prot · G309122 · 1979-12-31 00:00:00 — 1. beträffandeåldersgräns för rätt till sjukpenning avslå motionen 1979/80:418, 2. beträffandesjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare avslå mofionen 1979/80:1147, 3. beträffandesjukpenninggrundande inkomst efter barnsbörd avslå motionen 1979/80:1176, 4. beträffandesjukpenning till hemmamake avslå motionen 1979/ 80:1172, 5. beträffandekompensationen för deltidsarbetande m. fl. avslå motionerna 1979/80:1162,1979/80:1179 och 1979/80:1635, 6. beträffandesjukpenning vid läkarbesök med bifall till motionen 1979/80:1157 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffandekarensdagar inom sjukpenningförsäkringen avslå motionerna 1979/80:830 och1979/80:1525, 8. beträffandeutredning om sjukfrånvaron avslå motionen 1979/ 80:1175. Reservation hade avgivitsbeträffande karensdagar inom sjukpenningförsäkringen av , och (alla m) som ansett att utskottet under 7 borthemställa att skulle med anledning av motionerna1979/80:830 och 1979/80:1525 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört. står jag här igen för att försämrasocialförsäkringen och rasera välfärdssamhället. Men lär jag intelyckas, eftersom jag inte företräder en utskottsmajoritet utan en gruppreservanter. Det är de moderata ledamöterna i socialförsäkringsutskottet somåterkommer till sitt gamlaönskemal om införande av någon form av självrisk i sjukpenningförsäkringen. Vi är i vårt samhälle vana vid att acceptera en visssjälvrisk när vi tecknar försäkringar. Det gör vi överallt. Vi gör det när vitecknar våra bilförsäkringar, våra inbrottsförsäkringar och våradrulleförsäkringar. Och vi gör det i stor enighet i denna kammare itandvårdsförsäkringen, där vi har en mycket stor självrisk. Vi kan, som nysshar framgått, ha olika meningarom huruvida självrisken på en eller annan punktbör vara 25 eller av totalkostnaden, men principen om självrisk - och sådan - har alla accepterat. När det gäller sjukpenningförsäkringen hardet i varje fall varit omöjligt. När utbetalningarna i ett försäkringssystem bara växer ochväxer och det inte längre går ihop, har man två ting att välja på: antingenminskar man på något sätt utbetalningarna eller också höjer man premierna,avgifterna. Något tredje gives icke. Vi är som sagt vana vid att acceptera att vi hålleravgifterna någorlunda nere med hjälp av en självrisk den dag vi råkar illa ut.Vi hade en sådan självrisk i sjukpenningförsäkringen till i mitten på1960-talet - tre dagars karenstid. När avskaffade de trekarensdagarna var jag faktiskt med i den debatten också. Jag minns att jagsade, att från rättvisesynpunkt var det en alldeles riktig reform att avskaffakarensdagarna. Det hade nämligen gått därhän att bortåt halva folket hadelyckats befria sig från dem med sina arbetsgivares hjälp. De hade förhandlatbort dem. Men den andra dryga halvan av folket hade kvar karensdagarna. Det varinte rättvist. Men jag tillade också, att detta må vara en rättvisereform, mendet hade varit klokare att göra den i motsatt riktning- inte att avskaffakarensdagarna för dem som hade sådana utan att införa karensdagar för dem sominte hade några. Mycket hade varit bättre , om vi hade gjort så. Men detgjorde vi alltså inte. vet vi att sjukpenningförsäkringens kostnader rasar ihöjden, att de växer oss över huvudet. Vi vet också att denna försäkringsformär förenad med andra problem och brister. Vi vet att den ligger öppen förmissbruk. Vi skall inte överdriva talet om missbruk av våra socialförsäkringar,men ingen lär bestrida att det är mycket vanligt med missbruk av justsjukpenningförsäkringen. Det finns för resten i det sammanhanget en liten orättvisakvar. Den som vaknar och är sjuk-det gör man ju ibland-och finneratthan inte kan gå till jobbet utan ringer och sjukanmäler sig får ingenersättning för . Men den som redan dagen innan hade bestämt sig föratt stanna hemma , även om han inte råkar vara sjuk men därföratt han vill se på TV eller har något annat skäl, slipper den karensdag somalltså faktiskt i vissa fall finns kvar. Då är man ju klok nog att ringa kvälleninnan. Det är märkligt att denna fråga skall vara så svår. Jagtror att nästan alla inser att vi skulle kunna vinna väsentliga fördelar intebara i fråga om kostnaderna utan också på annat sätt genom att införa en litensjälvrisk i sjukförsäkringen. Den behöver icke nödvändigtvis ha samma form somden Karensdagar inom sju kpeniiingfö r-säkringen, m.m Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m en gånghade - . Vi har i reservationen inte föreslagit någonting omdet. Vad vi föreslagit är att den sjukpenningkommitté som redan arbetar medsnart sagt allting annat som rör sjukpenningförsäkringen skulle få i uppdragatt undersöka också frågan om i vilken form man kan införa en självrisk isjukpenningförsäkringen. Den kan få formen av en eller annan karensdag. Den kanockså utmätas i kronor som vi gör i andra försäkringssammanhang. Den kanmöjligen utmätas i form av en procentandel eller pä något liknande sätt. Dettamåste övervägas och undersökas, men det kan inte vara tekniskt särskilt svårtatt hitta en lösning. Jag tror att detta för länge sedan har blivit entvärpolitisk fråga. står bara tre moderater för reservationen. Det hardet gjort förr också. Men det skulle förvåna mig mycket, ni som talar omfolket, om det inte i denna fråga finns en klar majoritet, ute bland deförsäkrade, för att få styrsel på sjukpenningförsäkringen med hjälp av den beprövademetod som heter självrisk. Jag yrkar bifall till reservationen vidsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 15. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. BILLYERIKSSON (vpk): Jag tänker säga några ord om vår motion 418.där vi kräver att åldersgränsen slopas i lagen om allmän försäkring vadgäller rätt till sjukpenning. Den här frågan år på intet sätt ny i denna kammare. Dettragiska i sammanhanget är att den sedan avförts från denpolitiska dagordningen. Den nu gällande åldersgränsen är ur alla synvinklarförkastlig och djupt diskriminerande. Varje sunt tänkande människa inser att åldern aldrig kanvara avgörande för om nian skall få sjukpenning eller inte. Det kostar likamycket att bli sjuk. om man är eller . Denna inställning torde delasav en bred majoritet av den svenska befolkningen. Denna inställning delasförmodligen av alla de ungdomar som slutar nionde årskursen i skolan men sområkar ha blivit födda under fel halva av året. Den delas också av alla deungdomar som har anpassad studiegång, vilka tycks bli fler och fler för varjeår som går. Vid tidigare behandling av den här frågan har utskottethänvisat till den socialpolitiska samordningsutredningens arbete. Vårt partihar aldrig ansett att denna fråga skall behöva genomgå ett byråkratisktutredningsförfarande. Den är så självklar att mycket väl kan fattaett direkt beslut, som undanröjer denna uppenbara diskriminering. har den socialpolitiska samordningsutredningen komiiiittill samma uppfattning som vi kommunister haft . Och det är välbra. Men vi tyckeratt det är absurt att det skall behöva ta så långtid, och vivet inte vilket det slutgiltiga beslutet kommer att bli. Utskottetavstyrker vår motion med hänvisning till remiss- och annan När man läser betänkandet kan man få intrycket att utskottetinstämmer i vad som sägs i den kommunistiska motionen, men det sägs aldrig rentut. Därför vill jag ta tillfället i akt och fråga utskottets talesman:Instämmer ni i motionens innehåll eller vill ni ha kvar den orättvisaåldersgränsen? Det vore skönt om vi - här - kunde få ett klart beskedpå den punkten. Oavsett om vi får det beskedet eller ej tänker vårt parti varaobservanta på denna fråga . Jag vill till slut beröra denhögerreservation som finns till detta betänkande, I ordets rätta bemärkelse ärdet reaktionära ståndpunkter som kommer till uttryck i nämnda reservation, 1Aftonbladet av påstods att det i en icke offentliggjord promemoriafinns planer att införa tredagaiskarens i sjukpenningsystemet. Vilkensanningshalt finns det i artikel? Hur kommer representanterna förcentern och att ställa sig, om det som påstår visar sigvara riktigt? Hur meningsfull komrner omröstningen i afton att vara egentligen?Konkreta besked vore här på sin plats, enligt min mening. Låt mig först säga till attutskottet har haft motioner från både vpk och socialdemokraterna sedan1976 om att även personer skall ha rätt till sjukpenning om de haften inkomst som berättigar till det. Vi har ställt oss bakom de yrkandena ochsagt att de är berättigade. Frågan har utretts av socialpolitiskasamordningsutredningen, som har avgivit sitt betänkande. Det är nu ute påremiss. En enhällig utredning har ställt sig bakom kraven i motionerna. Därmedanser jag att jag har besvarat fråga på den punkten. Till reservationen av m. fl. omkarensdagar inom sjukförsäkringen! Jag hade nog väntat mig att . med detsociala patos och kunnande som jag anser att han besitter, skulle ta upp en merseriös debatt på den punkten. De här frågorna har varit uppe tidigare. Förra åretavvisade ett enhälligt utskott förslagen. Med tanke på den sammansättning somutskottet då hade. hade jag inte varit förvånad om då hadereserverat sig. Men jag är verkligen förvånad att vi fått en reservation i årmed som första namn. Det var inte så att rnan befriade sig från karensdagarnamed arbetsgivarnas hjälp. Det var en mycket hård förhandling som resulterade iatt karensdagarna togs bort för de stats- och kommunalanställda. Och somalltid vid förhandlingar fick man i stället ge efter på något annat område. När sedan stora grupper i samhället ansåg att de varberättigade till sarnma förmåner som de hår grupperna hade haft under en följdav år, ville inan åstadkomma det genom avtal. Det var inte en lagstiftning manvar ute efter. Det var helt enkelt så att det fördes långa och hårdaförhandlingar när ordförande hette och LO:sordförande Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m hette ArneGeijer, Men det lyckades inte. Den socialdemokratiska regeringen ansåg att detfrån rättfärdighets- och rättvisesynpunkt var berättigat att gålagstiftningsvägen när man inte kunde lösa det avtalsvägen. Jag tycker att gör det litet för enkeltför sig när han pekar på att man inte är berättigad till ersättning förinsjuknandedagen. och att det finns de som sjukskriver sig , för att.de vill se ett sent TV-program. ochdärför inte anser sig kunna arbeta . Det är möjligt att sådantförekommer, men det skall beivras på annat sätt. Vi vill inte att vår finasjukförsäkring skall vara öppen för missbruk. Jag tror inte heller att att den är det. Man kan vara sjukskriven utanläkarintyg, såvida inte det upprepas . Men frånåttonde dagen måste man lämna ett läkarintyg. Vi måste väl också tro att våraläkare är seriösa i intygsskrivandet, med den utbildning de får av samhället. Reservationen är mycket intressant så till vida att denhänger samman med två motioner som behandlas i utskottsbetänkandet. Helareservationen är uppbyggd på motionen 830 med andre vice talmannen som första namn. Men i reservationens att-sats nämns också att motionen1525 bör bli föremål för regeringens beaktande. Vad står det då i denna motion?Ja, det får vi inte veta i reservationen. Men eftersom motionens nummer nämns ireservationen är väl motionen i fråga - kanske gäller det mer än beträffandemotion 830 - ett huvudintresse för reservanterna. I motionen 1525 sägs nämligenatt tre dagars karenstid vid sjukdom vore en reform som radikalt skulle sänkasamhällets och därmed medborgarnas kostnader. Som första namn bakom motionenstår . Jag sade förut att vi var förvånade över dennareservation. Men mot bakgrund av vad vi senare har erfarit har vår förvåningminskat. Med tanke på vad man nu har för sig i ekonomidepartementet, om malisentalar sant. är denna reservation följdriktig. Där undersöker man nämligen ettsystern med och annat som skulle innebära social nedrustning.Man är t. o. m. så djärv att man tydligen ämnar föreslå att barnbidrag för detförsta barnet inte skall utgå - om nu ryktet talar sanning. Det är mycketdjärvt med tanke på den politiska smäll man åkte på när man senast framlade detförslaget. Det blir faktiskt, , de redan utsattagrupperna, de sjuka och svaga, som får sitta emellan. När tänker man föreslåatt också de bäst ställda-om vi nu skall spara-skall vara med och ta stötarna?Om vi studerar hur våra reformer betalas, , så finner vi hurförvånansvärt litet höginkomsttagarna betalar genom skatteuttaget. Men jagförmodar att med sitt rättspatos och sitt intresse förutjämning mellan olika grupper också kommer att ta tag i de frågorna. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. NILSCARLSHAMRE (m) replik: Påslutet hängde jag inte med riktigt. Jag ärgärna med om att diskutera höginkomsttagares skattebetalning men inte apropåsjukförsäkringen, som vi sysslar med. Jag var helt seriös, . Jag menade bokstavligenexakt varje ord jag sade. Det är inte någonting märkvärdigt med detta. Det ärmöjligt - jag kommer faktiskt inte ihåg det - att det inte fanns någonmotsvarande reservation . Jag tror som alltid på hennesord. Men reservationer har funnits förut. Detta är en gammal stridsfråga. Denförekommer i partiprogrammen, så den är verkligen ingen hemlighet. Det kan intevara någon överraskning som plötsligt har drabbat att vi har denuppfattningen att det behövs en självrisk i sjukpenningförsäkringen. Jag sade att vi inte skall överdriva missbruksproblemen.Men vi skall inte heller blunda för dem. Vi vet - och alla människor vet - attden intygsfria sjukskrivningen har blivit något av en reservutväg, när manbehöver ledigt. Jag vill inte ens gå så långt som att säga att all ledighet somtas ut i form av sjukskrivning nödvändigtvis behöver vara omotiverad ledighet.Man kanske verkligen behöver ledigheten-t. o. m. mycket väl - fast av någotannat skäl, och så utnyttjar man sjukskrivningen. Man kanske kan skoja med TV-programmen. men vi vet attantalet sjukskrivningar ökar med tiotusentals och åter tiotusentals fall vissabestämda dagar, när särskilt attraktiva saker händer. Det är väl inte så mycketatt hymla om. Varför skall man vara så rädd för att erkänna detta, som mantalar om på varenda arbetsplats. De som plikttroget står kvar och jobbar sväroch förbannar kompisarna som sitter hemma. a. därför skulle det förvåna migväldigt mycket om inte majoriteten av folket står bakom kravet på attsätta styrsel i sjukpenningförsäkringen genom någon form av .självrisk.Märkvärdigare än så är det inte. Jag vet inte vilka vanor ni i den socialdemokratiskagruppen har när ni skriver reservationer. Men det förvånar mig litet om DorisHåvik utgår från att när man i en reservation nämner en motion och i ett annatfall inte nämner den på annat sätt än man måste göra - eftersom utskottet ochutskottets reservanter måste redovisa sitt ställningstagande till allamotioner- betyder detta att det är den onämnda motionen som man är intresseradav och inte den som man verkligen pläderar för. Jag har aldrig varit med om attskriva på det sättet, men när det kan te sig svårt för mig att tolkaen socialdemokratisk reservation, skall jag ha i minnet att detta kan varaförklaringen. Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m DORISHÅVIK (s) replik: Det är inte fråga om någon onämnd motion. Denärbara inte citerad. Den är nämnd i reservationen. Sedan förstår jag att var intresserad avatt just ta med denna motion, som var centerpartistisk. Det var smärtsamt attinte och ställde sig bakom reservationen. Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m verkligenatt såväl som skall orka streta mot ytterligare ochinte gå med på just denna form av social nedrustning. Det intressanta är att i reservationen står att man ocksåskall ta upp frågan om dem som har avtalsreglerad sjuklön. Om inan skallavskaffa de för dem som redan har sådana genom avtal,kommer det nog att bli förenat med ganska stora kostnader, eftersom kommunal-och statsanställda vid ett avtalstillfälle har fått just denna förmån. Det betyder inte så mycket, säger . om maninte får betalt . Ja, man kan fråga låginkomsttagareoch ensamföräldrar om det inte betyder någonting att de inte får betalt . Det är möjligt att man av ekonomiska skäl låter bli attstanna hemma för att vårda en åkomma, som man borde ha stannat hemma ochvårdat. Vi hade erfarenhet av sådant innan vi avskaffadekarensdagarna. Inte minst på varven i förekom tunga jobb. Där varkallt och blåsigt. Arbetarna stannade inte hemma, men man kunde se hur snabbtde blev nedbrutna och utslitna. Det kunde man inte mäta i pengar. Man kundeinte heller mäta deras lidande. Skall vi gå tillbaka till ? Skall viinte se det som ett framsteg att vi har givit människor sociala och ekonomiskamöjligheter att stanna hemma när de behöver det? NILSCARLSHAMRE (m) replik: Det är klart att det betyder någonting, intebara för låginkomsttagare utan för alla inkomsttagare, om man förlorarsjukersättningen för en. två eller , vilket det skulle kunna bli.Visst betyder det någonting, det är inte det som är frågan. Frågan är om det betyder så mycket att vi inte skullekunna underkasta oss en sådan förändring av sjukpenningförsäkringen, om mandärmed kan bringa denna försäkring under kontroll när det gällerkostnadsutvecklingen och också när det gäller att få den respekterad och användpå rätt sätt. Det är självklart att det betyder någonting, men frågan är hur mycketdet betyder jämfört med vinsten på den andra sidan. Sedan vill jag gärna säga vad jag inte hann med förragången. jag undervisade vid i brukadevi lära våra elever en tumregel rörande rykten: Det enda som är sant om ettrykte är att det går. för det gör det. Men mer vet vi inte. Här har åberopats flera rykten . Jag vet ingenting omdem. Jag vet att ett antal tjänstemän i departementen är sysselsatta med attgöra promemorior. Jag tror man kan utgå ifrån att det är korrekt, och jagtycker att det skulle vara yttersta vanskötsel av regeringsansvaret om man intef. n. sysslade med att gå igenom budgeten post för post, varenda post. för attse om man någonstans kan göra någonting ät en bit av de 55 miljarder somfattas. Det vore ytterligt ansvarslöst att inte göra det. Men några förslag är inte framlagda, några beslut är intefattade. Vi kommer att få ta ställning till alla eventuellla förslag i denordning de kominer. Men vi kan inte när det gäller frågan om självrisken isjukpen- ningförsäkringenagna oss åt vare sig höginkomsttagares eventirellt bristande skattebetalningeller kanslitjänsteniäns sysslande med arbetspromemorior rörande budgeten. () replik: då undervisade vidjournalisthögskolan i lärde han tydligen de blivande journalisternaatt de inte skulle på något sätt lyssna på rykten. Det kanske är att beklagaatt goda intentioner i fråga om undervisningen inte efterlevsså mycket . Trots det är det väl ändå på det sättet - och det medgavherr Carlshamre sedan själv - att man håller på inom departementen och prövarolika möjligheter att skära ner budgetunderskottet. skall de människor som tillhörde svaga grupperna alltid varade förstasom ar intressanta att utreda, de första som det är angeläget att ta pengarifrån? Även om staten behöver spara pengar, så skall man väl varaförsiktig med att ge sig på ett försäkringssystem sorn det har tagit sa mångaår att bygga upp. Också de borgerliga partierna har tidigare visat ett intresseatt peka på att reformarbetet inte har gått tillräckligt fort. Men det har gåttväldigt fort att nu bestämma sig för att försöka vrida klockan tillbaka. Detförsöket kommer vi på alla sätt att strida emot, och jag hoppas att i detmotståndet kommer också och att delta. Karensdagar inom sjukpenningförsäkringen, m.m ERICREJDNELL (fp): 1 socialförsäkringsutskottets betänkande nr15 har min och motion nr 1979/80:1175 varit föremål förbehandling. liksom vi motionärer, konstaterat att detpå det här området finns en omfattande statistik. Man kan därför lätt följa denutveckling av sjukfrånvaron sorn förevarit . Men det räckerinte med att vi har statistik, om vi inte gör någonting åt en utveckling somjag förmodar att vi alla tycker är fel. Ta bara den rapport där fil, ,har analyserat orsakerna till uppgången i sjuktalet mellan åren 1973och 1976! Det är den sjätte rapporten i ordningen i projektet sjuktalsundersökningen,vilket bedrivits mom . Om vi lägger den här rapporten tillhandlingarna, är detta gedigna arbete inte mycket värt. Samma sak gäller SAF:s,LO:s, PTK;s och TCO:s medverkan på det här området. Om däremot en utredningfått i uppdrag att sammanställa allt värdefullt material och med ledning däravlagt fram ett förslag till åtgärder, hade vi kanske nått en bit på väg mot denförbättring vi alla hoppas på inom detta område. förutsätter utskottet attsjukpenningkonimittén kommer att ta del av bl, a. det här materialet och kommeratt behandla frågor som aktualiserats i motionen. Därmed avstyrker utskottetmotion . I det här läget kan vi motionärer bara beklaga attutskottet inte tillstyrkt vårt motionsyrkande. Även vi förutsiitter nu attsjukpenningkonimittén verkligen tar itu med de här frågorna. herr talman, med några ord belysa hur illa det är ställt, 1 Karensdagar inom sjukpenn ing försäkringen, m.m E.Eriksens rapport, som jag nämnde, kan vi utläsa att av männen och av kvinnorna hade en eller flera sjukperioder. Detta innebär attca 1,5 miljoner män och 1,4 miljoner kvinnor hade åtminstone någonfrånvarodag för vilken de fick sjukpenning från . Vi har imotionen pekat på den snabba ökningen av antalet av försäkringskassorna ersattasjukdagar och kan i den här rapporten avläsa samma uppgifter. Såledeskonstateras att antalet ersatta sjukdagar per försäkrad ökat från 19,8 till23.2 . 1 absoluta tal ökade antalet sjukdagar minst , medan den procentuella ökningen av antalet sjukdagarvar störst i åldrarna . Vår motion har väckt ett stort intresse inorn vidakretsar. Jag har bl. a. fått del av frånvarostatistik vid ett flertal företag.För att belysa vilka svårigheter det här problemet kan medföra vill jag återgesiffrorna från ett av dessa företag. Det gäller ett nytt och modernt företagmed god arbetsmiljö. Antalet anställda är 650. och frånvarostatistiken ärhämtad från det här årets . Av de totalt 650 anställda var igenomsnitt 179 personer frånvarande. Av dessa var 93 personer frånvarande pågrund av sjukdom, 33 på grund av utbildning och 7 på grund av permission. 16var frånvarande på grund av tjänstledighet, 4 på grund av sen ankomst och 26 pågrund av övriga orsaker. Dessa siffror talar sitt tydliga språk. I praktikenbetyder det här stora svårigheter för företaget att få produktionen attfungera. För de anställda som är i arbete betyder det ökade krav på derasarbetsinsatser. I slutändan medför det stora ekonomiska påfrestningar förföretaget och därmed för landet i sin helhet. Vår konkurrensförmåga försvagas. Vi har i vår motion inte tagit upp frågan om ökat antalkarensdagar på grund av att vi inte är övertygade om att det förslaget ärlösningen på problemet. Men vi tror att tanken på att införa en sjuklön frånarbetsgivaren kan vara en framkomlig väg. Men dettakräver givetvis ingående förhandlingar och en ändring av nuvarandebestämmelser. Därför hoppas vi att sjukpenningkommittén prövar både detta ochandra förslag som har framkommit i motioner och i det nu behandladebetänkandet. Mot ett, i vad gäller behandlingen av vår motion, enigtutskott har jag, herr talman, inget yrkande utan avvaktar sjukpenningkommitténsfortsatta arbete. Idetta anförande instämde (). DORISHAVIK (s) rephk: Jag skall bara helt kortfattat säga till EricRejdnell att utskottet mycket ingående har prövat motion 1175. När det gäller fil. rapport som avsertiden och de rapporter som lagts fram av LO, TCO och SAF vill jagsäga att har föredragit sina synpunkter och sin rapport isjukpenningkommittén, och även LO, TCO och SAF kommer att få möjlighet attpresentera Inom sjukpenningkommittén bedömer vi det som ytterligtangeläget att fä analyserat dels varför ökningen i sjukfrånvaron var så kraftigmellan , dels också anledningen till att den senare harstagnerat och på vissa håll gått tillbaka.