prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi har inte fått några väsentligtutökade ekonomiska resurser t. ex. till , som just håller påmed ett förebyggande arbete för att komma åt bruket och därmed minskamissbruket. Beträffande langningskampanjen villjag säga; Jag vet att det finns intressenter som stöttat upp de h;rraktiviieterntt, bl. Systembolaget, som glädjande nog lät trycka upp ettantal tröjor så att ungdomarna också efter den här demonstrationen hademöjligheteralt fortsätta sin kampanj. Och det kanske hade varit nog så trevligtom socialministern deltagit i den kampanjen i stället för nej-karnpanjensLucitrtåg. RUNEGUSTAVSSON (c) replik: Betråffairde det som senast sades om deresurser som dessa ungdomar eventuellt hade fått vill jag understryka att jagändå framhöll att det gällde ett ungdomens eget initiativ. Jag menar ;rttfolkrörelserna hade haft möjligheter att göra större insatser även om de inlefått ökade anslag. Men det är inte riktigt, som påslår, att detinte htir utgått ökade anslag till folkrörelserna . Sedan noterar jag med tacksamhet att ärklart införstådd med att det var oerhörda problem som skapades genom densamhällsförändring som ägde rum och in pä . måstevi ta gemensamma tag föratt komma till rätta med dessa problem. Då ärdet, sornjag förut sade, elt decentraliserat samhälle som vi måste bygga på för attskapa ökade kontakter människor emellan - och en familjepolitik som innebär altbarnen kan känna trygghet. Vi talar om utslagningen på arbetsmarknadenoch bland ungdomar. För en betydande del av dessa ungdomar börjar inteutslagningen på trrbetsplatsen. Utslagningen börjar i koltåldern, förstärks iskolan och är ett faktum när ungdomarna kommer upp i den ålder då de skallbörja förvärvsarbeta. Låt oss här ta gemensamma tag! Alla goda knrfter behövs ikampen mot Nr 54 samhällets största sociala problem. Jag vill bara ge en upplysning till . Det var q åtgärder mot faktisktså att på den 12 decerrrber. då Kvinnokamp för fred var missbrukav alko- samrnankallande,pekades också på angelägenheten av titt föra folkkamptm- i ; jen motalkohol framåt. Det var tilltså båda karnpanjernii som m;in talade om () replik: Det var länge sedtin jag hörde enceiiter|i;irtist i det politiska livet tala om decentralisering, men det var juglädjtinde att höra det . Jag undrar emellertid vilket samhälle vi htidehtifl titt möta med om vi på l960-t;ilel hade gått in i centernslok;rlsamh;rlle. () replik: Orn tar sig tid och lyssirarpå , så kommer att finna att ttrbetet för decentraliseringpågår' för firllt. Den tanken har vi aldrig släppt. Men vi är myckettacksamrn;i för att iiven socialdemokraterna och ställer upp påden linjen. var vi ensamma, , om att kämpamot den koncentration som då skedde. Vi blev ständigt hånade för att vi varlandsbygdsrornantiker, att vi var slorstadsfientliga, att vi ville ha en industri"i varje buske", tror jag att och många andrasocialdemokrater skulle ha varit glada om de htide lyssntit på de tankegångaroch det program som vi då förde fram. Men, som sagt, vi är glada för att man nuinser att det är den vägen man måste gå. Del hör till det förebyggande arbetet,och detta är mycket väsentligt. () replik: Jag följer med stort intresse debatten onrden s. k. decentraliseringen inom jordbrukskooperationen . Även jag vill rikta några tacksamhetens ordtill socialnriiris-tern för det omfattande svar sorn gtivs på deninterpelhition som hade framställts av . Svaret var väsentligtoch pekade på problemet rned missbruk i hela dess onrfiittning. Jag vill säga något orn missbruk under graviditeten. Varesig det gäller alkohol eller narkotika påverkar missbruket det växtmde fostretoch det nyfödda barnet. Därav frtimkomna sktidor i kombintrtion med denegtitiva effekter som kan bli följden av att barnet sedan vistas i en dåligsocial nriljö har mycket svåra konsekvenser. Alkoholens och narkotikans effekter på och nyföddahar alltmer uppmärksammats. ökande antal barn nred skador. Nr 54 föds med abstinensbesvär, och iskadebilden hos barn finns hämmad tillväxt i » ,o , , moderlivet och hämmad tillväxt ävenefter födelsen, liten skalle, hämmad 17dpcpmhpr 1Q70 oHåxt av hjärnan. Störning av bl. a. formuppfattning kanvidare förekom- liksom koordinationsrubbning, ökad frekvens av krampsjukdom och O n rton -dp innt Ökad frekvens av CP - dvs. cerebral pares - rned ensidig spastiskförlamning. ,;..,.A.-,,/ ,, )tr Vart 5;e nytt CP-barn som föds har fått sin sjukdom på grund av missoruK av aiKo- j r , , alkoholskada. De renanrissbildningar som konstaterasär en ökad frekveirs avhjärtfel, läppgomspalt, ögonmissbildningar, hjärnrnissbildningar stirnl smärreskelett- och ledmissbildningar. Speciella vårdproblem under första levnadsåret förekommeri form av extrema rnatningssvårigheter. Spädbarnsdödligheten ökar med åttagånger den "normala". Bruk av alkohol har alltså effekter som medför allvarligabestående skador på barn. Varje enskilt barn sorn fär skador beroende av förälderskonsumtion av alkohol är ett skadat barn för mycket. Även en torftig social miljö för den missbrukande kvinnanmed dåliga kostvanor, hög konsumtion av cigarretter rn. påverkargraviditeten och fostret negativt. Kännedomen om dessa former av fosterskador har, när den nualltmer uppmärksammats, upprört människor. Med denna uppmärksamhet följer ocksåstörre engagemang. Man kan inte begära att kvinnorna ensamma skall kännaansvaret. Den blivande eller nyblivna modern som är missbrukare har vanligensjälv haft en svär uppväxttid. "Nästan samtliga sådana kvinnor har haftotrygga förhållanden under sin uppväxttid." - Delta är citat ur handlingarsom jag har haft tillgäng till. Vi barett materiellt rikt samhälle, där vi planerar ochbeslutar för att ingen människa skall behöva lida nöd. Där ställer vi alla upp,ekonomiskt, via skattsedeln. Men det finns de som är utestängda från samvaronmed andra människor. I alla åldrar finns det sådana sorn är utestängda fränmöjligheten att tillgodose det behov av kontakt, värme, trygghet och gemenskapsom alla människor har. De är utestängda från känslan av att någon har behov avjust dem. Vi skall ha en god barnomsorg, som skall ge barnentrygghet. Det är en förebyggande insats gentemot de fosterskador vi nu talarom. Jag vill referera från ett samtal rned en kvinna somklarat sig ur sitt narkolikabehov. Hon säger att hon vill poänglera att detinte räcker för barnen att de får någonting alt äta när de kommer hem och bådaföräldrarna arbetar. Det räcker inte heller med att sträva efter egen bil,färg-TV, sommarstuga och en massa andra prylar. Hon säger att kntirkarna, somblivit våra u-barn i välfärden, är just de som genomskådat föräldrarnas tommajakt efter materiell lycka. måste alla hjälpas åt med att skapa fungerandefamiljer igen med harmoniska miljöer; annars kommer ännu fler barn att löparisk för att gå under. Ja, vi har inte råd nred en känslomässig fattigdom. Vi harinte råd att låta 78 någon lycka: Ingen bryr sig om justmig. Vi måste faen annan inställning och få bortattityden att isolera och utestänga. Vi människor har ansvar för Nr 54varandra. Vi måste också bry oss om vartrndra tillräckligt mycket förattställa den krav pä trnsvar. Om ingerr ställer krtiv på dig, såbryr sig ju ingen om dig! måste ävense upp med vart vi är på väg med varje års nya generation som föds,och, såsom nämnts i debtitten, angripa problemet i hela dess vidd. Vi q åtanydp,- ifjr,/ kan inte utelämna vissa saker. Det är därför jag också tar in barnomsor-missbruk av alko- gen. Barn ärinte lika. Alltr barn har inte samma behov. Vi skall ha en god barnomsorg, som ger barnen trygghetunder uppväxttiden, för att förebygga de fosterskador vi talar om och som-enligt artiklar och enligt vad man vet-har den minskade tryggheten eller denuteblivna tryggheten som en ;iv sina bakgrundsfaktorer. Det är inte barasamhället som har ansvar för den grundläggande tryggheten, utan det har ocksåhemmet. Hem och samhälle måste samarbeta väl, och i det samarbetet skall ävenden som i hemmet tar hand om sina barn erkännas som den vilken utför ett viktigtoch nödvändigt arbete. Värd av barn i hemmet är ett lika viktigt arbete somnågon annan insats. Det är väsentligt att vi har en positiv attityd till demsom anser att de i hemmet vill satsa på vården av sina barn. Vi måste satsa för att komma till rätta med förhållandenaför dem som skadats. Alkoholkonsumtionen hos hela befolkningen och framför allthos de yngre måste nedbringas. Det har redan sagts i den härdebatten. I sitt svar pekar på massmedias ansvar. Jagvill da erinra om all svensk TV, enligt en redovisning , i genomsnittvar I8;e minut visade ett alkoholvänligt inslag. Det är inte positivt. Mellanölet rnarkntrdsfördes skickligt med ungdomarna sornmålgrupp. Siirnrna yrkesskicklighet måste nu användas för ;itt förändra denuvtirtrnde vanorna och attityderna till alkohol och narkotika. Den måstetrnvändas för upplysningsverksamhet i skolan och massnredia. Kansocialministern finna någon väg för att påverka just etermedias utbud? De temadagar orn alkohol och graviditet som anordnades iGöteborg har skakat många av de ungdomar sorn deltagit. De har fått kännedom omde uppgifter som jag här har tagit fram och som jag hämtat ur föredrag vidLäkaresällskapets årsstänrrna, ur artiklar i Jordemodern nr 1978 och urLäkartidiringen. Ungdomtirna själva anser att informtrtionen måste ges i skolanoch all den där måste vara klar och tydlig. Det måste slås ftrst att alkoholoch graviditet inte hör ihop. Vi kan inte bolla runt ansvaret förinformationen. Var och en kan göra någonting, precis såsom socialministern harpåpekat. Det här är en fråga orn livskvalitet - livskvalitet för trila åldrar.Frågan är synnerligen väsentlig, och man bör kirnna hoppas på att massmedia tarupp den debatt sorn förs upp i d;rg och den information sorn socialministerngivit. Det är en information som såväl behövs. Jag villockså fråga om socialministern avser alt vidta någon speciell form avåtgärder når det gäller just fosterskadorna. Nr 54 (): Måndieenden Flerr talman! finns del ettnytt debattklimat kring alkoholproblemen. 17december 1979 optimistiska tongångarna orn attlära svenska folketumgås med alkoholen har förbylts i skrämmande rapporter om hur det Otn åtgärder mot " "*' välfärdssamhälle.Människor far illa, slås ut, går under. Det enda missbruk av alko- ' ' "''" ' " katastrof av en enorm omfattningsom är på väg. Det rör ( / sig om många tiotusental ellerförmodligen hundratusentals människor som är i fara. I en i går fanns ett reportage om hur manhar det med alkoholproblemet på akutmottagningen på ett av sjukhusen iGöteborg. Den ansvarige läkaren konstaterar att han inte vågaroperera t. ex. cancerpatienter som kräver avancerad eftervård. Operationssalar,intensiv-vårdsplatser och respiratorer måste vara lediga för att man skallkunna klara vågen av alkoholförgiftiide och sktidade som väller in varjefredagskväll. Han säger vidare: "Jag känner rnig maktlös ochdesillusionerad, jag botar bara de akuta symtomen." På sjukhuset märker man en tydlig trend. Missbruket gårallt längre ner i åldrarna, och nir kommer 20- och 25-åringar med skrurnpleveroch hjärnskador, något som var ovanligt för fem är sedan. Man säger att ävenpensionärerna super mer och hårdare. Läkaren talar om sin vision om att bygga ut akutinsatsernaför t. ex. de trafikskadade. Där rör del sig ofta om minuter när det gäller atträdda människoliv. Men läkaren säger att det inte finns en chans att fä pengar.Budgetläget kräver att man skall skära ned, som de alkoholska-dadesantal växer och kräver alltmer resurser. Det är med andra ord en omöjligekvation. Vi har en situation där antaletalkoholskadade som måste få sjukhusvård kommer att öka dramatiskt . Detinnebär en anstormning av vårdbehövande som våra sjukhus inte kan klara, ochdärför finns del mycket stor anledning att se allvarligt på de larmrapportersom kommer från våra sjukhus men också från våra landsting och läkarkongresser.Jag tror att ett nyktert samhälle inte kan vårdas fram. Därför är det merangeläget att bäde främja alkoholfria miljöer och begränsa den totala, alltförhöga konsumtionen av alkohol. Det senare var ju en av huvudpunkterna iriksdagens alkoholpolitiska beslut . Det finns anledning att ta fasta pådetta beslut, som innebär en stor uppfordran. Det gäller både myndigheter ochpolitiker men också organisationer och oss som enskilda människor. Därförbehövs det en kraftsamling för att förebygga alkoholskador genom all minskakonsumtionen. Jag är glad att socialnrinistern så klart bekänner sig tillinsikten om att bruk och missbruk intimt hör samman. Att alkoholkonsumtionen kunnat bli så utbredd i vårt landhar naturligtvis många orsaker. Inte minst den massiva propaganda för alkoholbruk sorn spritts av massnredia och andra har inneburit ett starkt tryck inte minst gentemot de unga. Och det myckna drickandet har inte varit elt tecken på frigörelse eller individuellt val utan i högsta grad ett utlrvckför '''' kollektivt tvång. Även om detskulle vara motivertit att vi i skulle göra försökatt bli en alkoholfri ö i världssamhället, så tror jag inte det är möjligt. Menjag menar att vi måste ta krafttag mot det här problemet på ett helt annat sättän tidigare. Jag tror också att vi får hårdare markera att vi vill ha någraalkoholfria områden i vårt samhälle. Den första gruppen gäller barna- och ungdomsåren. Delligger f. ö. helt i linje med det interpellationssvar som socialministern härhar lämnat. Det andra området som är viktigt att hälla alkoholfritt årtrafiken. Att två av tusen bilförare kör med straffbar alkoholhall kan synasvara måttligt, men ställt i relation till att var tredje omkommen i trafiken ärspritpåverkad ger det en skrämmande bild av en verklighet som inte kanaccepteras. Det innebär nämligen att alkoholen i trafiken i genomsnitt kräverett offer året runt, därför att principen om helnykter trafik inte ärsjälvkhir. . Det tredje alkoholfria området gäller arbetslivet. 1 många arbetenkan även små alkoholmängder ge kraftigt ökade olycksfallsrisker. Den fjärde gruppen gäller de redan alkoholskadade. Detborde vara ett självklart krav att man skall ha sådana miljöer alt enalkoholskadad inte utsätts för risken att bli erbjuden alkohol bara för att haneller hon t. ex. ämnar äta eller delta i ett samhälleligt evenemang. Häriligger ett av flera skäl till att det måste betraktas som självklart att stat,landsting och kommuner alltid borde tillämpa alkoholfri representation. Alltfler kommuner och landsting är på väg att bestämma sig för sådana principer.Men jag upplever att man på den statliga sidan har varit trögare - det gällersåväl ämbetsverk som departement. Ett femte område som borde vara alkoholfritt gällerkvinrtor under graviditet. Det har flera talare påpekat här, ochsocialministerns synpunkter i detta avseende noterar jag som ytterst viktiga.Man skulle kunna säga; Finns det enighet orn att man inte skall ge alkohol tillspädbarn och andra barn, så borde det vara lätt att bli överens om att inleheller utsätta för ett gift som ger risker för obotliga skador. Kunde de här områdena hållas alkoholfria skulle vi kunnavinna oerhört mycket i fråga om fysisk och psykisk hälsa och helaarbetsinsatser, och vi skulle undvika massor av olycksfall och misär. En del av problemen går naturligtvis att undvika med en stränglagstiftning, med aktiva prisinstrurnenl och med positiva förebyggandeinsatser. Men jag tror att - något som understrukits i flera inlägg här - vårteget beteende, våra egna attityder, kan påverka situationen mycket. Uppropenoch demonstrationerna inför Luciafirande! styrker ett sådant påstående. harvi en ny attityd i alkoholfrågan. Allt fler inser att vi måste göra insatsersom förhindrar att gruppen alkoholskadade växer med den styrka den gör just nu.Här har vi som föräldrar ett stort ansvar-en synpunkt som folkpartiledaren framfört och som det finns anledning att stryka under. När del gäller att lösa alkoholproblemen krävs det mångainsatser, både stora och små. Det finns ingen entydig och enkel väg. Socialainsatser behöver göras, men det behövs också en restriktiv syn påtillgängligheten av alkohol. Om åtgärder mot missbruk av alkohol 6 protokoll 1979/80:54-55 Nr 54 I interpellationssvaret sägersocialministern att målet är en helt alkoholfri MåncFrpen rlen representation. Min fråga till blir dä: Är detta mål någotsom 17decpmhpr 197Q socialministern anser skall förverkligas nästa åreller ärdeten treårsplan eller Jag tror nämligen att om denna målsättning blir Om åtgärder mot verklighet kommer den att spela roll. missbrukav alko- '" annan synpunkt iinterpellationssvaret sorn jag tycker att det finns / ; anledning att ta fasta pä ärsocialministerns framhållande av massmedias och Att massmedia har ett stort ansvar är så sant sorn det ärsagt. Tar vi beslut som utgångspunkt får vi konstatera att dethar hänt ytterst litet. Jag skulle vilja fråga socialministern om hon är bereddatt ta initiativ till en överläggning med ledning om de härfrågorna och efterhöra om man där är beredd att leva upp fill det som riksdagenuttalade i samband med det trlkoholpolitiska beslirtet. Jag tror att mängaTV-tittare som med förvåning och ibland med förtvivlan följt TV;sverklighetsförfalskning och undanhållande av fiikta på alkoholområdet skulleuppfatta elt sådant initiativ som mycket positivt och välgörande. Slutligen tror jag att om ,regeringen och socialministern mer aktivt driver uppfattningen att vi måsteminska alkoholbruket är vi på god väg att reducera de problem som håller på altknäcka värt välfärdssamhälle. Jag vill först svara pä den fråga som MärtaFredrikson ställde och som jag delvis har berört redan i mitt svar till StinaAndersson. Frågan gäller de fosterskador som kan uppkomma i samband medalkoholförtäring under graviditet. Vi har detta problem under uppsikt. Det sättvarpå man måste gå till väga är ju att informera om den oerhörda risk sombarnet löper när modern förtär alkohol. Det gäller att se till att blivandemödrar får klart för sig vad det är fråga orn. På det området pågår arbete. Detpågår försökverksamhet av speciell karaktär i för att hitta vägar attnå detta mål påett rimligt sätt. Man kan ju inte vänta med denna informationtill dess att kvinnan är gravid, utan man måste samspela med till den inforrntrtionsom ges. Inte minst under skolåren är det viktigt alt alkoholkonsumtionenskonsekvenser i deras hela vidd tas upp, så att ungdomarna får den helt klartför sig på ett tidigt stadium. I och för sig kanske de svåraste skadorntiuppkommer innan kvinnan ens är medveten om att hon är gravid. Därför är enförebyggande information av tibsolut största värde. tog upp en hel del inlresstrnlii frågor, ochvi iir i flertiilel fall överens. Han ställde upp några områden som bör varaalkoholfriti. Jag tror att bland det allra viktigaste är att se till att detfinns tilkoholfria miljöer för de människor som av olika skäl annars hamntir iriskzonen. Där har vi alla ett ansvar att solidariskt ställa upp. Sedanfrågade om planen för en alkoholfri representation. Jag villinte här ge några tidsangivelser. Om man gör det är det väldigt lätt att man ger enfelaktig bild av möjligheterna. Det skall emellertid inte behöva ta 82 läng tid. Det är egentligen frågaom att fatta beslut i berörda myndigheter. De har jusjälva ansvar för att man får en utveckling åt det här hållet, ju snabbaredesto bättre. När det gäller massmedia behöver jag här inte ge rnig inpå att förklara nrassmedias frihet att själva bestämma vilket programutbud deskall ha. Milt irrtryck är i varje fall att under den här hösten harnrassrnedia ägnat den problematik vi här diskuterar mycket storuppmärksamhet. Jag vill gärna säga att vid nästan alla de intervjuer som jag harvarit med om har man tagit upp detta som ett av de stora problemen i samhället.Därmed har nrassmedia, framför allt tidningarna, i hög grad bidragit till ;rttvi fått den opinionsbildning vi har i dessa frågor. Jag örrskar att manorkar fortsätta rrred delta opinionsbildningsarbete också under lång tidframöver. Sedan ärdet också alt hoppas att man i TV, där rnan harlättast alt påverka, också följer upp denna opinionsbildning i program av olikaslag, så att man i någon utsträckning motverkar den glamorisering av alkoholensorn finns och också talar orn vilka konsekvenser den har. Man behöver tala omt. ex. att del inte går att köra bil rned säkerhet efter att ha druckit någraglas . Den upplysningen måste också komma in i bilden på ett eller annatsätt. Därmed skulle mycket vara vunnet. Om åtgärder mot missbruk av alkohol () replik: Jag vill tacka socialnrinistern också fördelsvaret. Jag känner frågan så väsentlig, och jag önskade att detta skulleunderstrykas. Massmedias frihet känner man väl till och gläder sig åtatt den insats de gör i så fall är i ökad grad positiv och verkar för attminska glorian kring alkoholen. Man gör dessa påståenden och framför dessasynpunkter just för att understryka massmedias roll. Socialministern nämnde att man inte skall köra bil när mantagit alkohol. Jag skulle vilja säga att rnan inte heller skall varatillsammans så att det är risk för att barn föds med alkoholskador. Man böralltså undvika alkohol också vid sådana tillfällen. Vi talar ofta om olika gruppers rätt i samhället; kvinnansrätt, mannens rätt, barnens rätt. Vi måste känna att det också är högstaktuellt med de ofödda barnens rätt att få födas friska och inte utsättas förrisker i foslersladiet av medvetna åtgärder från föräldrarna - ej enbartmodern. Det har frågats; Var går gränsen för konsumtionen? Man vetinte var gränsen går, hur mycket man kan konsumera utan risk. Alltså skall maninte konsumera någonting alls. Dessa barn är en grupp sorn far illa på flera olika sätt.Vi vill inte att något barn skall fara illa i vårtsamhälle. Därför är också denna fråga så väsentlig, och det ofödda barnets rättsä väsentlig. Jag tackar för det starkaengagemang som också socialministern känner här. ELVERJONSSON (fp) replik: Får jag tacka för det kompletterande svaret.När det gäller hur snabbt målet om alkoholfri representation skall förverkligassvarar Om åtgärder mot missbruk av alkohol socialministernatt hon inte vill ge några tidsangivelser. Jag notertrr ändå, herr talman, attsocialnrinistern menaratt det här handlar om att firttti beslut. Fär jagavsluta med att jag tilltror socitilministern stor handlingskraft i den frågan. Jag tar det som ett löfte. Det är med tillfredsställelse som jag t;irdel ;iv socittlrniiris-terns svar, där det anges titt man planerar för ökadestrtsningiir och eir intensivare kampanj när det gäller de h;rr aktuellaproblemen. Ofltr får man höra att det beror på politikerna hur många alkoholistervi kommer att ha . Visst har vi politiker - och det gäller politikerpå alla plan - ett ansvar även pä detta område. I första hand tänker jag här päsarnhällsphr-neringen, vars utformning i stort som i smått påverktir människorsnärmiljö och trivsel. Del har vi redan varit inne på tidigtrre här i debtrtlen. Bakom oss och i gott minne har vi 1960-lalelsfolkomflyttningar. Det växte då snabbt fram nya, starkt koncentrertidebosltidsrniljöer och stora skolenheter. Byggivern var så enorm titt man iplaneringen tappade bort något väsentligt, nämligen förståelsen för btrrnensoch de vuxntis behov och önskemål. Ett av vår tids största socialt onda tingblev därför den isolering som enskilda människor och familjer kom att hamntr idels på grund av uppbrottet fiån traditionella sociala samlevnadsformer, delspå grund av den samhällsstruktur som bl, a. det moderna bostadsbyggandetskapat. Denna isolering, ängslan, oro och otrygghet blev för mänga människorinkörsporten till missbruk av alkohol och andra droger, alltså en flykt undanproblem och bekymmer. Av detta måste vi lära oss att gjorda misstag isamhällsplaneringen inte får upprepas. Sedan genomfördes kommunsammanslagningarna medcentralisering av både administration och beslut. För den enskilda människanblev allt så avlägset, anonymiteten ökade. Men även omvänt - exempelvis försociala nämnden och - blev avståndet till människorna längre.