jag vet också, som ekonomiministern säger, att situationen är ansträngdoch alt man måste prioritera på olika sätt. Men de pengar som ställs till förfogande för markförvärvgår inte till konsumtion i vanlig mening utan till investeringar.Köpeskillingen kommer ju till användning för bl. a. industriella ändamål.Därför är det, om jag får använda det uttrycket, inte riktigt lika farligt att prioriterasädana krediter som jag har talat om. Pengarna finns ändå kvar. Jag äremellertid tacksam, herr talman, för den positiva inställning som Om medel till lån för förvärv av tillskottsmark till jord-och skogsbruk Nr 61 ekonomiministern och regeringen hari dessa frågor. Jag hopptis all vi skall Fredaeen den kunna lösa problemen, för det är högst nödvändigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om sy.sselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordet för attbesvara tredje vice talmannen () anmäldafråga, 1979/80:231, och anförde: har frågat mig om jagavser alt vidta speciella åtgärder för de hårdast drabbade länen, t, ex,, om det visar sig all man inte kan hålla beredskapsarbeten i gång ibehövlig omfattning. Konjunkturförbättringen har haft klart positiva effekterpä arbetsmarknaden i alla län, även de mesl utsatta. Arbetskraftsefterfråganhar ökat avsevärt. Arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt har därför kunnatförskjutas pä så sätt att allt fler placeras i arbete på öppna marknaden. I defall dådet är nödvändigt att vidta andra åtgärder än bara platsförmedlingprövas i första hand sådana insatser som direkt underlättar arbetsplacering, t,ex. Arbetsmarknadsutbildningen har f. n. något större omfattningän förra aret, medan antalet sysselsatta i beredskapsarbeten har kunnatminskas. Både i beredskapsarbetena och i arbetsmarknadsutbildningenär en stor del ungdomar. Ungdomarnas problem är åtminstone delvis av sådan artatt de inte blir lösta av konjunkturuppgången. Det är viktigt att finna nyaformer för att underlätta övergången från skola till arbetsliv, inte minst förden minoritet av varje årskull som inte börjar i någon av gymnasieskolanslinjer. Statsrådet har vid anmälan av årets budgetproposition förordatväsentliga förbättringar av villkoren för inbyggd utbildning och lärlingsutbildningi gymnasieskolans.regi. Inom bereds nu frågan om ytterligareåtgärder inom skolans ram för 16-18-åringar. Regeringen har med stöd av sin finansfullmaklanvisat ytterligare 500 milj. kr. till sysselsättningsskapande åtgärder, vilketAMS begärt. Även med denna förstärkning blir medelstilldelningen mindre än vadsom anvisades under förra budgetåret. Behovet av arbeten i bygg- och anläggningssektornär på de flesta håll, även i , väsentligt mindre än förra året.Ungdomsarbetena beräknas kunna fortsätta i nuvarande omfattning till utgångenav mars. Nuvarande bemyndigande att ordna enskilda beredsktips-arbeten förungdom gäller . Möjligheterna att ordna kommunala och statligaberedskapsarbeten för ungdom kvarstår också . AMS har kommit in med förslag till åtgärder förungdom . Regeringen kommer all la ställningtill dessa förslag. Det är nu som tidigare min ambition alt vi skall hållasysselsättningen rnån det behövs skall vi ordna beredskapsarbeten, särskilt i de Nr 61 mest utsatta länen. n Tredje vice talmannen (): I motiveringen tillmin frågahar jag framhållit den oro som vi q sysselsättning-känner som på nära håll i våra län ser hurarbetslösheten och speciellt . ; y/ifmj/iiil ungdomsarbetslösheten liggerkvar på en hög nivå, trots att sysselsättningen i landet glädjande nogförbättras. Vi hade i strax närmare 2 000kvarstående sökande utan arbete i åldrarna , I det läge som råder ärdel ytterst viktigt att vi får medel till beredskapsarbeten. Del är värdefullt med del besked som regeringen har givitinför den närmaste liden och som arbetsministern har omnämnt i sitt svar, menjag tror alt del vore klokt all också ge garantier så alt man kunde planera pålitet . Jag tror att jag kan åskådliggöra detta bäst genom att visaen enkel skiss på kammarens bildskärm. Där syns hur man kunde hålla antaletberedskapsarbeten på en hög nivå under hela eftervinlern och våren. Av denstreckade linjen på bilden framgår vidare all årets medel räcker till den 1april, som arbetsmarknadsministern också har påpekat i svaret. Det blir enkraftig neddragning då, om man inle får en förstärkning av medelstilldelningen.Men jag tackar för det svar som jag fält, särskilt för de sista meningarna idel. Kommunalmän och ansvariga personeri landsting och kommuner ser med oro på den nedgången i medelstillgången. Defrågar sig: Vad skall vi göra med de stora ungdomsskaror som vi har omberedskapsarbetena upphör efler på grund av brist på medel? Härvill jag ställa en konkret fråga till arbetsmarknadsministern: man ta desista meningarna i svaret som ett löfte om en förstärkning, sä att man kanhålla beredskapsarbetena i gång även under eftervinlern och våren? Från regeringens sida har vi villfaritarbetsmarknadsstyrelsens äskanden om tillägg av medel för anordnande avberedskapsarbeten. Det ligger i sakens natur att volymen av beredskapsmedelmåste vara anpassad till rådande konjunktur. När vi har en uppåtgåendekonjunktur, som vi haft , med ett ökat utbud av lediga platser måstedet vara en synnerligen viktig angelägenhet för arbetsmarknadsverket och förvåra förmedlare att placera ut de sökande-naturligtvis då även ungdomarna, sornKarl har visat särskilt stort intresse för - på den öppnamarknaden. Om man då också finner att de sökande uppvisar brister i utbildningenskall naturligtvis våra insatser inom arbetsmarknadsutbildningen ligga kvar påden höga nivå där den befinner sig. Vi vet att det som en följd av de strukturförändringar sompågår inom näringslivet krävs en annan och bättre utbildning. Denresursen finns och skall finnas. Om man sedan i enskilda fall inte klararsysselsättningen för ungdomarmed befintliga medel, finns beredskapsmed- len som en ytterligare resurs. Men det ligger i sakensnatur att volymen av dessa medel måste vara konjunkturanpassad. Därför kan maninte heller säga något definitivt om dessa frågor i ett längre perspektiv.Möjligen kan man hänvisa till regeringens handläggning av dessa frågor och setill alt det finns resurser för att hålla sysselsättningen uppe. Jag har sagt imilt svar att det kommer att vara min strävan. Tredje vice talmannen (): Det har talats rätt mycket om den gymnasialautbildningen inom företag. Inledningsvis skulle jag här i mitt andra anförandevilja ställa en fråga till arbetsmarknadsministern: man utgå från alt dennautbildning kommer i gång när höstterminen börjar? Sedan vill jag knyta an till vad sade om enkonjunkturanpassad medelstilldelning. Vi är helt överens på den punkten, ochvi gläds över att sysselsättningen i landet i dess helhet har gäll upp. Men detär dystert ändå, när man märker att just i det egna länet ligger arbetslöshetenkvar på en hög nivå trots den ändrade konjunkturbilden. innanden här frågedebatten började fick jag från länsarbetsdirektören i mitt län eltmaterial som jag skall be att fä citera ett par tre meningar ur: "Del är angeläget, att arbetsförmedlingarna även ifortsättningen får möjligheter att erbjuda ungdomar beredskapsarbete i enomfattning, som motsvarar arbetsmarknadsläget i länet. Framför allt behövsberedskapsarbeten, som passar ungdomar i åldrarna 1(och i första handflickorna i denna åldersgrupp. Den minskning av medelstilldelningen förberedskapsarbeten, som sker innevarande budgetår, kommer all resultera i enmycket stor ökning av den arbetslösa ungdomsgruppen . "i har uttalat delta sä sent som . Jag upprepar vad jag redan sagt, att jag utgår ifrån attarbetsmarknadsministerns sista meningar i svaret ändå är en garanti för attdessa ungdomar inte på något sätt skall friställas ulan skall få behålla sinaberedskapsarbeten. Arbetsmarknadsläget i har trots alltförbättrats . Läget är svårt i liksom i endel andra skogslän - det är jag helt på det klara rned - och del är därför viockså har gjort särskilda insatser i detta län. Men får jag ändå erinra om attom man jämför novembersiffrorna visar de på en uppgång av antaletlediga jobb med ett par hundra. Och i en sådan situation med uppgåendekonjunktur är del naturligtvis, som jag sade i mitt förra inlägg, angeläget strävar efter all få ned volymen av beredskapsarbeten. Annars har vi mycketsmå möjligheter att anpassa våra resurser till en eventuellt försämradkonjunktur. Jag lägger alltså stor vikt vid alt delta . Men det skall,som jag tidigare sade, ske med tryggande av sysselsättningen, inte minst förungdomarna. På KarlErik direkta fråga om den gymnasiala företagsutbild- ningenvill jag svara, att det framgår av budgetpropositionen att vi kommer Nr 61alt lägga fram ett förslag därom , Och jag håller fast vid de Predatien den principer därvidlag som jag har deklarerat i den här kammaren. Tredjevice talmannen (): Herr talman! Tack för det senastebeskedel angående den gymnasiala företagsutbildningen. Sedan vill jag bekräftaatt arbetsmarknadsläget är något bättre i , och delgläds jag över. Förändringen är liten, men vi är inte vana vid positivaförändringar och har inga stora krav, ulan vi är tacksamma för den lillaförändring som har skett. Tyvärr är förändringen mycket marginell när detgäller ungdomen. Jag tror all det var 21 färre arbetssökande nu än . Vi hoppas på en bättring, och jag tolkar faktisktarbetsmarknadsministerns uttalande så att vi är ense. AMS gör nog denbedömningen att är ett av de län som drabbats av verkligt svårakriser. Jag har också läst in i arbetsmarknadsministerns yttranden alt han ärberedd att ge ytterligare medel till beredskapsarbeten. Om framtida nedläggning och omorganisation avarméregementen Överläggningen var härmed avslutad. §4 Om framtida nedläggning och omorganisation av arméregementen Försvarsministern erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels () anmälda fråga,1979/80:234, dels () anmälda fråga, 1979/80:241,och anförde: har frågat mig om det ärmöjligt alt ha en sådan överblick av försvarets utveckling att mankan förutsäga vilka arméförband som kan komma alt läggas ned elleromorganiseras. Vidare har frågat rnig om del finns någonanledning att se ett av chefens för armén räkneexempel som på något visbindande för den framlida utformningen av arméns fredsorganisalion. På grundval av regeringens anvisningar pågår f. n. hosöverbefälhavaren perspektivplaneringen inför nästa försvarsbeslut. Som ett ledhäri undersöker överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna ett antalhandlingsvägar beträffande det militära försvarets utveckling under perioden1982-1992. Handlingsvägarna bygger på varierande ekonomiska förutsättningar,där t, ex, de lägsta nivåerna underskrider en förlängning av den planeringsramsom fastställde försvarsbeslut för , I det pågående arbetet undersöks inom denna relativt storaekonomiska spännvidd alternativ som bl. a. omfattar kategoriklyvning eller enökad differentiering av utbildningstiderna för värnpliktiga. Dessa faktorerpåverkar i hög grad fredsorganisationens omfattning. Orn framtida nedläggning och omorganisation avarméregementen Överbefälhavaren kommer att redovisaresultatet av detta planerings- och utredningsarbete. Därvid kommerkonsekvenserna för bl. a. fredsorganisationens utveckling att belysas. Med anledning av det pågående utredningsarbetet kan jag fördagen inle ange- eller kommentera- vilka konkreta förändringar som kan kommaatt aktualiseras inoui försvarsmaktens fredsorganisation . Jagvill dock förutskicka att det i samband med nästa försvarsbeslut kommer att blinödvändigt att anpassa försvarsmaktens krigsorganisation till vad som ärrealistiskt inom den ekonomiska ram sorn väljs. Detta får givetvis konsekvenserför fredsorganisationen. När statsmakterna tar ställning till dessaorganisationsförändringar måste detta ske utifrån det kommande utbildningsbehovet.Innan man tagit ställning till den framtida krigsorganisationens struktur gårdet inte att uttala sig om konsekvenserna för enskilda fredsförband. Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Frågans bakgrund är all i en stort upplagd tidningsartikelfick man läsa all arméchefen uttalat all fyra regementen skulle läggas ned,däribland P 2 i . Detta besked kom . Vad det betyderför de anställda vid P 2 och berörda kommuner förslår var och en. Man kanvisserligen säga all ovisshet inte var något nytt för detn som är anställda vidP 2. hade ovisshet rått på grund av en utredning sompågick. Under ett mycket långt skede var P 2 nedläggningshotat. När riksdagensbeslut kom blev det arbetsro både förde anställda och för kommunen, som kunde planera pä ett mera normalt ochriktigt sätt. När man nu läser den nämnda tidningsartikeln frågar rnansig verkligeir: Skall frågor som denna behandlas på detta sätt? Människornablev förvånade över all man på hög nivå kan gå ut och trots riksdagsbeslut pånytt tala om att nu är nedläggning förestående. Av svaret från statsrådet kan jag utläsa att det i daginte är möjligt att förutskicka några förändringar på grundval av det materialsom finns. Del är också rätt lugnande att låsa slutraderna i svaret, där detslår all innan rnair tagit ställning till den framtida organisationen, går detinte att uttala sig om konsekvenserna för enskilda fredsförband. Min fråga till statsrådet är: Kanjag av det svaret utläsa att statsrådet anser att arméchefen varit för fidigtute med sitt uttalande om nedläggning? Jag tror det skulle vara till nytta förmänniskorna, i första hand de anställda vid P 2, alt få elt klart besked. Manmåste kunna tro säkrare pä beslut. BOLUNDGREN (m): Jag tackar försvarsministern för svaret. att P 2 i skulle finnas kvar i arméns fredsorganisation.Det beslutet fattades efter en noggrann prövning iförsvarets fredsorganisationsulredning och en lika noggrann prövning iriksdagen. Det är därför synnerligen förvånande all chefen för armén i ett s.k. räkneexempel pekat ut några regementen som aktuella för nedläggning. Deberäkningar som chefen för armén skulle göra kunde rimligen ha gjorts på ettsådant sätt all några problem icke behövde uppstå i den allmänna debatten. Närett sådant räkneexempel som del relaterade publiceras uppstår naturligtvisstark oro både bland de anställda och i de berörda kommunerna. Det finns, som har belysts tidigare, fleraskäl för att behålla P 2 inotn arméns fredsorganisation. De mest betydande ärnaturligtvis kraven på en god beredskap och god förmåga att utbildakrigsförband i aktuell miljö. Jag tillåter mig tolka försvarsministerns svar så att delräkneexempel som chefen för armén har redovisat inte på något vis är bindandeför de förslag som kan komma att föreläggas i fråga om den framtidafredsorganisationen. Jag tolkar också svaret så att man i den allmänna debattenbör undvika att lägga fram så tveksamt underlag sotn chefen för armén harredovisat. Om framtida nedläggning och omorganisation avarméregementen Jag vill till först säga allchefen för armén faktiskt inle har pekat ut de här förbanden. När chefen för armén gör sådana här undersökningar - och detskall han göra enligt olika alternativ - är det fråga om uppgifter som ärinternt arbetsmaterial, och detta har kommit ut. Jag förstår mycket väl den oro som har spritt sig ivissa förband, och jag beklagar denna oro, för inom försvarsmakten kan man inlearbeta under sådana psykologiska förutsättningar. Jag vill, utan att ta ställning i själva sakfrågan,deklarera all vi inom försvarsmakten, för alt göra ekonomiskabesparingar, har använt metoden att göra ingrepp i fredsorganisationen. Vi hardragit in ett antal regementen och gjort sammanslagningar. Jag menar all denmetodiken kan vi inte fortsätta med på samma sätt. Vi står inför ett vägval. Utvecklingen - framför allt dentekniska - gör alt krigsorganisationen måste omstruktureras i vissaavseenden. Det är först när vi här i har fastställt vilken omfattningkrigsorganisationen skall ha som vi kan la ställning till den framlidafredsorganisationen -vilken omfattning den skall ha och varutbildningsanslalterna skall vara belägna. Detta innebär inte att jag kan ge "fribrev" förnågot förband. Det enda jag kan deklarera är all det icke kommer alt ske någrareduceringar under den närmaste framtiden. Men vi rnåste inom försvaret - medde ekonomiska förutsättningar som vi f. n. har - vara öppna för förändringar. Nr 61 (); Fredaeen den '''talman! Jag förslår mycket väl att man inte kan ge något besked om 11 ianuari19S0 hur framtiden blir. Jag är ocksåöverens med försvarsministern om att vi kan få en omorganisation.