prot · G309151 · 1979-12-31 00:00:00 — Ni måste dra de nödvändiga ideologiska lärdomarnaav hur det är ställt i det här landet, när ett fåtal kapitalister kan utestänga800 000 arbetare från sina arbetsplatser, och när detta utestängande kan skemed stöd av en grundlag som tillkommit under en socialdemokratisk regering. Mendet är knappast meningsfullt atf peka på de historiska misstagen, den felaktigapolitiska inriktningen. Det meningsfulla är att dra de riktiga slutsatserna,formulera kampmälen, skapa enhet kring dessa. Ur den enheten kommer denpolifiska styrkan att växa fram-den styrka som ger oss kraft och makt aft föraen riktig regionalpolitik över hela landet, en politik som infe utformas föroch av ett fåtal familjers vinstintressen utan grundar sig på människornasbehov. är rikt på vattenkraft, torv,, odlingsbar jord, stora skogsmarker och väldiga sjösystem, Vi har ensträvsam och förnöjsam befolkning med ett starkt klassmedvetande. Vi kräverbara vår rätt: att råvaror förädlas inom länet, aft våra rikedomarskall utnyttjas för det arbetande folkefs bästa. Ett avsnitt ur dikten drömmen avSixten Lampa kan bäst uttrycka norrbottningarnas vilja: Vår kamp skall föras till slut, för segeroch människovärde. Och vinöjer oss ej förrän de rensats ut, som svek,när vi handling krävde. Jag vill yrka bifall fill mofion 1979/80:576, BARBRONILSSON (m): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23behandlas 70 motioner. Det visar verkligen vilka stora problem som finns ochvilken vikt län och kommuner tillmäter regionalpolitiken. Den långa debatten är ett annat tecken pä samma sak. Enligt regionalpolitiska beslut ärGotlands kommun inplacerad i stödområde 4, trots att föreslagiten inplacering i stödområde 5, vilket också den moderata riksdagsgruppen hargjort i en reservation.Det förslaget var grundat på en helhetsbedömning av framtid.Förutsättningarna på är helt avvikande från förutsättningarna i vårtland i övrigt - läge som ö i havet med 55 000 invånare,kommunikationsväsendet, där havet får vara både järnväg och landsväg, denskiftande påfrestningen på serviceapparaten. Vi får inte glömma att ärklassat som primärt turistcentrum, vilket innebär många sommargäster på fre månader. Vid ingången var antaletsommargäster ca 200 000, och närmar sig siffran 400 000, Detta aft Gotlandär ett turistcentrum ger visserligen många arbetstillfällen men ställer ocksåstora krav på kommunen vad beträffar service i dess olika former från sjukvårdfill skydd för våra tältande gäster. Jag upprepar detta: skydd för våratältande gäster, för det är faktiskt nödvändigt i dagens läge, är hänvisat till att klara sig självt i högre gradän andra län men har stora problem, eftersom länefs näringslivsstruktur markantavviker från landets i övrigt. Lantbruket exempelvis ger sysselsättning åt ca20 % av de förvärvsarbetande. Motsvarande siffra för landet i övrigt är ,Det betyder också aft nästan hälften av befolkningen bor i glesbygd, och detbefolkningsunderlaget får inte minska, om normal service skall kunnaupprätthållas för kommunens egna invånare och för våra sommargäster. Bara 19 %av befolkningen arbetar inom industrin mot för övriga landet. Antaletsysselsatta inom båda dessa näringsgrenar kommer enligt prognosen atf minska.Stora ansträngningar måste därför göras för att stimulera nyetablering. Mendet är ingen lätt uppgift, trots regionalpolitiska stödåtgärder. Havet ärett naturligt hinder, och har vi också de snabbt stigande kostnaderna förtransporterna, största näringsgren är den offentliga sektorn.Här finns också orosmoln, ÖB har i skrivelse till regeringen föreslagit ändringav försvarsmaktens organisation på med en minskning av antalettjänster med mellan 100 och 200, Till detta skall läggas attkriminalvårdsansfalten på norra skall läggas ned de närmaste aren, tillhör de regioner som har den största faktiskaungdomsarbetslösheten. Alltför många ungdomar är sysselsatta genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder, och alltför få valmöjligheter finns när detgäller utbildning -ja, oftast inga alls. Inte förrän får vi vår förstalinje för högskoleutbildning. ;Medelinkomsten är den lägsta i landet. Gotlänningarna finner sig i mycket därför att de vill bokvar på sin ö, och detta har hela svenska folket glädje av. Jag skulle viljasäga att är en riksangelägenhet - på många sätt, förresten. Vi förvaltar ett kulturarv, och vi har fortfarandeskickliga yrkesmän som kan konsten att renovera våra kyrkor. Tyvärr fanns ingapengar i årets budget fill en byggnadshyfta, vilket vi för hela Sverigesbefolkning livligt beklagar. De gamla yrkesmännen är snart unika, och derassamlade kunskaper följer dem i graven, om infe våra unga gotlänningar gesmöjlighet till utbildning genom deras försorg. Många nya arbetstillfällenskulle här skapas. Av vad jagsagt står det väl klart att har en alltför svag näringslivsutvecklingför att ge fillräcklig sysselsättning. Detta har också regeringen observerat.Därför har medel ställts till förfogande för utarbetande av ettnäringspolitiskt program. Det får dock inte bli en papperspro-dukt utan måstebli en bas att arbeta vidare från för att skapa nya arbetstillfällen - hundraoch åter hundra. En stimulansåtgärd hade varit att ändra inplaceringen avGotland från stödområde 4 till stödområde 5. Ett enhälligt utskott avstyrktetyvärr de motionerna. I utskottsbetänkandet kan jag dock läsa följande:"'Det kan vara naturligt atf ta upp indelningsfrågor i samband inedredovisningen av Länsplanering 80. Avsikten är atf skall få enredovisning i form av en proposition" - ja, det får vi hoppas. Vi vänfardessutom på den sysselsättningspolifiska proposifionen samt på vaddecentraliseringskommittén koinmer fram till. Gotlänningarna är tålmodiga och ställer gärna upp för sinnästa - för sina sommargäster. Men korn ihåg-inte hur länge som helst! De måstefå samma möjlighet till arbete och service sorn landets övriga invånare. Jag har inte mera att tillägga. Kunde jagprata gotländska eller sjunga skulle jag också ha sjungit en sång pågotländska. Om det regionalpolitiska målet arbete åt allafinns inga delade meningar. Det är så självklart att det inte ens skulle behövanämnas. Men verkligheten är en annan. Vi är långt ifrån det målet - hur långtär beroende på var vi bor i . Del finns stora regionala och även lokala olikheter ochorättvisor. När det gäller sysselsättningsläget råder en obalans mellan landetsolika regioner. De problemen får inte enkelt avfärdas med talet om att flyttaarbetskraften till med . Även kapitaletmåste vara rörligt och tillgängligt för hela landet. Problemen i den norra landsändan klumpas ofta ihop idebatten till det stora besvärliga Norrlandsproblemet. Men det enskilda länet,, och förhållandena där försvinner lätt i skuggan av . 1 är arbetslösheten dubbelt så hög somför riket i dess helhet. 11 000 personer stod utanför den ordinariearbetsmarknaden -ett helt oacceptabelt förhällande! Orsaken är densuccessiva minskningen inom jord- och skogsbruk. Dessutom har inte expansioneninom industri och servicenäringar skett i önskad utsträckning. Av länets 13kommuner uppvisar över hälften ett vikande befolkningsunderlag. Som redovisas inäringsufskottets betänkande nr 23 har avtappningen i våra typiskaskogskommuner varit stark. Så har t. ex. Åseles befolkning minskat med 11 %.Det är lätt att inse vilka spår detta förhållande lämnar i bygden. Den inomregionala balansen i har försämratsunder 1970-falet. Endast och visar på verklig tillväxt.Satsningen på i är ett lyckat exempel på en regionalpolitiskåtgärd av stort format. Den har varit till gagn för utbildning av våranorrländska ungdomar. Vi har dessutom fått utbildad arbetskraft. Jag villdärför på det bestämdasteunderstryka att utskottets skrivning om att en spridning av Nr 151 statligverksamhet skall ses som ett nödvändigt komplement till medlen för den att nå enregional utjämning. Kraven påvidareförädling av råvaran framför allt inom skogsindustrin har Under tidigare sorglös och aningslös exploateringstid sögs RegionalpoUUken livskraftensakta men säkert ut från våra skogsbygder och gruvfält. oss nuinte med att råvaran exporteras till andra delar av riket. ökadförädling av kvarvarande tillgångar. Vi behöver på nytt få känna en framtidstroi våra bygder, framför allt i inlandet. skulle t.ex. med en regionalpolitisk satsning och därmed vidareförädling av råvarankunna leva vidare. På så sätt skulle jobben kunna räddas för 300 människor.Pappersmassefabriken i är nu mycket starkt hotad. Men vi hargod tillgång på skogsråvara. En tredjedel av denna förs ut från Hurblir det dä om Hörneforsfabriken helt försvinner? finns enbetydande oro inför arbetsmarknadsläget i skogslänen. Det gäller frågor som sysselsättningsläget för kvinnorna och tekoindustrini , och . Qm tendensen till vikande befolkningsunderlagskall bromsas upp, måste fler arbetstillfällen till framför Detta kan inte ske av egen kraft. Här behövs ett batteriav insatser. Statsmakterna, kommuner, landsting och enskilda måste hjälpas åt.De erfarenheter som hitfills har vunnits genom arbetet via utvecklingsfonden iVästerbotten har varit mycket positiva. tillkomst är 500personer sysselsatta i verksamhet som tillskapats via fonden. Ett hundratalföretag har varit involverade i produktutvecklingen. Ett tjugofemfalföretagsetableringar har fonden medverkat till. Flera fina förslag har bl. a.kommit fram via kampanjen I huvudet på en våsferbottning, som f. ö. är eftlandsfingspolitiskt förslag från folkparfiet. De av trepartiregeringen åstadkomna satsningarna på bl. a.utvecklingsfonden har givit ett visst resultat. Men det behövs ytterligareekonomiska medel samt mindre byråkrati och utökad uppsökande verksamhet. Sammanfattningsvis: I liksom iskogslänen i övrigt behövs en fortsatt satsning pä sysselsättningsskapandeåtgärder för företag i glesbygd, en spridning av ny statlig verksamhet för attnå regional utjämning och en förstärkning av utvecklingsfonderna ekonomiskt. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetens förslag i desshelhet. ARNENYGREN (s): De regionalpolitiska problemen är sedan längestörst i skogslänen. Med det klara beskedet inleder arbetsmarknadsutskottetårets beskrivning av den regionalpolitiska situationen i olika orter ochområden. På tio sidor i betänkandet redovisar utskottet sedan sin syn på denregionala obalansen mellan den norra och den södra delen av vårt land. I en motion avlämnad och undertecknad avalla socialdemokrater i de sju skogslänen beskrev vi, ungefär likadant somutskottet, dagens mycket allvarliga regionala utveckling i vår del av landet. Vi pekadepå den minskade industrisysselsättningen, den mycket höga arbetslöshet somsärskilt hårt har drabbat de unga i inland, de oroande minustalen imånga kommuners folkmängd samt hotet om en ny flyftvåg söderut. De flesta av de dystra uppgifterna i motionen beskrivsockså i utskottets betänkande, som vi nu behandlar. Men utskottet nöjer sigliksom med atf göra dessa konstateranden. När det gäller nödvändiga åtgärderhar betänkandet inte mycket atf erbjuda - åtminstone inte utskottets majoritet.Jag skall nämna ett par exempel. Utskottet anser att utvecklingen i skogslänen måste"ägnas stor uppmärksamhet". Och man skriver att "den vikandebefolkningsutvecklingen i de inre delarna av måste bromsas upp". Det är hoppingivande uttalanden, men den fråga man ställersig är: Hur skall defta ske och rned vilka medel? Jag skall ta eft exempel frånmitt eget hemlän, . Vi har fyra fjällkommuner: , , Storumanoch . I alla de kommunerna är arbetslösheten mycket stor, två fre gångerstörre ån i residenskommunen och åtta tio gånger större än i ,mätt i procent. I de kommunerna är flera hundra ungdomar under 25 årarbetssökande. Ingen av dessa kommuner hade ett enda lokaliseringsärendemed de gängse stödbidragen. En injektion svarade för genom attförlägga en ny verksamhet fill . Men mycket mer av utveckling än såbegåvades infe de kommunerna med. Jag skulle vilja veta hur regeringen ochutskottets majoritet anser atf den vikande befolkningsutvecklingen i dessaområden, som det finns motsvarighet fill i alla skogslän, skall kunna bromsasupp. Det kan bara ske på ett sätt: genom aft man skapar ny sysselsättning i dedelarna av landet och genom att man dirigerar arbetstillfällen dit med statligastyrmedel. Men de behövliga styrmöjligheterna vill inte den borgerligaregeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten ge samhället. I den socialdemokratiska reservationen 2 krävs aftriksdagen skall anta en fullmaktslag om etableringskontroll. Det är detinstrument som är nödvändigt, otn vi skall, som det står i reservationen,kunna få en "mer rättvis fördelning av arbetstillfällena". Men dethär vill nu inte moderater, folkpartister och centerpartister vara med på. Jagmotser med mycket stort intresse hur centerpartisterna, folkparfisterna ochmoderaterna från skogslänen skall rösta i den frågan. De bör vara medvetna omatf detta instrument är nödvändigt. I många av skogslänen har just på sinadisfriktsstämmor krävt etableringskontroll för aft styra sysselsättning dit därarbetskraft finns. Är det verkligen så bedrövligt att man nu måste foga sigefter sedan gammalt kända avslagskrav beträffande styrmedel? Det är inte bara centerstatsråd som måste drivamoderatpolitik och lägga fram förslag om extra pengar för att flyttabyggarbetare söderut. Även centerriksdagsmän måste nu tydligen överge sinagamla regionalpolitiska krav för att tillfredsställa iregeringen. Om tiden hade medgett, skulle jag kunna ägna en hel timmeoch mera åt atf skildra de helomvändningar som gjort iregionalpolitiken , från de fräna regionalpolifiska kravenunder årtiondets början till den totalt utslätade regionalpolitik som i dagbedrivs av regeringen genom centerpartisten . Åsling. Det finns många tecken på aft tydligen nu harövergett regionalpolitiken. Atf regeringsbänkarna sfär tomma under större delenav den här debatten, att bara fyra centerpartister har funnit skäl att ta tillorda i dagens debatt, att en enda centerpartist vad jag kan se sitter ikammaren just nu - allt defta är tecken på att regionalpolitiken ären hjärtefråga för , som man påstod aft det var innan man kom in iregeringen. Inte ens i de egna leden infriar givnaregionalpolitiska löften och beslut. Om jag har räknat rätt är det nu sju tidningen center redovisade att hadebeslutat tillstyrka en motion om atf förbundet skulle flytta ut från Stockholmtill eller annan ort utanför huvudstaden. Men alltjämt är kvar medalla sina riksorganisationer i , även ungdomsförbundefs expedition medmånga fler anställda i än vad man hade 1972-1973. Löftena som en gång gavs om en utredning i LRF med syfteatt flytta ut de många cenferstyrda jordbruksorganisationerna från ,om bara staten flyttade ut sina jord- och skogsbruksmyndigheter, har inte hellerinfriats. Däremot har löftena uppfyllts av staten, som flyttade ut sinamyndigheter då vi hade en socialdemokratisk regering. Det är ingen överdrift aft säga att det största hotet motden regionalpolitik som byggdes upp och somförstärktes i början av 1970-falet är den borgerliga regeringen, därcentern borde vara dominerande. Det var just styrmedel som gav de störstaregionalpolitiska injektionerna i skogslänen ochbörjan av . Den styrning av industrifilialer medinvesteringsfondsmedel som bl. a. ägnade stor möda åt och denstyrning av statlig verksamhet från till bl. a. skogslänen som dendåvarande socialdemokratiska regeringen genomförde kom atf betyda mycket föraft vända avveckling i skogslänen till utveckling. Till det kom ocksåfraktstödet, sysselsättningsstödef, det särskilda jordbruksstödet och en radinjektioner i övrigt. På den fiden då lokaliseringsstödet uteslutande användesi skogslänen hade även det stor regionalpolitisk betydelse. Några inifiativ i den riktning som jag nu har beskrivithar vi infe fått från de borgerliga regeringar som vi har haft efter 1976 årsval. vill socialdemokraterna i utskottet medverka till enfullmaktslag som ger regeringen efableringsstyrmedel, men tydligen kommer ocksådet förslaget att röstas ner. Jag förstår om idoga kommunalmän i skogslänenbörjar känna hopplöshet i sitt agerande. Det finns så många exempel på eländetjust . Teko i skall tydligen med regeringens medgivande avvecklas.Skogsägarnas NCB skall slaktas och styckas. Några bitar skall säljas tillprivat industri, andra skall läggas ner. 9 protokoll 1979/80:150-151 ochVästernorrland går förlorade i den operationen. Det enda norrländskaregionsjukhuset, det i , tycks regeringen nu också vara beredd att börjarucka på och beröva . Den beryktade centerpartistiska avvecklingsplanen avsågtydligen skogslänen, inte kärnkraften. När vi 37 socialdemokratiska riksdagsledamöter frånskogslänen i vår motion 1808 krävde ett näringspolitiskt program för utvecklingi skogslänen, var det med vetskap om att vi i de sju länen har väldigt mycketav utvecklingskraft fortfarande. Där finns den svenska fjällturismen ochmöjligheterna att utveckla den. Där finns mycket goda mineraltillgångar, somden avlämnade mineralpolitiska utredningen har påvisat. Där finnsmycket stora möjligheter till vidareförädling av skogsråvara. Där finns långtgångna energiprojekt liksom många ej tillvaratagna krafftillgångar. Men ett utnyttjande av dessa resurser kräver storainvesteringar, en målmedveten näringspolitik och en vilja att drivaregionalpolitik. Den viljan finns inte i vår nuvarande regering. Den kraftenfinns inte i den kompromissande freoenighet som utgör regering iSverige. Skogslänens hopp står till ett regeringsskifte. En regering sominte ens vill skaffa sig en fullmakfslag för etableringssfyrning av industrioch annan sysselsättningsutveckling kan aldrig mena allvar medregionalpolitik. ARNEFRANSSON (c) replik: Jag hoppas lästutskottsbetänkandet och behandlingen av motion 1808. Där kan han konstatera attdet är eft fullständigt enigt arbetsmarknadsutskott som står bakom deskrivningar som utskottet har gjort. Jag tror infe det är antalet talare i en debatt som äravgörande för huruvida ett parti är intresserat av en viss fråga eller inte.Det är nog att ta till för mycket om man drar den slutsats som drogi sammanhanget. Låt mig också upplysa om att centernsungdomsförbund aldrig har fattat något beslut om utlokalisering av sinverksamhet fill . Det förekom sonderingar på olika platser om lokaliseringav riksorganisationen, mendet är väl inte främmande för attdet medtanke på de kontakter osv. som eft ungdomsförbund mäste ha i olika sammanhangändå är vissa svårigheter att lokalisera sig utanför denna region. Det finns anledning atf påpeka atf den nuvaranderegeringen i budgetförslaget föreslår en höjning av glesbygdsstödet med 20milj. Jag utgår ifrån atf en del av dessa medel också kommer människorna iVästerbottens län till del. kommer, inte förvånande, med mycketkritiska synpunkter, men jag tycker att han också borde ha några positivautlåtanden över de förslag som den nuvarande regeringen har kommit med. Fullmaktslag har vi ju debatterat tidigare i eftermiddag.Utskottsmajoriteten säger att vi vill avvakta det lokaliseringssamråd som nuverkat och se resultatet även under en högkonjunktur. Vi är intefrämmande för andra åtgärder om det skulle visa sig att lokaliseringssamrådetinte fungerar på eft Jag tror inte man bör ha någon övertro på att införande Nr 151 av någonfullmaktslag i och för sig skulle skapa arbetstillfällen. Det gäller att den på olika sätt medverka till att förbättrasysselsättningsmöjligheterna. ARNENYGREN (s) replik: Det kan vara riktigt, . att detinfe är i antalet centerpartisfiska falare som man skall mäta intresseför regionalpolitiken. Men att just nu tydligen är ensamcenterpartist i kammaren är ju inte direkt något tecken på att centernsriksdag.sgrupp numera hyser så stort intresse för dessa frågor. Att centernsstatsråd bara kom hit medan han skulle tala var ytterligare ett tecken härpå. Jag sade att CUF skulle flytta till eller annan ortutanför -det var så man formulerade det i beslutet, när man sade att man skulle vara föregångare och flytta ut verksamhetenfrån . finns den kvar i . Sedan säger atf regeringen har föreslagitytterligare medel till regionalpolitiken och atf något av detta ökade anslagkanske kommer atf hamna i skogslänen i norr. Det får vi hoppas. Men vad centernville när vi för något halvår sedan diskuterade ortsklassificeringen var attsprida dessa medel till ytterligare 18 kommuner i södra och ,Det var det förslag ni hade som skilde sig från riksdagsmajoritetens förslag.Hade ni fått igenom det, skulle mer av dessa medel ha hamnat i södra ochmellersta , det kryptiska resonemanget om att styrmedel kanbli nödvändiga. Jag tror att vi har tillräckligt lång erfarenhet av attden frivilliga styrningen av sysselsättningen ingenting är att lita till. T, o,m, inom etableringsdelegationen säger man, aft det finns ingen möjlighet attförmå privat och kooperativ industri att flytta dit där arbetskraften finns. ARNEFRANSSON (c) replik: Jag hoppas att har förståelse föratt industriministern inte kan vara närvarande här , eftersom han umgåsmed sin mexikanske kollega. Det kan leda till försäljningar av svenskaprodukter till , vilket i sin tur kan innebära ökad sysselsättning bl, a,i . Det är riktigt att vi hade en annan uppfattning omindelningen i Stödområden än riksdagsmajoriteten. Den principiellauppfattningen har vi fortfarande. Vi anser det således rikfigt atf dela uppinte minst de stora Norrlandskommunerna och ge ett differentierat stöd. Manskulle så aft säga dela kommunerna för atf på det sättet skapa störreförutsättningar och ökat intresse för lokalisering till orter som ligger en bitfrån centralorten just i dessa kommuner. Vi föreslog också en sänkning avstödområdesindelningen i vissa centralorter i stora kommuner i , På detsättet skulle vi kunna få eft mera förfinat instrument för att styralokalisering till de svaga glesbygdsdelarna i de stora kommunerna. Sedanytterligare några ord om fullmaktslagen. Jag tror att vi behöver Nr 151 tänka igenom problemen med enfullmaktslag om etableringskontroll en hel den '''- 'S '" upplysa omaft infe ens de socialdemokratiska 22 mai1980 ledamöterna i sysselsäftningsutredningen hade något till övers för de Den skrivning som majoriteten till slut fastnade för var atf man Regionalpolitiken ytterligareskulle utreda eventuella ekonomiska eller administrativa styrmedel. Jag trorsåledes att problemet är betydligt förenklat i förslaget ometableringskontroll. Om en sådan kontroll skall ge de effekter som bl, a, ArneNygren väntar sig måste frågan grundligt studeras, () replik: vill jag bara göra en kortkommentar. Vad går runt är ju det faktum att , när vidiskuterade indelningen, ville att ytterligare 18 komniuner från Syd- ochMellansverige skulle bli berätfigade till statligt lokaliseringsstöd. Detskulle ha inneburit en mindre kaka för kommunerna i skogslänen, där man har deallra största bekymren - något som ändå varit med om att skrivain i betänkandet. Får jag för protokoll justera centernsnärvarolista genom att säga att det nu sitter tre centerpartister - varav ettstatsråd - i kammaren, (vpk); Först har jag en liten fundering. har tvåav mina kolleger från i talarstolen talat om hur bedrövligt det ärställt i vårt hemlän. Det är ingen större svårighet för mig atf instämma i vadsom har sagts. Men då det gäller inlägg måste jag få ställa enfråga. Hon sade bl. a. att den utveckling vi har i länet vill vi inte vara medom i fortsättningen. Måste infe fa konsekvenserna av detta konstaterandeoch överge den borgerliga politiken? Enligt vad som sägs är det hembygdens dag vifirar här i kammaren i dag-detta uttryckt i arbetsmarknadsutskottets betänkande23. Jag skall utan omsvep erkänna mig skyldig till två mofioner som behandlas inämnda betänkande. I betänkandet behandlas en mångfald motioner med lokalprägel. De tvä motioner jag är skyldig till har inte, vill jag påstå, denlokala prägel som man kanske vid en snabb genomläsning får en känsla av. Varförjag hävdar detta skall jag helt kort försöka motivera, I motion 722 begär jag en skyndsam utredning omkombinationssyssel sättning. Skälet till detta krav är att befolkningen i skogsbygderna kraftigt har minskat.