prot · G309150 · 1979-12-31 00:00:00 — Då frågar jag; Har han diskuterat sig samman med sinakoalitionsbröder på den punkten? Det finner jag högst tvivelaktigt. Han kaninte gärna ha gjort det, för då skulle de andra uppge hela det synsätt som de undermänga år representerat när det gäller inriktningen på atf särskilt hjälpakrisregioner. () replik: Det ligger naturligtvis i sakens natur atlJörn vill göra en större affär av det här än det är fråga om och villförstora upp skillnader mellan olika åskådningar och idéer som man har somutgångspunkt för sin bedömning. Det kan jag ha förståelse för. Men vad värre är; han har svart att lyssna på vad mansäger. Jag skall därför citera mig själv, I inledningsanförandet sade jag så här: "'Ensidigtriktade stödåtgärder gynnar inte det näringsliv som redan finns i stödområdet.Konkurrensen kan snedvridas och sysselsättningen hotas i andra företag än därinsatserna har gjorts," Jag vill kommentera detta och säga: De ökade kostnader somnu kommer, bl, a, till följd av oljeprishöjningarna, gör det nödvändigt atfneutralisera dessas verkningar genom andra åtgärder. Särskilt angeläget bördefta vara i regioner med redan svagt sysselsättningsläge. Även av sådana skälmenar vi atf generellt verkande ekonomisk-politiska medel i regionalpolitikenär klart överlägsna de selekfiva målen. Vi har alltså föredragit generelltverkande åtgärder framför selektiva. Därmed har vi inte, som helatiden velat göra gällande, uteslutit selektiva åtgärder. Vi har gjort enprioritering. Sedan sade jag atf vi utgår frånatt dessa våra synpunkter kommer atf beaktas i det fortsatta arbetet. Ocheftersom jag säger aft det här skall ske inom ramen för vad regeringsförklaringenger uttryck för, är det inte alls så -som vill göra gällande -att jag pä något sätt vill ifrågasätta våra möjligheter att få gehör, utan jaglitar på att man i det kommande arbetet i kanslihuset kommer fram efter deriktlinjer regeringsdeklarationen ger uttryck för. ARNEFRANSSON (c): Orsaken till atf industriministern intetidigare har haft tillfälle att vara närvarande här i kammaren är att han varitupptagen av det mexikanska statsbesöket och självklart inte bristande intressefrån hans sida för de här frågorna. Detta sagt som en kommentar fill BerntNilssons uttalande. Närriksdagen fattade beslut om den framtida regionalpoliti- ken, hadevi från sida avvikande meningar på ett flertal punkter. En del avdessa frågor har aktualiserats i motioner till årets riksdag och behandlas i nuföreliggande betänkande, Eftersoni förflutit sedan den nyaregionalpolitiken antogs av , har vi inte följt upp våra fidigareställningstaganden med avvikande meningar. Man bör få längre erfarenhet avförra årets reform innan ändringar vidtas. Målsättningen för de regionalpolitiska insatserna måstevara att bidra till en jämn och allsidig fördelning av välfärden mellan landetsolika delar. Regionalpolitiken måste utformas så att alla människor i olikadelar av landet ges möjligheter till allsidig sysselsättning, service och godmiljö. Eftersom det råder betydande Skillnader mellan landets olika delar idessa avseenden, måste regionalpolitiken inriktas på att undanröjaförvärvshinder och fördela arbetstillfällena inom landet så aft en rimligregional balans uppnås. Frågan om möjligheterna till sysselsättning i olikadelar av landet är ytterst beroende av den totala tillgången på arbete. Detsistnämnda var något som också uaderströk i sitt anförande.Självklart kommer utvecklingen inom industrisektorn att ha stor betydelse förmöjligheten att skapa arbete ät alla. Jag uppfattade också - på samma sätt somElver - att i sitt inledningsanförande påstod att dentotala sysselsättningen minskat . Sedermera flck vi enprecisering från , att så inte var fallet. Det är naturligtvis medglädje vi kan konstatera defta, eftersom den verkliga utvecklingen har varit enhelt annan . Vi kan också glädja oss åt aft antaletsysselsatta inom industrisektorn ökade. Det är ju såskedde. De allmänna ekonomiska förutsättningarna ochkonkurrenssituationen är grundläggande för de regionalpolitiska insatserna istort. Erfarenheterna visar aft en god ekonomisk tillväxt för landet i desshelhet inte i sig leder till en regional utjämning. Behovet avregionalpolitiska insatser är därför stort både i tider med snabb tillväxt ochi samband med ekonomisk stagnation. Regionalpolitiken måste därför samordnasrned och vara ett komplement till de närings- och industripolitiska insatsersom krävs för att skapa nya sysselsättnings- och försörjningsmöjligheter.Regionalpolitiken måste vidare bidra till att utjämna skillnaderna iförvärvsintensitet mellan olika delar av landet. Det är väl känt attskillnaderna i förvärvsinfensitet i första hand gäller kvinnorna. Kraftfullaregionalpolitiska insatser bidrar därför i hög grad till aft stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden och skapa en ökad jämställdhet mellan könen. Regionalpolitiken måste också utformas så att den bidrartill fortsatt förnyelse av det svenska näringslivet. Både svensk exportindustrioch de företag som är inriktade pä hemmamarknaden möter hård internationellkonkurrens. Regionalpolitiska insatser är ett medel att stärka svensk industrismotståndskraft i en sådan situation genom stöd till bl, a, modernisering avanläggningar och utrustning. Utskottet har enhälligt ställt sig bakom regeringensförslag när det gäller anslagen till regionalpolitiken för nästa budgetår. Härfinns det anledning att notera den uppräkning med 20 milj, kr, som regeringenhar gjort för åtgärder Nr 150 i glesbygder och för aft vidgaramen för kreditgarantier till företag i Torsdagenden glesbygder från 26 fill 41 milj,kr. Dessa åtgärder ligger helt i linje med de 22 mai1980 synpunkter vi i framfördepå , I utskottsbetänkandet behandlas ett stort antal motioner. Resionalpolitiken utskottet ärstor. Sålunda finns det bara fem socialdemokrafiska reservationer, som i storutsträckning tar upp frågor som fidigare behandlats av , Eft flertalmotioner tar upp frågan om ändring av kommuners inplacering i stödområde.Utskottet besvarar samtliga dessa motioner med motiveringen att alltför korttid förflutit sedan den nuvarande indelningen gjordes och att man kan göra enbättre bedömning av hur systemet har utfallit sedan Länsplanering 80 slutförts. fattade beslut om inrättande av en"delegationför att aktivt arbeta med decentralisering av statlig verksamhet. Regeringenhar tillsatt delegafionen, och denna har påbörjat sitt arbete, I flera mofioneraktualiseras möjligheterna att erhålla statlig verksamhet till olika orter ochlän. Utskottet besvarar dessa inotioner med hänvisning till delegafionensarbete. Det flnns anledning att här understryka vad utskottet uttalat ornnödvändigheten av aft arbetet med decentraliseringsfrågorna i vid mening drivsmed kraft. Här är det naturligtvis nödvändigt, för atf man skall nå önskatresultat, atf delegationen i sitt arbete erhåller stöd från fackdeparte-mentoch myndigheter. Erhåller man inte detta stöd, föreligger en stor risk för aftman misslyckas i arbetet rned att decentralisera arbetsuppgifter till regionalnivå. De förslag och synpunkter som framförts i flera motionerär av sådan innebörd att de lämpligast bör aktualiseras och redovisas avlänsmyndigheterna i samband med Länsplanering 80, Vi är medvetna om att detför vissa regioner är nödvändigt med speciella insatser, är ettav de län som drabbats hårdast av arbetslöshet. Strukturomvandlingen har slagithårt i , och detta är en viktig orsak till det svåra läget. Därför harutskottet ansett det vara nödvändigt att av de regionalpolifiska medlen anslå12 milj, kr, för att främja den industriella utvecklingen i länet. Hur dessamedel skall användas får avgöras av regeringen i samråd med de regionalamyndigheterna. Detta måste betraktas som en klar viljeyttring från utskottetssida, och det visar aft utskottet sett allvarligt på problemen i , Viutgår ifrån atf snabba insatser kommer till stånd som innebär en positivutveckling för i dess helhet. För att de sämst ställda kommunerna skall haen rejäl möjlighet att minst kunna bibehålla sin folkmängd och därmed upprätthålla sysselsätt ning och en tillfredsställande service för människorna är det nödvändigt att man från samhällets sida på olika sätt bidrar med aktiva insatser. Erfarenheterna av regionalpolitiska beslut måste vara vägledande för vilka åtgärder som kan vara nödvändiga framöver. Jag delar här uppfattning att förra årets beslut säkerligen inte är perfekt fillalla delar. Det gäller emellertid att återkomma sedan vi fått ytterligare erfarenheter. Därför kommer innehållet i länsrapporterna att spela en stor 60 roll för de bedömningar somregering och riksdag skall göra i samband med att en ny regionalpolitisk proposition skall behandlas.Det är en huvuduppgift för oss som polifiker att trygga serviceunderlag ochsysselsättningsmöjligheter i hotade glesbygdsområden. En regionalpolitik ärangelägen också för att underlätta för storstäderna atf klara sociala problemoch miljöproblem. Det är viktigt att satsa på de mindre företagen, påutvecklingen av nya företag och idéer och på samarbete mellan samhälle,näringsliv och fackliga organisationer. Detta är en förutsättning för att viskall kunna skapa tillräckliga resurser och klara målsättningen arbete åt alla. Slutligen, herr talman, vill jag säga att jag också delarBernt uppfattning att befolkningsutvecklingen i varitväl kraftig . Men man måste ändå med tillfredsställelsekonstatera att industriministern har avvikit en hel del frånlänssfyrelsemajoritetens förslag om planeringsfal för för år1985, Det borde därför kanske finnas anledning för att ta kontaktrned sina partivänner i länsstyrelse och med författarna tillmotion nr 1004 för att efterhöra deras bedömning av Stockholmsregionensutveckling , Skulle vi ha ställt oss bakom deras krav skulle detha inneburit atf det blivit nödvändigt att göra nedskärningar för andra län ivårt land. Det är naturligtvis någonting som vi infe kan acceptera. Med det anförda får jag yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. BERNTNILSSON (s) replik: Vi behandlar centerparfiets storaparadnummer: decentraliseringens höga visa. Det var därför jag efterlysteindustriministern. Jag kan naturligtvis förstå att han kan vara upptagen avstatsbesök, som det sades här. Men har alla de andra centerpartistiskastatsråden också statsbesök liksom hela den tjänstemannakader somindustriministern har tillgång till men som inte heller var närvarande? Dennafråga betydde just för så oerhört mycket i valrörelsen; man gick ut ochlovade decentralisering, utflyttning och mycket annat. Det är då förvånandeatf man nu tar så nonchalant på det hela. Det var därför jag ifrågasatteambitionerna. har man suttit iregeringsställning, och har innehaft statsministerposten ochindustriministerposten; nian har alltså haft det departementala ansvaret förden här politiken. Likväl har det skett en minskning i skogslänen - det kommervi inte ifrån; det visar statistiken. Det härskenen mycket kraftig ökning iStockholmsområdet . kryper man undan och säger att manskall titta pä detta och möjligen komma med förslag . När det gäller sysselsättningen totalt, , kandet vara hugget som stucket om den ökat eller infe, men vi vet atfdeltidsarbetet ökat mycket kraftigt , I varje fall beträffandefjolåret konstateras atf det totala antalet arbetade fimmar icke varit störreän tidigare, medan det däremot fanns fler i sysselsättning. Ni har helt enkelt, som jag sagt förut, öst ut pengar fillföretagen - det rör sig om miljardbelopp - men glömt att ställa några som helstkrav på atf de Nr 150 slall gQg motprestationer. Det ärockså därför som sysselsättningen har gått den '''- -Sbar för industriministern anfört exemplet , som 22 maj1980 ' '"3 500 milj, kr, och som därefter nu lägger ned drygt 1000 arbetstillfällen, Ni hänvisar i det fallet bara till att ni har förhoppningarom att RegionalpolUiken detta företaghar ett samhällsansvar. Det tror jag inte att det har. Det ser i detta fallbara till pengarna, () replik: Frågan om utvecklingen i ärnaturligtvis intressant, och det finns kanske anledning aft diskutera denytterligare. Men det finns också anledning atf i detta sammanhang påminna om -och på den punkten var vi ju överens - tillsättandet avdecentraliseringsdelegationen. Dess arbetsuppgift är ju atf undersökamöjligheterna att decentralisera arbetsuppgifter från centrala statligamyndigheter och verk för aft utlokalisera dessa arbetsuppgifter till andradelar av landet. Vi var också överens om att det var riktigt attlokaliseringssamrådet skulle vidgas fill större företag inom den privataservice- och tjänstesektorn. Detta bör rimligtvis leda till en begränsning avnyetableringen i och därmed skapa ökade förutsättningar föratf få även denna verksamhet decentraliserad. När det sedan gäller frågan orn den totalasysselsättningsutvecklingen är det riktigt, som säger, attantalet delfidssysselsatta ökat en hel del under de senaste aren. Det ärnaturligtvis delvis avhängigt av atf vi infört möjligheten till delpension. Vihar också fattat beslut om möjlighet till ledighet av olika anledningar ibetydligt större utsträckning . Dessutom är ju många människorintresserade av deltidsarbete. Men, , man kan inte komma ifrån aft antaletsysselsatta inom industrisektorn ökade med drygt 20 000personer. Jag tycker aft defta vittnar om att den politik som regeringen harfört varit till gagn för sysselsättningen i vårt land ochom att man inte så kategoriskt bör kritisera regeringen för efterlåtenhet idess arbete . Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, () replik: Jag har ingenfing emot den tillsatta statligadecentraliserings-delegafionen, utan jag förväntar mig att den skall kunna göraett bra jobb. Jag har också den uppfattningen att vi måste sprida ut en del avden service som annars samlar sig här i , Men närdet gäller de övriga frågorna är det som sagt utomordentligt märkligtatf ett parti, som i valrörelsen och i regeringsdeklarationer talar om decentralisering,när det verkligen kommit fill makten infe kan fullfölja Mankan kanske t, o, m, också ifrågasätta ambitionen på defta Jag tog i mitt första inlägg uppcenterns motion där man krävde Nr 150 mer pengar för dennaverksamhet. Men kommer industriministern och den drar neranslagen ganska kraftigt. Dessutom-som med en krokan-kommer regeringenunder en centerpartistisk statsminister och föreslår att man skall _ ge , till varje byggnadsarbetare som flyttar från och Regionalpolitiken Värmlandtill , Är defta ambitioner, eller vad är Man har haft möjligheterna aft påverka. Varför har maninte, som jag var inne pä tidigare, följt upp länsplaneringarna på ett, som viser det. Varför har man inte skapat de åtgärdsprogram ochföreslagit de konkreta åtgärder som behövs för att komma till rätta med dessaobalanser? Man gick ju ut och talade så vitt och brett om defta. Del är för migoförklarligt att det kan vara på det här sättet, I och för sig är vi vana vidtvära omkastningar från centerparfiets sida - men i alla fall! En av de stödåtgärder regeringen nu vill ha ökade resursertill är glesbygdsstödet. Varför det då? därför att det i huvudsakförmodligen kommer lantbruket och liknande verksamheter i länen till del. Jag ställde några frågor förut, som jag skall be atf fåupprepa för industriministern när han nu kommit: Varför har ingen uppföljninggjorts av de länsplaneringar som uppvisats för ?Varför har man inte tagit fram några åtgärdsprogram för atf visa hur man villverksfälla de förslag beslutade om , nämligen attlänsplaneringen skulle bli mer åtgärdsinriktad? Vilka medel avser man attförsöka använda för att nå denna åtgärdsinriktning? () replik: Det var ett något förvånande uttalande BerntNilsson gjorde när det gällde regeringens förslag om ökad satsning påglesbygderna. Jag trodde vi var överens i kammaren om nödvändigheten avytterligare satsning i just de sämst ställda kommunerna i vårt land. Av BerntNilssons inlägg kunde man få rakt motsatt uppfattning, nämligen att han intevar speciellt intresserad att satsa något i dessa kominuner. Jag tror atf viskall ha klart för oss att om inga rejäla satsningar sker föreligger stor riskför försämrad service för de människor som bor i glesbygdskommunerna. När det gäller de olika omgångarna i länsplaneringen ochde åtgärdsförslag länsstyrelserna presenterar så har väl, ,industridepartementet lämnat rätt fylliga besked till varje länsstyrelse medutgångspunkt i de synpunkter som resp. länsstyrelse framfört. är detviktigt att man ute i länen kommer med så konkreta åtgärdsförslag som möjligt.Det var av den anledningen bemyndigade regeringen att erhålla 35milj. för att kunna tilldela länsstyrelserna pengar så att de isin fur skulle kunna använda dem fill olika projekt. Det är ett steg i rättriktning att decentralisera arbetet fill länen. Jag tycker inte att BerntNilsson kan påstå annat än att det skett en hel del i decentralistisk riktningunder . En av de grundläggande förutsättningarna förmöjligheterna att bedriva en aktiv och framgångsrik regionalpolitik är att detråder en ekonomisk tillväxt i landet. Effektiviteten i regionalpolitikenpåverkas av om vi har ett expansivt och föränderligt näringsliv eller ettnäringsliv som stagnerar och stelnar i formerna. Man kan konstatera aftstrukfurkriserna och den avtagande tillväxten inom näringslivet i mitten ochslutet av 1970-falet självfallet var negativa ur regionalpolitisk synvinkel. Utvecklingen har dess bättre vänt. Den ekonomiskautvecklingen är nu mer gynnsam, förutsättningarna för en aktiv regionalpolitikbättre. Industriinvesteringarna ökar igen. I finansplanen räknar vi med enökning på i volym. räknar t. o. tn. med enbetydligt kraftigare ökning av investeringarna. Förbundefs planenkät angerökningen till . Exporten utvecklas också gynnsamt. Enligtutrikeshandelssfa-tistiken ökade exporten . För1980 beräknas exportvärdet öka med i förhållande fill 1979 årsnivå, om nu inte konflikten i våra hamnar väsentligt förändrar den bilden. Denna expansiva utveckling inom näringslivet får ocksågenomslagskraft i efterfrågan på arbetskraft. Flera talare här har varit innepå den frågan. var 20 000 fler sysselsatta inom industrin än föreft år sedan. Det innebär att industrin nu har återhämtat ca en femtedel av densysselsättningsminskning som skedde . i sitt inlägg just detta. Men naturligtvis kan man inte låta sig nöjamed de konjunkturella förutsättningar som näringslivet erbjuder som en bas förregionalpolitiken. Ett näringsliv under expansion och förändring är dock enviktig förutsättning för atf målet om regional balans skall kunna uppnås. Det finns i detta sammanhang anledning att varna för detendenser som finns att låsa fast industrin vid en föråldrad struktur. Inteminst det socialdemokratiska partiet kräver nu nästan regelmässigt statligainsatser för att bibehålla verksamheter som infe kan överleva av egen kraft.Denna typ av industripolitik är, som jag ser det, också det största hotet motregionalpolitiken . Självfallet måste industripolitiken ha som ett målatf medverka till atf näringslivels strukturomvandling sker i former som ärsocialt acceptabla. Det är en självklarhet och en naturlig utgångspunkt församhällets agerande. När de industripolitiska kraven tenderar aft utgå ifrånatt bibehålla det gamla och blockera förändringar utgör de dock ett allvarligthot både mot den fortsatta industriella utvecklingen i landet och motmöjligheten att få till stånd en balanserad regional utveckling. Då bindsnämligen resurser, som skall användas fill förnyelse, på ett sätt som måsteinverka menligt på sysselsättningen . Då binds också resurser som behövsför att verkligen främja den regionala balansen. har här i debatten gett exempel på dennainställning. Han fog fram exemplet . Försiktigtvis nämnde haninte varven. Jag tycker att den diskussion som han här för kan vara en godillustration till vad som blivit ett socialdemokratisktkännemärke, dvs. att i företag som inte har konkurrenskraft binda upp resursersom vi skulle behöva för att utveckla t. ex. näringslivet iskogsbygderna. tog också upp tillväxt och detflyftningsbidrag som har diskuterats. Det är intressant aft notera aftutgångspunkten för överhettningen på byggnadsmarknaden i ju är denstora tillväxt inom central administration som skett inom Stockholmsregionen.När tidigt föreslog åtgärder för aft motverka den tillväxten, föratt lägga locket på expansionen i , kom den främsta oppositionen frånsocialdemokratin. har överraskat mig genom atf förklarasig vara motståndare till ett utökat glesbygdsstöd. Jag vill fråga BerntNilsson hur han förklarar det motståndet hemma i sin valkrets, därglesbygdsstödet är väsentligt, inte bara för landsbygdsnäringarna utan ocksåför hantverk och småindustri och för standarden på den allmänna servicen. De förslag inom regionalpolitiken som regeringen framlagti årets budgetproposition innebär till väsentlig del en uppföljning av deriktlinjer för den framtida regionalpolitiken som fog ställning tillsä sent som . Länsplaneringens åtgärdsinriktning fullföljs genom attanslaget till åtgärder i länsplaneringen under kommande budgetår föreslås utgåmed oförändrat 35 milj. kr. Till regionalpolifiska åtgärder för näringslivetföreslås anslag på sammanlagt . Nytt i detta sammanhang äratt stöd skall kunna utgå till utveckling av produkter i omproduktionen kan förläggas till stödområdena 4, 5 och 6. I tilläggsbudgeten redovisar regeringen vidare hurverksamheten skall inriktas i de tidigare beslutade utvecklingsbolagen iJämtlands och . Glesbygdspolifiken föreslås bli förstärktgenom en uppräkning av medlen för åtgärder i glesbygder med 20 milj. kr. till104 milj. kr. och en utökning av ramen för statliga kreditgarantier till 41milj. Vidare föreslås i enlighet med beslut nya planeringstalför länen gälla som underlag för statliga myndigheters planering för tiden framtill . Det är alltså en rad förslag som fullföljer den inriktningbeträffande regionalpolitiken som beslöt . Jag kan i och försig instämma i att det finns luckor och plats för förbättringar, och det ärockså vad vi tar sikte på när vi nu arbetar med en ny regionalpolitiskproposition. Trots att regeringen , i avvaktan på en nyregionalpolitisk proposition av större omfattning, framlagt ett begränsat antalförslag har att behandla 70 motioner, vilket gör atfregionalpolitiken också denna vår är eft av största ärenden. Ett par motioner ifrågasätter den nuvarande ordningen medstora planeringsomgångar i länsplaneringen. Förslagen till länsprogram iarbetet med Länsplanering 80 ligger nu ute på remiss i länen, ochlänsstyrelsernas förslag skall redovisas till regeringen i slutet av oktober1980. Det har riktats kritik mot länsplaneringen för att den ialltför hög grad har varit inriktad på probleminvenferingar och analyser och ialltför liten utsträckning ägnats åt konstruktiva förslag till lösningar pådessa problem. En annan invändning har varit atf länsplaneringen, när man välhar kommit 5 protokoll 1979/80:150-151 Nr 150 tited förslag till lösningar, ialltför hög grad har haft långa listor med mer eller Torsdagenden mindre dåligt underbyggda krav påinsatser. 22 maj1980 Anslaget för åtgärder ilänsplaneringen skall dock enligt riktlinjer användas för aft fä fram mer genomarbetade förslag till projekt som Regionalpolitiken '''n främja denregionala utvecklingen. Det finns alltså nu anledning atf vänta attlänsstyrelserna konkretiserar sina förslag pä ett helt annat sätt än fidigare.Detta arbete bör kunna fortsätta med den inriktningen, och därför har vi ansettaft anslaget för åtgärder i länsplaneringen kan föras upp med oförändrat 35milj. också kommande budgetår. Jag tror att det är en vikfig del av denframtida regionalpolitiken att på detta sätt ge länsstyrelserna reellamöjligheter att konkretisera sina förslag. Tanken med de stora länsplaneringsomgångarna har varit från fid fill annan skulle få en bred genomgång av de olika länens problem,utvecklingstendenser och, infe minst, utvecklingsmöjligheter. Det bör isammanhanget understrykas att det infe är någon automatik i detta med störreplaneringsomgångar .