prot · G30928 · 1979-12-31 00:00:00 — Där framgårklart alla dessa argument beträffande en redigare lagstiftning, beträffandesamhällets skyldighet alt ställa vissa krav på föreningar som har ett stortinflytande i samhället, och framför allt beträffande de enskilda människornasställning gentemot organisationerna - vilket jag har tryckt starkt på. Sedanvill jag bara påpeka atl del möjligen är att ta i all säga atl jag är en av deflitigaste motionärerna pä det här området . Jag kanske fårtacka för komplimangen -jag har väckt en sådan motion under de jaghar haft nöjet all sitta här i kammaren. Det hindrar inte att kravet ärvälmotiverat när det nu kommer igen. Låt mig avsluta med altkonstatera följande. Närdet gäller organisationsklausuler, när det gäller kollektivanslutning lillpolitiska partier eller när det gäller enkla saker som uteslutning frånföreningar - villaägarföreningar, båtägarföreningar eller vad del kan vara -därden enskilde kan ha ett betydande intresse av atl få lov all vara med, så ärdet enligt moderat uppfattning i första hand den enskildes rättssäkerhet somskall beaktas. 1 den mån - och del är dess bättre ytterligt sällan - som denenskildes rättssäkerhet och föreningarnas totala och fullständigt oregleradefrihet kommer på kollisionskurs, sä menar vi atl det är riktigt att regleratill stöd för den enskilde. Det är den enskilde som är den svagare parten, delär den enskilde som skall ges så stor rätt som möjligt. Överläggningen varhärmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av JoakimOllen m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JoakimOllen begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 260 Nej - 71 §13 Översyn av företagsrevisionen betänkande 1979/80:3 med anledning av motion om en översyn avföretagsrevisionen. I kolonner har borgerliga talare stigit upp i kammarens talarstoloch förkunnat hur angelägel det är att reglera fackföreningsrörelsens ochideella föreningars verksamhet. skall vi diskutera ett område som verkligenär behäftat med brister, i vissa fall missförhållanden. Det skall bli intressant att höra vilka uttryck borgerligtintresse för alt avhjälpa bristerna på del här området kommer atl la sig. Förnågon vecka sedan kunde man i en svensk dagstidning läsa följande: "Detsvenska bolagels bokföring var ett kaos av märkliga poster, lufiräk-ningar ochoredovisad försäljning för över 3 miljoner. En auktoriserad revisor lät alltpassera. När bolaget tvingats till konkurs började härvan rullas upp. Enrevisor från spräckte bubblan. Konkursen i drog med sig del , finskabolaget. Sammanlagt kostade konkursen . parhundra personer miste arbetet." Dettaär förvisso ingen beskrivning av en normalsituation inom den svenskaföretagarvärlden. Men tyvärr är bilden ändå alltför vanlig. Rapporterna omföretagskonkurser, ofta ingående som ett led i ekonomisk brottslighet, harkommit allt tätare under 1970-lalet. Och vi behöver inte gå så långt som tillekonomisk brottslighet. I små och medelstora företag saknas ofta denadministrativa och ekonomiska kompetens som utgör en absolut förutsättning fören sund företagsutveckling. Jumer komplicerat företagandet har blivit, desto viktigare funktion harföretagens revisorer kommit atl fylla. Del gäller inte bara revisorns kontrollerandefunktion. Det handlar i lika hög grad om den dynamiska sidan avrevisorsfunkiionen: revisorns förmåga och möjlighet atl bidra lill en framsyntekonomisk planering i företagen. Samhälletkan bara ställa upp med ungefär 1 000 ekonomiska rådgivare. Revisorskårendäremot omfattar över 6 000 medlemmar, alla Medlemstalet ökar stadigt. Det måste betecknas som något av ettsamhällsekonomiskt slöseri att inte på ett bättre sätt tillvarata den näringspolitiskaoch ekonomiska resurs som revisorskåren rätt utnyttjad torde utgöra. Påsocialdemokratiskt initiativ har genomförts flera viktiga reformer sominneburit en bättre insyn i företagen såväl för de anställda som för samhället.Några exempel är medbestämmandelagen, lagen om styrelserepreseniation församhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser samt den nyaaktiebolagslag som tillkom 1975. Den nya aktiebolagslagens regler om revisionoch redovisning innebär i förhållande lill äldre lag att plikten att hakvalificerad, dvs. auktoriserad eller godkänd, revisor utvidgats samt all enväsentligt öppnare redovisning numera krävs. Eftertillkomsten av den borgerliga trepartiregeringen har praktiskttaget allt reformarbete på del här området avstannat. Socialdemokratiskamolionsförslag om översyn av företagsrevisionen har tillbakavisatsav den borgerliga riksdagsmajoriteten. Motiveringen har bl. a. varit pågåendeutredningar. Dessa utredningar har ofta legat i periferin av ämnet. Vidare harnuvarande ordning av de borgerliga partierna inte ansetts innebära någraallvariiga nackdelar t. ex. när det gäller revisorns möjligheter alt opartisktgranska företaget. Attförhållandena på företagsrevisionens område långt ifrån är så problemfria, föralt inte säga idylliska, som det ibland från borgeriigt håll hävdas, visar bl.a. ett par promemorier från brottsförebyggande rådet - BRÅ - angående revisorsverksamhet resp. förstärkt skydd för del bundna kapitalet i aktiebolagen. BRÅföreslår i sina rapporter en förstärkt ställning för revisorerna, utvidgadtillsyn över deras verksamhet, komplettering av gällande etikregler, atlrevisor skall ha skyldighet att ansöka om likvidation när bristen i aktiekapitaletinte täcks och bolagsstämman inte beslutar om likvidation samt att kvalificeradrevisor skall finnas i bolag som inte har full täckning för bolagetsregistrerade aktiekapital. BRÅhänvisar i en av sina rapporter till en utredning om företagskonkurser somgenomfördes i regi av statens industriverk. Utredningens slutsatser ärutomordentligt intressanta och belyser mycket av det som redovisats i denmotion av och , vilken ligger lill grund för detbetänkande vi nu diskuterar. Utredningen,som har granskat de mindre förelagen, där ju problemen också genomgående ärstörst, bygger sina slutsatser på ett mycket gediget underlag. a. atl konkursbolag anlitar ej kvalificerad revisor i långt störreutsträckning än verksamma bolag. Detta är något av en paradox, eftersom dennatyp av företag är ekonomiskt svaga och ofta har en otillräcklig ledning. Därförborde just dessa förelag granskas av självständiga och kunniga revisorer. Slutsatsenblir alltså att icke kvalificerad revisor ofta saknar behövlig kompetens föratt identifiera brister inom förvaltning och redovisning samt att gekonstruktiva förslag för att avhjälpa dem. Del är inte minst i konkursförebyggandesyfte oacceptabelt alt ej kvalificerad revisor får utöva revisionsverksamhet. a. att kvalificerad revisor skall finnas i allaaktiebolag, och detta förslag tillslyrkes också av praktiskt taget alla deremissinstanser som behandlat promemorian. Men av BRÅ föreslagna åtgärder tordevara klart otillräckliga för att vi skall komma till rätta med bristerna inuvarande ordning på företagsrevisionens område. Socialdemokraternai lagutskottet delar motionärernas uppfattning att det behövs en allmän översynav hela företagsrevisionen. Flera remissinstanser, bl. a. tillsynsmyndighetenför revisorernas verksamhet, nämligen kommerskollegium, uttalar ett starktstöd för denna tanke. Del är högst otillfredsställande all revisorn i flerafall utses av samma personkrets som han skall kontrollera. Så är fallet i mångas. k. famansbolag, där aktieägarkrets och styrelse ofta är identiska. Enstark, välutvecklad och självständig revisorsfunktion är enligt vår uppfattningett av de viktigaste preventiva instrumenten i kampen mot ekonomiskbrottslighet. Jag vill därför fråga den borgerliga utskottsmajori-leiens talesmanBernt Ekinge om han delar uppfattningen atl revisorn måste ges en från olikapartsintressen mera oberoende ställning, och om han är beredd alt medverka sådan ordning. Andraviktiga inslag i en reformering av företagsrevisionen är utvidgad revisionsplikt,bättre utbildning av revisorerna samt ökade resurser för en effektivare tillsynav revisionsverksamheten. De socialdemokratiska ledamöterna av utskottet har intereserverat sig mot utskottets förslag. Vi har nöjt oss med ett särskiltyttrande. Anledningen härtill är att regeringen aviserat en propositionangående vissa aktierällsliga frågor, bl. a. revisionsverksamhet, under vårriksdagen1980. Det är svårt att pä detta stadium veta något om målsättningarna ochambitionsgraden i regeringens arbete med denna proposition. Skulle detemellertid visa sig atl man inte tar det samlade grepp på frågan somsocialdemokraterna länge efterlyst får vi anledning atl återkomma. För dagenharjag inget särskilt yrkande. Såsom sade står ett enigt lagutskott bakom delbelänkande som vi nu behandlar. Därför skall jag bara använda några minuterlill att framföra ett par synpunkter på detta ärende med anledning av detsärskilda yttrande som de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har fogattill betänkandet samt några synpunkter med anledning av vad anfört. Utskoltetär alltså enigt om att avvakta den proposition som vi räknar med skall kommaunder våren. Därför skriver utskoltet: "BRÅ-promemorianhar remissbehandlats och övervägs f. n. inom . Detsammagäller vissa andra utredningsförslag av intresse på företagsrevisionens område(se s. 5-6). Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen alt våren 1980förelägga en proposition i ämnet. hänsynhärtill och då regeringens ställningstaganden till förslagen inte börföregripas avstyrker utskottet bifall till motionen 1760." - Det varalltså denna motion som nämnde. Dettaär bakgrunden till den debatt som har förts mycket . Redan i början av1960-talet kom den första utredningen om den nu aktuella aktiebolagslagen. Detbetänkande som låg lill grund för den nuvarande aktiebolagslagen, som trädde ikraft , var myckel gediget. Därför hade man anledning räknamed all den socialdemokratiska regeringens proposition om en nyaktiebolagslag skulle vara så underbyggd att den klarade sig - i varje fallnågon tid. Nusäger att socialdemokraterna länge har efterfrågatreformer. Jag har litet svårt atl förstå delta, eftersom det lagförslag som densocialdemokratiska regeringen och dåvarande justitieministern fram trädde i kraft . Att då påstå atl man mycket längehar efterfrågat reformer måste vara ett uttryck för ett missnöje med delförslag som den dåvarande regeringen lade fram. På annal sätt kan jag intetolka , BengtSilfverstrand frågade mig om jag anser att revisorerna bör få en mer oberoendeställning än de nu har. Ja, Jag menar att detta är en fråga som ytteriigarebehöver belysas. Del har och även andra partier i olika sammanhangförklarat. Detta har också kommit lill uttryck genom atl man inom regeringenjobbar med dessa saker. Den oro man känner har också kommit till uuryck genomatl man hargivit BRÅ dessa uppdrag. Jag kan alltså svara ja på BengtSilfverstrands fråga. Hurproblemet skall lösas har varken motionärerna eller socialdemokraterna i dagnågon uppfattning om. Det hade inte heller när han lade frampropositionen. Han hänvisade till all samarbetsulredningen hade synpunkier pädetta. Jag kan citera ur propositionen: "Detbedömdes av utredningen vara vanskligt att med bestämdhet avgöra i vad månfördelarna med offentlig revision uppväger de tänkbara nackdelarna.Utredningens förslag om offentliga revisorer föreslogs mol denna bakgrund fåförsökskaraktär." Inteens var beredd atl föreslå all man skulle sätta i gång enförsöksverksamhet. Deltavisar litet av osäkerheten på detta område. Jag menar alt utredningsverksamhetenbehöver fortsätta. Däi för tror jag all det finns alli skäl för oss atl medtillförsikt avvakta propositionen i vår. Jagbegärde ordet närmast med anledning av del särskilda yttrandet och deformuleringar som där finns. Man gör sig lätt skyldig lill förenklingar, närman återger vad myndigheter har sagt. Jag vill därför till kammarens protokollläsa in ett litet stycke av vad kommerskollegium sade beträffande det som istympat sammanhang återges i det särskilda yttrandet. Vad kommerskollegium därtalar om är den tillsynsverksamhei som kommerskollegium har alt fullgöra. Manframför i och för sig naturliga klagomål på au man har för små resurser för sintillsynsverksamhet. I detta sammanhang sägerkommerskollegium: "De frågor som aktualiserats i denanmälningsinilierade tillsynen är ofta utomordentligt komplicerade och fordrarett mycket omfattande utredningsarbete frän kollegiets sida. I förening medbristande resurser medför detta bl. a. att mycket små insatser kunnat göras ifråga om sådan uppsökande tillsyn i vilken enskilda revisorers hela verksamhetkan bli föremål för allmän granskning. Detta är så mycket mera beklagligt somredan den begränsade erfarenhet kollegiet har av denna tillsynsform visar attdet föreligger vissa utbredda missförhållanden mot vilka ingrepp lämpligen kanske genom en sådan mer övergripande tillsyn. Det står exempelvis helt klart attden revision som utföres i mindre bolag- i sä många fall att det närmastframstår som regel -ej utgöres av mycket annat än rena rimlighetsbedömningen isamband med att revisorn är behjälplig med bokslutet. I dessa fall överträdasockså mer eller mindre regelmässigt aktiebolagslagens regler om bokföringsjäv.Som ytteriigare exempel kan nämnas att det på många håll utbildats en sådanrestriktivitei med atl göra anmärkning i revisionsberättelsen atl detta oftaunderlåtes även när anmärkning skall göras." Ochså slutar kollegiet med att framföra uppfattningen om värdet av en ökadtillsynsverksamhet. Jagtycker atl det för renlighetens skull fanns skäl att läsa in detta tillkammarens protokoll. Då får del särskilda yttrandet sin riktiga belysning. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. ()replik: Det var värdefullt att gjorde denna utvidgning av vårtcitat ur kommerskollegiums yttrande över BRÅ-promemorian. Det citat som BerntEkinge gjorde understryker ytteriigare behovet av en allmän översyn på det härområdet, vilket också kommerskollegium säger i sitt yttrande. Sedantrodde att jag skulle ha anledning att vara missnöjd med densocialdemokratiska reformivern på det här området, men det ärjag ingalunda-tvärtom. tog den socialdemokratiska regeringen en läng radinitiativ för att förbättra revisionen och ge samhället och de anställda bättreinsyn i företagens ekonomi. fick ju uppgiften atlmeddela auktorisation och godkännande av revisor samt att utöva tillsyn över dekvalificerade revisorernas verksamhet. Genomden nya aktiebolagslagen ökades antalet aktiebolag som är skyldiga att hakvalificerad revisor. Revisorernas arbetsuppgifter och rapporteringsskyldighetutvidgades. Reglerna om revisorsjäv skärptes. De nya redovisningsbestämmelserna,som också är samordnade med bokföringslagen, kräver atl företagen lämnar enöppnare redovisning än de behövde göra förut. Mendelta innebär ju inte att man skall vara till freds med rådande förhållandenoch säga atl nu har här skett så mycket att vi bör ta en andhämtningspaus. Nej,det finns så stora bristfälligheter på det här området atl vi måste ta krafttagför att lösa problemen. Jag kan ta ett par exempeltill som understryker behovet av att ha en litet högreambitionsgrad från exempelvis sida än vad som kom lill ullryck iBernt Ekinges anförande. Detvisade sig vid den undersökning som industriverket gjorde au gruppen ickekvalificerade revisorer svarade för av revisionerna i de blivandekonkursbolagen. Det framgår vidare av undersökningen alt just i företag medicke kvalificerad revisor fanns del stor anledning lill anmärkningar. Det ärockså betecknande att man inte utnyttjade möjligheten atl göra anmärkning irevisionsberättelsen. Vissa uppgifter som är obligatoriska där hade man försummat.Man kan också fråga sig, för att ta ett aktuellt exempel, hur revisorer kanlåta ett förelag sjunka så djupt som exempelvis utan alt slålarm. Med ett ingripande på ett tidigare stadium skulle man här ha kunnatförhindra den situation, näst intill katastrof, som har uppstått. Det finnsalltså anledning att höja ambitionsgraden när det gäller att komma till rättamed bristerna på förelagsrevisionens område. BERNTEKINGE (fp) replik: Även jag menar alt del finns anledning att ständigt se över reglernaför revisorernas verksamhet. Men det för inget gott med sig att uttrycka dettaså, atl man ger intrycket alt vi skulle hysa en allmän misstro möten hel kår avduktiga medarbetare i företag och organisationer. Del ärdet som jag vill vändamig mot. Vi skall inte ge ett sådant intryck. Ambitionsnivånkan inte mätas i vare sig anförandenas antal eller längd här i kammaren. Denkan bara mätas i ett aktivt arbete för att förändra förhållandena och förbättramöjligheterna för revisorerna. Det arbete som på detta område pågår inomregeringskansliet harjag stort förtroende för. Det finns nämligen ett mycketgediget bakgrundsmaterial som man kommer att använda när man i vår lägger framförslagen. Därför tror Jag all del inte finns någon anledning, varken för BengtSilfverstrand eller mig, att försöka mäta engagemanget och ambitionsnivån ivåra partier närdet gäller denna fråga. Del är en gemensam uppgift att bådeförbättra möjligheterna för revisorerna och förbättra möjligheterna förföretagen all få kvalificerad hjälp. Del är också för samhället en angelägenuppgift all förstärka utbildningsmöjligheterna, sä atl vi också får ell ökalantal kvalificerade revisorer. Del är vi på väg mol, och Jag tror inte altnågon har anledning att slå sig för sitt bröst och säga: har vi jobbat bra,när man egentligen bara harsiåti och tittat på. Del aren gemensam angelägenhetall vi från samhällets sida stärker och förbättrar möjligheterna - och detskall vi göra. Och när vi kommer fram och får titta på vadpropositionen innehåller kan vi ta nya tag. Jag tror att vi då har en godutgångspunkt för en fortsatt diskussion i denna fråga. ()replik: flertal är har det, , förelegat socialdemokratiskaförslag - för all del från enskilda motionärer, men förslagen har stötts av desocialdemokratiska ledamöterna i utskoltet. Man har bl. a. föreslagit en allmänöversyn av företagsrevisionen, men förslagen har röstats ned av den borgerligamajoriteten. Varken mitt anförande, del särskilda yttrandeteller någonting annal som har framkommit från socialdemokratisk sida i dessadebatter uttrycker misstro mot revisorskåren. Men vi har pekat på de bristeroch missförhållanden som råder. Och vi har till stor del gjort det medutgångspunkt i de remissyttranden som har inkommit över BRÅ:s rapport. Jag kanytteriigare understryka hur allvarligt remissinstanserna ser pä problemen,genom alt ge ett par exempel. Justitiekanslernsäger atl revisorerna och deras verksamhet kan göras till ett effektivtinstrument vid bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten - och del ärväsentligt. Men det krävs att revisorn får en i förhållande tillpartsintressena mer oberoende ställning än vad han har. I samma andauttalar sig och riksåklagaren. Riksskatteverketifrågasätter om vi på detta område inte behöver en särskild lag liknande den iNorge. I har man en lag om revision och revisorer. Där har man denhögre ambitionsnivå som jag har efteriysi. Vihar pekat på de konkreta punkter där reformer behöver genomföras, men att viinte sitter inne med patentlösningarna är ganska självklart. Det är just av denanledningen som vi nu med spänning avvaktar vad regeringen skall komma med. hade varit på sin plats om hade haft en uppfattning om hurlångt regeringens proposition bör sträcka sig. BERNTEKINGE (fp) replik: Det här blir en litet egendomlig debatt. När socialdemokraterna haderegeringsmakten lade de utredningsarbete fram förslag till nyaktiebolagslag och därmed också regler för revisionen. Det innebar också i höggrad förbättringar, som vi i var överens om atl genomföra.Utvecklingen för ju med sig att vi ständigt måste lilla på dessa frågor. Därefterkom socialdemokraterna i minoritet och i oppositionsställning. Då blev delangeläget för socialdemokraterna - och det förstår jag, för del är naturiigt -atl motionsvägen söka profilera sig i denna fråga. säger : "Vi har lagt fram ett otal motioner." Ja, det ärnaturligt för ett oppositionsparti att arbeta på det sättet. Det är likanaturligt för de partier som står bakom regeringen att förvänta sig atlregeringen lägger fram de förslag som den har aviserat. Jag finner ingentingonaturiigl i denna arbetsordning, och det är naturligt atl vi arbetar sä här.Men Jag tror det är litet fel all vi på detta sätt försöker mäta ambitionsnivånhos varandra och misstänkliggöra denna. Jag är glad atl i slutomgångengav revisorerna del erkännande han gav. Jag tror att det ärdet stödet som de iförsta hand behöver från samhällets och vår sida för att känna atl de gör enviktig insats i detta arbete. Förstevice talmannen anmälde att anhållit alt til protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. JANBERGQVIST (s): Jag skall inte gå in i diskussionen mellan ochBernt Ekinge, för jag tycker att har klargjort varsocialdemokratin står i denna fråga, och del finns inte mycket att tillägga. Eftersomjag har varit engagerad i denna diskussion under ett antal är, vill jag ändånotera att del nu hörs litet nya och mera positiva tongångar från deborgeriiga. Och det är uppmuntrande efter den oerhörda negativism som tidigarehar demonstrerats, bl. a. här i , inför möjligheten atl göra större förändringar.Bernt Ekinge ställde t. o. m. nästan i utsikt atl det skulle komma storaförändringar lill stånd fram mot våren, och det låter mycket lovande. Låtoss notera detta. Jag kan mot denna bakgrund förslå att socialdemokraterna ilaguiskouet har sagt sig: All right, hör vi sådana här tongångar skall vi geregeringen en chans för atl se vad den kan åstadkomma , och så får vipröva propositionen då. Menjag vill slå fast att del skall lill rätt så smärtsamma omprövningar på denborgerliga sidan för att denna proposition skall bli tillfredsställande. Ochäven om viljan till omprövning skulle visa sig stor finns det en del andrasvårigheter med denna proposition. För det existerar bara delvis ettutredningsmaterial som underlag fören proposition. Del finns i stort sett baramaterial från tre utredningar: en handlar speciellt om handelsbolag, en annanhandlar mycket speciellt om de multinationella bolagen och en tredje handlarspeciellt om ekonomisk brottslighet och har gjorts inom brottsförebygganderådet. Den sistnämnda är en kortfattad rapport, som bara berör en liten del avföretagsrevisionens problem. Och även när det gäller den specifika frågan omrevisorns bidrag lill att bekämpa ekonomiska brott är diskussionen ipromemorian mycket ofullständig. Det framgick bl. a. vid en konferens som ägderum och som handlade om revisorns roll, dä riksskalleverketschef framhöll alt det var nödvändigt med ett långtgående samarbetemellan skattemyndigheter och revisorer. Han talade om ett samarbete som gåravsevärt längre än vad som har skisserats i och vad som hardiskuterats i remissyttrandena. Närdet sedan gäller alla de frågor som ligger utanför BRÅ-rapportenskompetensområde fr vi konstatera alt oberoendefrågan är långt ifrånsin lösning. Här villjag erinra om ett remissvar som kommerskollegium tidigarehar gett till lagutskottet. Kollegiet sade när det gällde att finna alternativaformer för att utse revisor au delta är en ganska komplicerad fråga och att ellställningstagande skulle behöva föregås av en grundlig utredning.