prot · G30993 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:93 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. Om tidpunkten för tillsättande av utredning om jordbruketskapitalförsörjning § 2 Omtidpunkten för tillsättande av utredning om jordbrukets kapitalförsörjning Ekonomiministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:323, och anförde: har frågat mig när regeringenavser att tillsätta den utredning om jordbrukets kapitalförsörjning för vilkenbeslut om direktiv fattades . Till svar på fråga kan jag meddela att denåsyftade kommittén tillkallades genom beslut . Jag tackar ekonomiministern för svaret på min fråga. Jag är naturligtvis nöjd, men det är minförhoppning att utredningen nu snabbt skall komma i gång med sitt viktigaarbete. Under den ganska långa tid som gått sedan kommittédirektiven meddeladeshar finansieringssituationen för framför allt de nystartade jordbrukarna förvärratsi flera avseenden. Det höga diskontoläget har mer eller mindre "körtöver" lantbruksnämndernas kalkyler, skördeutfallet har inom vissaområden varit nära noga katastrofalt och kötiden för erhållande av de snålttilltagna hypotekslånen har växt med ytterligare . I jordbruket har funnits en framtidstrooch investeringsvilja som vi saknat i många andra delar av vårt näringsliv.Det är viktigt att vi tar till vara detta. Jag knyter i det avseendet storaförhoppningar till den nytillsatta utredningen. Låt mig slutligen tillägga att när jag den 13 februariställde min fråga fanns hos statsrådsberedningen inte någon uppgift om att utredningendå redn hade tillsatts. Överläggningen var härmed avslutad. Om informationen till invandrare i samhällsfrågor § 3 Om informationen till invandrare i samhällsfrågor Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:334, och anförde: har frågat mig om jag anserdet vara angeläget att information till invandrarna i samhällsviktiga frågorsker på ett korrekt sätt. Han har också frågat hur jag ingriper när sä inte ärfallet. Det är självklart att invandrare i skall kunna nåsav information i viktiga samhällsfrågor i minst samma utsträckning som övrigainvånare. Det är givetvis också nödvändigt att den särskildasamhällsinformation som myndigheterna producerar för invandrare är korrekt.Ansvaret för att innehållet i informationen är i överensstämmelse med deriktlinjer och den lagstiftning som har beslutats av riksdag och regering vilarpå de myndigheter som framställer informationen i enlighet med denansvarsfördelning som gäller mellan myndigheterna. Jag vill erinra om att statlig myndighet enligtförordningen (1976:310) om åtgärder för invandrare m. fl. fortlöpande inom sittverksamhetsområde skall beakta sitt ansvar för invandrare och språkligaminoriteter. Myndigheten skall därvid uppmärksamma att särskilda åtgärder, t.ex. information, kan behövas för dessa grupper. Jag vill också framhålla attstatens invandrarverk enligt sin instruktion har ett övergripande ansvar förinformation till invandrare i frågor av särskild betydelse för dem. Av regeringsformen följer att jag som enskilt statsrådinte får ingripa i hur självständiga myndigheter i konkreta fall löser sinainformationsuppgifter. BIRGERROSQVIST (s): Jag ber att fåtacka för svaret. Vi är mitt uppe i en kampanj inför ett beslut i en frågasom de politiska partierna ansett att man skall ha folkomröstning om. Det harförutsatts att alla röstberättigade skall kunna få en vederhäftig, allsidiginformation för ställningstagandet. Jag har fått i min hand kampanjplanen för linje 3. Denskall vara "ett verktyg och en vägledning för arbetet fram fillfolkomröstningen". Men det är ett för svenska demokratiska val ovanligtdokument. Exempelvis när det gäller kampanjen som linje 3 skall föra medinriktning på invandrarna sägs det till linje 3:s kampanjfolk som skall gå utbland invandrarna och argumentera: Tänk på att skrämselpropaganda påverkareffekfivt. - Jag citerade detta direkt ur planen. Många har upplevt linje 3:s metoder som försök att medskrämsel få anhängare - "skrämselpropaganda", som man i linje 3:skampanjfolder uttrycker det. Jag kommer från en kommun - - därdetta har praktiserats. Det är också fastlagt i linje 3:s kampanjplan. Vi harett kärnkraftverk i . är det fastlagt hur de olikaaktiviteterna skall köras fram, och det är försök att skrämma på olika sätt somär grundtemat. kom ett meddelande till hushållen inom ett visstavstånd från kraftverken. Det handlade om tiotusentals dödsoffer, cancer,aborter och jodtabletter. Det var utformat som ett meddelande från en myndighet- - i brunt kuvert och allt. Men att det kom frän linje 3centralt och innehöll dess speciella vinkling av kärnkraftsfrägan. det var meraanonymt. De allra flesta infödda svenskar går inte på sådana härhistorier. Men hur reagerar invandrarna, som är mindre bekanta medförhållandena i ? Skapar det inte oro på ett speciellt sätt? Är det sålinje 3 vill informera och använda de 18 miljoner man fått av skattepengar förvederhäftig information? Jag vill ställa den frågan till , somockså deltar i linje 3:s kampanj. Om svaret är nej, vad skall statsrådet vidtaför åtgärder för att få stopp på den fortsatta skrämselpropagandan? Ellertycker statsrådet att den är betydelselös? Kampanjplanen nämner också särskilt lokalradion och dessprogram för invandrare. "Bevaka lokalradions invandrarsändningar,radioprogrammet är viktigt", säger kampanjplanen. Vad finns det förmöjligheter för den som vill vara objektiv att kolla det som sägs där påfinska, grekiska, jugoslaviska, spanska etc? I mitt län har vi konstaterat attRadio nästan till fullo följer linje 3:s kampanjplan vad gälleraktiviteter. Vad man säger till invandrarna vet vi inte så mycket om. Följernågon som ansvarar för invandrarfrågor i allmännaetermedias information? Vet man om den sker utan att linje 3:s propåer om att"skrämselpropaganda påverkar effektivt" tillämpas? Om informationen till invandrare i samhällsfrågor Det var litet svårt att av frågan gissa sigtill vad frågeställaren avsåg. Det var också därför mitt svar var allmänt. Ioch för sig kan mitt svar inte heller bli annat än allmänt, därföratt ansvaret för information inför kärnkraftsomröstningen vilar helt och hålletpå kampanjkommittéerna, och jag varken vill eller kan ingripa mot dem. Jag förutsätter att de trekampanjkommittéerna i sin information kan ge en så pass objektiv avvägningsinsemellan att invandrarna kommer att näs av information. Jag är medveten omatt det kan vara svårare för invandrare än för den svenska befolkningen att fåen ordentlig överblick över de olika aspekter som är involverade ikärnkraftsomröstningen. Jag har också understrukit förkampanjkommittéerna hur viktigt det är att de, med de medel som är anslagna förinformation, ser till att även invandrarna får ordentlig information. finnsdet också en information som går via de statliga myndigheterna, genomriksskatteverket och invandrarverket, men den gäller framför allt hur man gårtill väga vid omröstningen och vilka själva alternativen i folkomröstningen är.Innehållet i informationen från kampanjkommittéerna är alltså deras sak. BIRGERROSQVIST (s): Ansvaret för informationen liggernaturligtvis på företrädarna för linjerna, sade en partivän tillinvandrarministern i en frågestund här i 6 protokoll 1979/80:87-93 Om informationen till invandrare i samhällsfrågor Jag vill fråga:Gäller detta också för ? är jusjälv ute ikampanjarbetet, och linje 3:s valarbetare följer denna kampanjplan. Eller är det så att tar avstånd från dennaform av propaganda? I den här kampanjplanen anmodas uttryckligen företrädarnaför linje 3 att använda skrämselpropaganda som "påverkar effektivt"just när det gäller invandrare. Är villig att ta avstånd frånden formen av propaganda och här fördöma utformningen av den kampanjplan somlinje 3 har tagit fram? För min del behöver jag ingenskrämselpropaganda när jag informerar inför folkomröstningen. Det räcker medatt lägga fram de fakta som ligger bakom linje 3:s uppfattning ikärnkraftsfrågan.- är alltså inte villig att ta avstånd fråndet som i den här kampanjplanen sagts om skrämselpropaganda. När man till invandrare som är dåligt insatta i svenskaförhållanden skickar ut brev med kuvert som ger sken av att komma frånmyndigheter och i informationen talar om olika hemska saker som kan hända demjust därför att de bor på den speciella orten, då skapar det oro hos dessa människor.För oss som hör hemma på orterna kring kärnkraftverket skapar en sådaninformation en oro som är överkomlig, men de människor som kommer dit utifrånoch som tror att de kommit till ett samhälle där man är ärlig och uppriktig kanförlora sina illusioner när de läser informationen för den linje som företrädsinte bara av utan även av andra medlemmar av regeringen och t.o. m. av regeringens främste företrädare, som således också ställer sig bakomuttalandet att "skrämselpropaganda påverkar effektivt". Jag vill avslutningsvis säga att hade jagvetat vad frågan gällde, så hade jag haft möjlighet att sätta mig in i vad detinformationsmaterial som åberopar innehåller. vet jag intedetta, och jag kan därför inte heller ta avstånd från det. Det är inte fråga om något hemligtpapper. Det heter Kampanjplan för linje 3. Någon stack det i min hand, och jaghar läst innantill ur det. Kampanjplanen har inte varit svåråtkomlig. Den skallanvändas av linje 3:s företrädare som "ett verktyg och en vägledning förarbetet fram till folkomröstningen". Det är ur detta material jag harhämtat det jag talat om här i dae. Överläggningenvar härmed avslutad. § 4 Om fortsatt åretruntbemanning av Rödkallens fyr Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () den 14 februarianmälda fråga. 1979/80:326, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för en fortsatt ärentruntbemanning av Rödkallens fyr. Fyrpersonalen på drogs in redan vid mitten av1960-talet. Två båtsmän är i tjänst vid Rödkallens lotspassningsställe dygnetrunt. Någon bofast befolkning finns inte på ön. finansieras i huvudsak genom avgifter viahandelssjöfarten. Verket måste därför fortlöpande rationalisera. Enbart genomfyrautomati-seringen, som snart slutförts, sparas ca 50 milj. kr. För handelssjöfartens del är fortsatt bemanning avRödkallen inte nödvändig. Därför planeras en flyttning av båtsmanstjänsternatill . Genom att samtliga tjänster placeras på ett ställe ges möjlighettill flexibelt personalutnyttjande, vilket sparar ca . per år.Dessutom har investeringar gjorts i lokaler och teknisk utrustning i förca . Från regeringens sida måste emellertid också behovet avtillsyn och övervakning längs kusterna vägas in. Genom samverkan mellan olikamyndigheter och ändrat huvudmannaskap har man i vissa fall kunnat undvikaavbemanning. Utredningen om tillsyn av kusterna har tillregeringen överlämnat betänkandet Personal för tillsyn av kust och skärgård.Enligt utredningen bör man tillämpa ett övergripande synsätt i dessa frågor ochse på de totala verkningarna av personalförändringar för såväl statlig ochkommunal som enskild verksamhet, I betänkandet föreslås "ett nytt systemför handläggning och beslut i frågor om inskränkning av statligt anställdpersonal längs kusterna". Jag kan inte uttala mig om vilket intresse som kanfinnas från andra myndigheters sida att behålla bemanningen vid Rödkallen, Omsådant finns kommer också frågan om bemanning vid Rödkallen i ett annat läge.Även regeringens ställningstagande till utredningsförslaget kan påverka denslutliga bedömningen. Om fortsatt åretruntbemanning av Rödkallens fyr STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Bemanningen av Rödkallens fyr är en viktig fråga som undersenare år har aktualiserats . Från fyrplatsen sköts en mängduppgifter som traflkledning för fartyg till och från och delvis Kalixsamt sjöövervakning, dels optisk, dels med radar. Den sistnämnda uppgiften kaninte skötas från lotskontoret i när det gäller de ankommande fartygen.Vidare görs väderobservationer för , Övervakning av ett antal kasunfyraringår också i arbetsuppgifterna. Passning av VHF och nödradio Om fortsatt åretruntbemanning av Rödkallens fyr sker ocksåfrån Rödkallen. Vidare ingår den stationerade lotsbåten på Rödkallen som enenhet i sjöräddningsorganisationen. Den service som bemanningen av Rödkallen innebär försjötrafiken och inte minst för den snabbt växande flottan av fritidsbåtar är avsynnerligen stor vikt fiån sjösäkerhetssynpunkt. Självfallet är bemanningenockså av vikt för yrkesfiskarna i området. Mycket talar alltså för en fortsattbemanning av Rödkallen. De ekonomiska kalkyler som lagts till grund förindragningen av bemanningen vid Rödkallen stämmer inte, om man lägger in debelopp som har förklarat sig berett att skjuta till för ett fortsättandeav bemanningen. Enligt de ekonomiska beräkningar som gjorts av personalensfackliga organisation och båtsmännen vid skulle det faktisktbli fråga om en inbesparing för samhället på . , om bemanningenvid Rödkallen upprätthölls. Jag noterar att statsrådet i svaret på frågan säger atthan inte kan uttala sig om vilket intresse som finns från andramyndigheters sida att behålla bemanningen vid Rödkallen. Om ett sådant finns,heter det, kommer också frågan om bemanningen vid Rödkallen i ett annat läge.Jag fattar detta uttalande positivt. Det måste betyda, att om fortfarandeär berett att skjuta till de här pengarna, som motsvarar 1,3 tjänster vidfyren, kommer frågan om bemanningen vid Rödkallens fyr i ett helt annat läge. Jag är ju inte ansvarig för beslut som tidigarehar fattats i och regeringen om avbemanning av våra fyrplatser. Hademan vetat litet mer om utvecklingen skulle man kanske inte ha fattatbeslut om avbemanning av fyrar vid våra kuster. har man emellertid i myckethög grad automatiserat verksamheten, vilket gör att arbetsuppgifterna påfyrplatserna av förklarliga skäl blir mycket fä. När det gäller Rödkallen måste jag konstatera att denfyren för sjöfartens del över huvud taget inte kan användas . Denstora farled som används för handelssjöfarten, Sandöleden, ligger rätt långtfrån Rödkallens fyr. Runt fyren är det nu helt igenfruset och förblir så undervintern. Från sjöfartssynpunkt finns det därför inga skäl att använda fyrenvintertid. De professionella personer som jag har talat med säger t. o. m. attfyren från energibesparingssynpunkt borde vara släckt . Då skulleden inte förbruka någon olja. Båtar kan alltså inte komma i närheten av fyren. I fråga nämns exempelvis att man intesätter ut någon lots vid Rödkallen. Orsaken härtill är att farleden inte längreligger där. Jag skulle vilja säga att fyren är viktig för sjöfarten under dentid fritidsfisket pågår. Detta skall då vägas in tillsammans med alle annat.Jag var faktiskt ute pä Rödkallen så sent som i går och måste konstatera attför sjöfarten kan fyren icke användas isen ligger, dvs. Därför krävs det att flera myndigheter är beredda att ställa upp. del finns det nämligen ingen anledning att ha åretruntbeman- ning.Däremot är det givetvis även från sjöfartssynpunkt av ett visst intresse har ett vakande öga långt ute i havsbandet då det är isfritt. Kommunikationsministern säger attarbetsuppgifterna har minskat för personalen vid fyren. Jag tror inte det ärrikfigt. Däremot hårde förändrats. Så långt tror jag att vi är helt överens.Tidigare fungerade alltså fyrplatsen som en station för att sätta in och tatillbaka lotsar från båtar. Detta har förändrats, och det har kommit till endel andra uppgifter för personalen där ute. Det är bl. a. därför har visatsig berett att satsa en del pengar för att få ha kvar bemanningen där. Det här gäller framför allt Rödkallen, men det gällerockså en mängd andra fyrar. Och trots allt fattar jag statsrådets svar sompositivt, eftersom han säger att om det finns intresse från andra myndigheterssida att uppehålla verksamheten vid Rödkallen skall regeringen titta på dethela. Eftersom har visat intresse hoppas jag alltså att statsrådet hängerpå i det här ärendet och ser över om det kan möjliggöra fortsatt bemanning. Detär nämligen av intresse för både skärgårdsbor och andra i skärgården att lösaden här frågan. Om MBL-förhandlingar inför tillsättning av cfiefer förstatliga verk, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om MBL-förhandlingar inför tillsättning av chefer för statliga verk, m. m. Statsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:318, ochanförde: har frågat mig om regeringenanser det vara i överensstämmelse med andan i MBL och annan arbetsrättsliglagstiftning, att chefer för statliga verk eller företag utses utan att deanställdas synpunkter beaktas eller ens hörs innan utnämningen i praktiken ärklar. Frågan har ställts med anledning av utnämningen av ny chef fördomänverket. Staten som arbetsgivare följer givetvis både vidutnämningar och andra beslut de för arbetsmarknaden gällande arbetsrättsligalagarna. Enligt medbestämmandelagen kan parterna i kollektivavtal dessutomkomma överens om att tillämpa särskilda regler. När det gällerchefsutnäTiningar och andra tjänstetillsättningar vid statliga myndighetertillämpas sålunda en särskild förhandlingsordning enligt ett kollektivavtal,som staten har slutit med de statsanställdas tre huvudorganisationer,dvs. , TCO:s statstjänstemannasektion ochCentralorganisationen /SR. Enligt detta avtal skall information lämnas tillde nämnda organisationerna i så god tid som möjligt före beslut om att anställat. ex. en verkschef. Naturligtvis följs också den praxis som har utvecklats av 7 protokoll 1979/80:87-93 Om MBL-förhandlingar inför tillsättning av chefer förstatliga verk, m. m. arbetsdomstolen,bl. a. en dom som meddelades . Också i det fall som tar upp i sin frågahar de gällande handläggningsreglerna följts. En annan sak är att arbetsgivaren- i detta fall regeringen - har kommit till en annan uppfattning i personfråganän de fackliga organisationerna. Det kan tilläggas att både regeringen och andrastatsmyndigheter i sådana här tillsättningsärenden är bundna av regeringsformenskrav att fästa avseende endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet. (vpk): Jag vill börjamed att tacka statsministern för svaret. Det är inte utan anledning som man bland de anställdakallar MBL för tutan. Arbetsgivarsidan sitter och förhandlar medarbetstagarorganisationerna, sedan kör man över de anställdas önskemål ochkrav. Detta har tyvärr hänt alltför , och självfallet måste mankritisera ett sådant förhållande. Det är också ett av skälen till att jagställt den här frågan till statsministern. Jag anser det vara ännu mer befogatmed en kritisk granskning när politiker och förtroendevalda är den ena partenvid förhandlingsbordet. Det är inte min mening att diskutera omständigheterna kringtillsättandet av chef för domänverket eller att värdera olika kandidater tillnämnda chefsstol. Men man ställer sig frågan om det kan vara i överensstämmelsemed MBL:s anda när omdömena blir så hårda från arbetstagarhåll. Jagförutsätter, liksom , att ställningstagandena har utgått frånsakliga grunder även från de anställdas sida. Jag tyckerdet är berättigat att ställa följande frågor: Har man fått vara med och förhandla, om man får denkänslan att beslutet redan är fattat när man kommer till förhandlingarna? Har kravet på medbestämmande uppfyllts när besluten stårhelt i strid med de anställdas och deras organisationers önskemål? Har man då som politiker och förtroendevald vinnlagt sigom att lyssna till de argument som de anställda och deras organisationerframfört? Statsminister kanske tycker att min dom är hård,men med så många missnöjda kvarstår dessa frågeställningar obesvarade; i varjefall är de inte besvarade på ett övertygande sätt. Det är min förhoppning att kommande förhandlingar iliknande situationer inte skall sluta med ett så negativt resultat som detexempel jag vidrört. Jag utgår från att detta också är en strävan frånregeringens sida. Jag uppfattar det som positivt att JohnAndersson inte tror annat än att det är på rent sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet, som den här utnämningen har skett och att han villföra det här resonemanget mera generellt. Jag konstaterar att tillsättningaralltid sker på sådana grunder. I själva förhandlingsfrågan - jag hänvisar dåtill det kollektivavtal som finns, där det just på denna punkt är fråga ominformation - är det ändå rimligtatt regeringen i förväg har en uppfattning om vem den vill utse. Sist och slutligen: Det är regeringen som ensam haransvaret för utnämningen - regeringen kan ju inte barahänvisa till att den och den ville utnämna just den här kandidaten och att detdärför blev så - och därav följer också att regeringen måste utse den som denkommer fram till är bäst skickad för uppgiften. (vpk): Bakgrunden till min fråga var just att det framkommit såmycket kritik från de anställda och deras organisationer. Det hör också tillsaken att jag råkar vara anställd i det företag som frågan gäller, sä i och försig kunde man anföra att jag är jävig. Men jag har inte velat diskuteracmständigheterna i det konkreta fallet utan rent allmänt velat framhållaönskvärdheten av att regeringen på allvar inleder diskussioner med de anställdavid tillsättande av chefer för statliga verk. Jag tycker att en förtroendevaldeller en politiker bör vinnlägga sig mer om en sådan ordning än vad man t. ex.brukar göra på den öppna arbetsmarknaden. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Överläggningen var härmed avslutad. § 6Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag Statsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation. 1979/80:135,och anförde: . har frågat mig varförregeringen inte effektuerat beslut om inrättande av tre samhällsägdautvecklingsbolag. Som framgår av budgetpropositionen (bil. 17, s. 259-260)anser regeringen att några nya nationella utvecklingsbolag inte bör inrättasnu. Det innebär inte att tanken som sådan är avskriven. Det finns enligt regeringens uppfattning skäl att bl. a.avvakta resultat av den verksamhet som styrelsen för teknisk utveckling (STU)bedriver inom de av (NU 1978/79:89, s.40 ff, rskr 1978/79:415)särskilt utpekade områdena energi, miljövård och transportsystem, innan manbestämmer sig för vilka organisatoriska ändringar beträffande utvecklings- ochforskningsverksamheten som bör göras inom denna sektor. Det finns dessutomgoda möjligheter att utnyttja de utvecklingsbolag som redan finns. Pr de aktuellaområdena tänker jag närmast pä - med dotterbolagetSvensk - samt , som tillhörStatsföretagskoncernen. Samtliga dessa bolag sysslar med energiutveckling. Äveninom områdena transportsystem och miljöteknik har staten omfattandeutvecklingsengagemang, bl. a. i United . Enligt näringsutskottets betänkande skulle de tilltänktabolagen bl. a. ges en inriktning mot uppgifter inom teknikupphandlingensområde. Om inrättande av samhällsägda utvecklingsbolag dettasammanhang noteras att STU gör betydande insatser för att stödjateknikupphandling. Inom ramen för detta ges möjligheter att utveckla en metodikoch klarlägga de långsiktiga förutsättningarna för teknikupphandling, något somkan bli av värde för statliga utvecklingsbolags verksamhet. Jag delar annars helt och hållet interpellantensuppfattning om det angelägna i att satsa på de angivna teknikområdena.Regeringens ställningstagande i budgetpropositionen innebär heller inte någrainskränkta utvecklingsresurser. Budgetförslaget innebär tvärtom en kraftiguppräkning av anslagen till bl. a. STU. a. kan miljöteknik ochtransportteknik /81 därigenom förutses fä resursökningar som i pengarmotsvarar de tillskott på resp. områden som förutsågs i vårens riksdagsbeslut. Jag vill tacka statsministern för svaret på min interpellation. När på socialdemokratiskt förslag beslutade attinrätta tre utvecklingsbolag för transportsystem, miljöteknik och energiteknikvar detta något nytt inom näringspolitiken. beslut innebar att samhället skulle ta sittansvar för att stimulera och underlätta forskning och utveckling på dessaområden. Inom ramen för bolagen skulle det byggas upp ett samarbete mellanforskare, konsumenter och producenter. Staten skulle genom bolagen bl.