prot · G30974 · 1979-12-31 00:00:00 — , ett annat av de stora statliga företagen i norr, harhaft ungefär samma utveckling men tycks nu vara på väg mot en bättre lönsamhet.En stabilisering av bolaget och en förbättring av lönsamheten har skett genomdet strukturlån på 1,1 miljard för de tre närmaste åren som - motregeringens vilja - beslöt om . Men kommer all behöva ytterligarekapital för alt kunna stabilisera sin produktion, bygga upp vidareförädling avsina produkter och ge sig in på helt nya verksamhetsområden. Del statliga skogsindustriföretaget brottas också medsvårigheter och låg utvecklingslakt. fick bolaget 550 milj. kr. sorn lån och aklieägarlillskoll för utbyggnad av massaproduktionen vid Karlsborgsbruk. '' Om någon månad år den utbyggnaden färdig, och bortåt 150man av driftpersonalen sägs då upp. De behövs inte i den nya störreproduktionen, eftersom rationaliseringarna är omfattande. Brukets ekonomiförsämras också. Men del är inte fel att bygga ut massaproduktionen. Feletligger i att man inte fullföljer utbyggnaden och förädlar massan vidare. Ensådan planläggning att utbyggnaden blir riktig på en gång klarar tydligen intebolaget - och regeringen tycks vara helt nöjd. I är i färd med att lägga ner en lönsarhboardfabrik - och därmed göra ytterligare 200 personer arbetslösa i det redanhårt drabbade länet. Bolagets forcering av denna nedläggning, utan alt man harnågon ersättningsindustri all erbjuda, tycks mest bero på prestige. Har mansagt att fabriken skall läggas ned, så skall den läggas ned, och riksdagenskall inte lägga sig i det. Och regeringen nickar tydligen bifall och är heltnöjd med bristen på planering. Exemplen på Statsföretags bristande utvecklingsvilja kundemångfaldigas, men det tjänar inte något vettigt syfte. Att regeringen famlaroch har bristande vilja att på allvar ta itu med situationen i ärhelt uppenbart. Från socialdemokrafiskt håll lägger vi i vår fram en långrad förslag till förbättringar och utbyggnader av näringslivet som kan bli avutomordentlig betydelse för . Jag skall här endast ta upp ett av deförslagen till närmare behandling, nämligen förslaget att regeringen skallavkräva Statsföretag en plan över investeringar för de närmaste tre åren.Koncernen kunde då plocka fram förslag på hur man planmässigt kan bygga ut sinaföretag och skapa nya för att ge sysselsättning åt människorna, utan att manhela tiden behövde snegla på sina aktuella ekonomiska problem. Det finge bli enuppgift för regering och riksdag att skaffa fram nödvändiga investeringsmedelför riktiga framtidssatsningar. Statsföretag måste användas offensivt för attskapa ny industri, nya jobb, sådan som situationen nu är inom vårt näringsliv. bör lägga fram förslag på investeringar somkan förbättra lönsamheten, öka konkurrensförmågan och skapa nya jobb. Att mötakriser och svårigheter enbart med avskedanden - det kan inte få fortsätta. Menför att en förbättring skall vara möjlig måste samhället få det dominerandeågarinflytandet, så att inte som enskilda bruksintressen kan avgöra vad somskall ske, får då redovisa hur man kan göra gruvorna i ,och moderna och konkurrenskraftiga, hur man skall brytaoch förädla sulfidmalmen i Viscaria, hur man skall uppta brytning i Arjeplogsområdetav flera olika legeringsmetaller som finns där. Företaget får också redovisahur man kan utnyttja malm- och mineralförekomsterna i övre ochJokkmokksområdet, hur man avser att utnyttja apatitföre-komsterna i ochMalmberget för tillverkning av nya produkter, hur man skall skapa livskraftigasmåindustrier baserade på Malmfältens gruvor och servicen till dem, osv, måstetvingas att lägga fram konkreta förslag till vidareförädling av sinaprodukter, för att skapa jobb i besvärliga bygder. Att låta det hela gå, att Nr 74 blunda förutvecklingsmöjligheterna och låta konkurrenterna ta hand om den dessa, detär en fördärvlig politik också för ett statligt företag, 3() Enplanering och en utveckling skulle bli av utomordentlig betydelse för--------- Norrlandslänenoch för hela landet. Men de borgerliga vill tydligen inte vara AllmänpoliUskmed om detta, I stället sitter man med händerna i kors och väntar på all debatt dynamiken hos privatkapitalet skall lösa alla problem. Men människorna ide utsatta områdena börjar tröttna på denna erbarmliga politik. De börjartröttna på arbetslösheten och ungdomsexporten. Så fort minsta lilla investering görs inombasindustrierna, som alla är statliga, får norrlänningar och dä särskilt norrbottningarofta uppleva att det skriks överallt i landet att det gäller subsidier tillNorrland och att är en tärande landsdel, Samma sak sker vid de storasatsningar pä beredskapsarbeten som regeringen tvingas till. Detta har nuupprepats så ofta att man börjat tröttna, i synnerhet som påståendet är heltfelaktigt. Man vill inle finna sig i dessa beskyllningar utan höjer i ställetprotestropet: Vi vill inte ha någon socialvård! Vi vill ha rättvisa! Sanningenär ju den att det från förs ut stora rikedomar, som kommerandra landsdelar till godo. Man vill då inte ödmjukt bocka och tacka när någonliten del av dessa rikedomar återkommer i form av investeringskapital. Man pekar t, ex, på att är landets störstaproducent av vattenkraft. Denna vattenkraft förbrukas till största delen utomlänet. En av våra ekonomiprofessorer har räknat ut, att nettovinsten enbart påvattenkraften från älv uppgår till ca - en vinstsom försvinner ut ur lånet och som via och statskassan sedaninvesteras på annat håll i landet. Mot den bakgrunden kräver man nu att länetoch dess invånare får en rättvisare andel av investeringarna. Om länet i sä höggrad bidrar till att främja den ekonomiska utvecklingen i landet, så menar manatt man också har rätt att kräva arbete och trygghet åt länets innevånare. Densom tar hand om överskottet på t, ex, vattenkraften från äger ocksåde ganska försummade statliga basindustrierna. Därför kräver nu norrbottningarnaatt en ökande summa skall avsättas för investeringar i länetsbasindustrier - en summa som måste svara mot en väsentlig del avvattenkraftsöverskottet. De exempel jag här har anfört får räcka för att visa vadresultatet kan bli av regeringens ovilja att planera och la ansvar samtregeringens oförmåga att utnyttja alla resurser när det gäller att gemänniskorna arbete och trygghet. Det är nödvändigt att regeringen tar sittansvar. Det räcker, inte med ineffektivitet och yvigt tal om att näringslivetsdynamik skall klara allt. När jag hör industriministern och andra på den borgerligasidan tala yvigt om dynamiken i näringslivet kan jag inte undgå att tänka päorgeltramparen i den lilla Smålandssocknen som avskedades därför att man hadeskaffat en elektrisk orgel till kyrkan. efter högmässan avtackadeshan av prosten, som också sade några vackra ord om hur betydelsefullt detvarmed elektriciteten och om hur den skulle bidra till att skapa trevnad i kyrkanoch elt bättre gudstjänstliv. Vid den passusen hörde man de gamle orgeltram- Nr 74 paren litet bistert muttra: Ja, mendå behövs det nog litet elektricitet i Onsditgen den predikstolen också. Det riicker inte med dynamik 30 jiinuiiri 1980_ enbart i näringslivet. Det skulleinle skadii med litet dyirtimik även i industridepartementet. l,l,i[ (): Måhända är det med viss tvekan som jag nu larupp elt ämne sorn verkligen har ägnats mycken tid redan i debtitten har i dag.Jag skall görii det kortfattat och mot bakgrunden av att jag sitter iKommunförbundets ledning stiinl lill har varit aktiv kommunalman.Del giiller alltså den kommunalii ekonomin och de förslag som har tiviseralsbeträffande den koinnruniila skalteuljiiinningen. Propositionen har ju inlekommit . Man har redan sagt, men jag vill upprepa det, alt vad delhär gäller är en viss senareläggning av en viss del av ökade skatteutjämningsbidrag.Kanske får niiin inte det intrycket när man hör de sociiildemokratiskiikritikerna itila. Det är ju i själva verket fråga om förbätlringar, somemellertid inte kan ske lika snabbt sonr man tidigare tänkt sig. Densocialdemokratiska uppläggningen har klara inslag av demonstralionspolitik.illustrerad inte rninsl av att de biigge oppositionsledarna i kommunförbundensstyrelser, herrar Hörlén och , har sagt att de inte tänker resonera orndelta med regeringen - en icke särskilt imponerande ståndpunkt. Det avtal som gäller mellan kominunförbunden ochregeringen avser volymutvecklingen . Den uppgörelsen harbrutits av kommuner och landsting med stort eftertryck. Del är i själva verketfråga om en volymutveckling som är nästan dubbelt så stor som den man lovatsikta pä. Det är inte första gången som kommunerna inle hålleruppgörelser. Vi har tidigare haft tre fyra uppgörelser rörande återhållsamhetmed skattehöjningar. lovade kommuner och landsting attskattehöjningen inte skulle bli . Det är ett56-procentigl överskridande av löftet. 1978 utläste man sig att begränsaskaltehöjningarna så mycket som möjligt. Det visade sig vid närmare påseendevara . -delta trots att man då fick 720 miljoner av staten. 1979slutligen fick man inemot 1 miljard. Då sade man att man inte skulle höja alls,och så höjde man med . Det är, skulle jag vilja såga till HansGustafsson. trots att han inte är närvarande, verkligen en ganska långbromssträcka som kommunerna haft all tillgå, men de har inte lyckats bromsaalls. sade att nu fårkommunalskatterna höjas. sade att nu tvingas skattehöjningar fram, och sade ungefär detsamma. Och detta säger man med åberopande av den uträkning som har gjort, utan all observera eller vilja erkänna att det icke är någon uträkning av hur stora skattehöjningarna blir utan en uträkning av vad omläggningen motsvarar i skattebelastning. Del är inte självklart att skatterna måste höjas med de belopp som har angivits, och så kommer inte heller att ske, 144 Den här attityden fränsocialdemokratiskt håll är helt inordnad i ett slags allmänpolitiskbild: man vill framställa den samlade borgerliga politiken som Nr 74 syftande lill övervältring på kommunerna och kommunalskattehöjning. Del den är alkleles klart iitt del inle kommer all få den här utformningen. Man kanresonera onr vad som kommer alt hiiirdii om kommunerna uirder ------ 1981 inleär utomordentligt återhållsiimma med eventuella skiitlehcijningiirAllmänpoUlisk och laxehöjningiir. Då aktualiseras med säkerhet frågan om enlagstiftning. debatt Den kan få formen av enlagstiflning om kommunaltskiiltettik. Det finns en motion från moderat håll som kiimmaren konrmer alt fåIti stiillning lill senare och som innebär all mtin nu pä allvar skall prövahur ett sådant kommunttll skaitetak skall utformas. De skisser som finns med ikommunalekononriska utredningen utgör inte tillräckligt underlag. Btikommotionen ligger emellertid en övertygelse att del är värdefullt alt ha enUigstiftning lill reds. Personligen tror jag dess värre alt den kommer allbehövas sntirl. tilternaliv som iir enklare iir ntilurliglvis att lagstiftaom koinmunall skalleslopp. men del är inähånda i radikalaste laget. Avslutningsvis vill jag erinra otn all med allsannolikhet får anledning att fundera över om inte de reformer som är underframskrivning måste senareläggas, bl, a, med hänsyn lill den övervältring påkommunerna som är förenad med ett slutligt antagande. Jag tänker i första handpå socialtjänstlagen. Kostnaderna för bara utbildningsuppgifterna som kommunernaoch landstingen - särskilt kommunerna - har att svara för på det området år avstorleksordningen 100 milj. kr. Dessutom kommer lagens ikraftträdande även iövrigt att förorsaka betydande kostnadsstegringar. Det kan sägas att den har debatten om kommunerna kontrastaten och det kommunala skattetrycket åtminstone har haft det goda med sig i denna kammare icke längre kan besluta om nya kostnader utan all samtidigtredovisa vad de kommer att innebära för kommunerna. Jag vill avrunda del här inlägget med att notera attmycket av del som har sagts från socialdemokratiskt håll har karaktären avdemonstralionspolitik. Den är också logiskt fullföljd genom att man vägrar attkomma med och förhandla med regeringen . HANS () replik: gör gällande att de synpunktervi har framfört på frågan om den kommunala skatleutjämningen skulle vara ettullryck för en socialdemokratisk demonstrationspolitik. Han ville styrka detpåståendet genom all hänvisa lill att ordförandena i de båda kommunförbundenhar förklarat sig inte vilja delta i de överläggningar som de inbjudits lill avregeringen. Får jag fråga om han som förutvarande kommunalman iStockholms kommun anser att det är en god förhandlingsordning att den enaparlen först fattar beslutet, publicerar del i budgetpropositionen ochdärefter inbjuder till förhandlingar ? Är sädana förhandlingarsärskilt meningsfulla? Här har kommunalekonomiska utredningen presenterat eltfullständigt förslag till en förhandlingsordning som regeringen i propositionen om den kommunala ekonomin ställer sig bakom. handskas man med frågan så att 145 10 protokoll 1979/80:73-74 ' " man först fattar ett beslut,. publicerar det och därefter inbjuder lill LennartBlom, har de båda centerpartistiska 30 januari1980 ordförandena i kommunförbundenmycket kraftigt protesterat mot del iiv --------------------- regeringenframlagda förslaget om den kommuntila skatteutjänrningen. Allmänpolitisk Vidare har redanförvaltningsutskotten i de sex sydlänen protesterat. debatt som har också iSkaraborgs län protesterat. LennartBlom göra gällande att del är socialdemokrtitisk demonstralionspolitik? () replik: Eftersom vet del men inlesäger det vill jag påpeka all förhandlingarna med regeringen även kommer attotnfatla annat än en senareläggning av en viss del avkommunalskalleutjäniningsbidragel. Jag har redan i styrelseuttryckt min förvåning över och kritik mot den dernonstrationspolilik som manhar ägnat sig ät från socialdemokratiskt håll för all det hela skall passa in iett slags allmänt skatledebaltmönster. Jag har alltså riktat den krtiken mot debägge oppositionsledarna i de två kommunförbunden. Vad skilda kommunalmän i förvaltningsutskott och i övrigtkiin länkas skriva i olika sammanhang är en annan sak. Jag påstår inte alt detär socialdemokratisk oppositionspolitik. Jag har enbart yllral mig om dessabägge herrars rubrikjagande. De uttalanden som gjorts av de bägge centerpartistiskaordförandena i de tvä förbunden får de naturligtvis själva stå för. Jag htiringet intryck av alt de barett särskilt starkt stöd i regeringen för dessairllalanden, och då uttrycker jag mig försiktigt, HANS () replik: Del vore orimligt om de skirlle ha ett starktstöd iiv regeringen när de kritiserar regeringen. Man får väl ändå förutsättaatt regeringen i sin helhet står bakom del beslut som iir fiitlat. Det är ocksåall ta i väl hårt när man kallar diskussionen om all uppskjuta reformen om denkommunala skatleutjämningen för socialdemokratisk demonstrationspolitik.Demonstrationerna har varit starkast från de kommuners organ som slår underledning av centerpartister. Del finns ingen substans i påståendena alt delskulle vara fråga om socialdemokratisk demonstralionspolitik när del ärförvaltningsutskott och kommuner under borgerlig ledning som protesterar. Jag vet i likhet med mycket väl attförhandlingarna även kommer all giilla indriigning tiv ytterligare sttitsbidriig tillkoirriniiirernii upp lill ett belopp av 750 milj. kr. Del iir btirii titt bekltigti titt regeriirgcirf('Msl hiir fattiit ett beslut i den viktigii frägiin om den konrirnintiliiskiitteutjiiirnrirrgen. Det här iir inte birra en frågti om transfereriirgiir nrelltiir stat ochkomirnin. ulan det är också frågti om iitt åsltidkoirnrra en fördelningspolitik mellan fatligii och rika komnruner. Del iir den \'iktigii och btikomliggiinde ninkeirirtir 146 det giiller den koinnrtinaliiskiitteuljiimningen. besviirligt hiir i landet, är del inle rimligt att de som bor i fiittigii komnruner skall la ansvaret för den samhiillsekonorniska biiltinsen. LENNARTBLOM (m) replik; -------------------- Vad senast sade har i dekommentarer sorn Allmänpolitisk redan är lämnade från regeringen ocksåbeaktats så till vida alt rnan för de debatt konrmuner som kan komma alldrabbas särskilt hårt är beredd all se till att särskilda bidrag bliraktuella. Denna fråga skulle kanske förtjäna alt diskuteras mer utförligtän inom ramen för korta repliker. En viktig omständighet som inan rnåste beakta men sornegentligen inle kan klarläggas till fullo förrän är problemetmed volymutveckling och behov av skatlehöjnrngar, därför all man får elt mindreut järnningsbidrag ån man har räknat med. Den tabell med 20 kommuner som enligträkneexemplet får det största inkomstbortfallet kommer inte med säkerhet attstämma rned den tablå som vi får på de kommuner som kan tänkas ha ansett sig tvingadeatt höja skatten. Men att fortsätta det resonemanget för kanske för långt här. Jag vidhåller min kritik rnol de personer som jag här harnämnt. Jag beklagar att socialdemokraterna har försökt utnyttja de bådakomrnunför-bunden såsom elt led i angreppen på regeringen. vice talmannen anmälde attHans Gustafsson anhållit all till protokollet fä antecknat att han inte ägderätt lill ytterligare replik. Årets finansplan och budgetförslag ärsannerligen ingen munter läsning för svenska folket. Det har många talare redanvittnat om i denna debatt. Efter det att vi under valrörelsen fick höra avborgerliga företrädare alt man hade klarat krisen och alt alla siffror pekadeåt rätt håll är regeringen nu i full fiiid med att åter inpränta det s. k.krismedvetandet hos medborgarna. Man förmanar löntagarna alt i nationens intresse visaåterhållsamhet och inte kräva för stora lör'ielyft, trots att löntagarna fåttsin standard sänkt med ell par månadslöner under den borgerliga regeringsperioden.Man tar, som har sagts här tidigare, strupgrepp på kommuner och landsting genoman inte fullfölja den av beslutadeskatleutjämningen. hotar kommunala skattehöjningar, som i första hand kommerall drabba de lägre inkomstlagarna och ytterligare medverkar lill allfördelningspolitiken drivs till nackdel för låginkomstlagarna, vilka redan ärhårt drabbade av den borgerliga politiken. hutarman åt kommunerna för att dehar expanderat för mycket och inle kunnat hålla sig inom de ramar somregeringen anser vara lämpliga, och man anklagar kommunalmännen för ekonomisktlättsinne. Del finns ett gammalt ordspråk sorn säger:"Man skall inte kasta sten, när man själv sitter i glashus.'' En regering som fullständigt har lappat kontrollen över ekonomin och arbetar med budgetunderskott på över 50 miljarder, stalsskuldsräntor på 18 miljarder och en utlandsupplåning som '47 Nr 74 innevarande år hotar titt bli 15 miljarder, vilket gör att den sanrltide Onsdiigenden sititsskuldeir kommeratt niirina sig 200 miljarder, sktrll verkligen 30ianutiri '"'' ankltigti andra förekonomiskt lättsinne. htir tidigare pektil pä att kommunerna nu protesterar. a. kominuirerna i Skaraborgslän. Jag fick hiironrdtigen veta iill de (Ichdti västsvenska landstingen skalluppviikla regeringen om dessa bekymnrer. Men istiillet för titt anviinda skiitlebetalarnas pengar lill att resa lillStockholm pä en irppvaklning kan mtrn stödja de socialdenrokratisktr förslagsom kornmer att friiniliiggas om sktitteutjåmning. Årets finansplan har av flera ekorroiner dömts ut såsomalltför glättad i sin beskrivning av del ekonornisktr läget. Den är redanptisserad tiv den ekonomiska verkligheten, och den anvisar inga som helstlösningar på landets ekonomiska problenr. 1 stället skall man fortsätta altläntt sig frtim och diirmed överviilira på kommande generationer alt betalanottin för den ekonomiska politik som de borgerliga regeringarna htir bedrivitunder . När behandlade regeringensproposition om den svenska kapittilinarknaden, sades del i propositionen bl, a.att staten skulle "påtaga sig en rimlig del av utlandsupplåningen".Då kan man, herr talman, fråga sig vad som kan anses vara en "rimligdel" i delta sammanhang. Regeringen hade väl räknat med att företag, kommuner ochandrti skulle hjälpa till med utlandsupplåningen. Del har emellertid visat sigalt dessa vägrar att låna på utlandsrnarknaden, beroende bl, a. på risken förkursförluster. Man harju tidigare blivit bränd på delta, inte minst beroende påde devalveringar av kionan som den borgerliga regeringen genomfört i fleraomgångar. Statens "rimliga del" av utlandsupplåningen år tilltså f.n. . Enligt de prognoser som föreligger orn utlandsupplåningen förinnevarande år skall staten låna 15 miljarder i utlandet, vilket innebär ca 1.5miljarder . Vad som är allvarligt i de här sammanhangen är allutlandsupplåningen används för konsumtion och icke till investeringar ochbyggande för framtiden. När våra bttrn och barnbarn dras med räntor ochamorteringar pä dessa lån, är del uppskjutna betalningar som vi skulle ha ståttfirr. Vi har konsumerat, men vi överlänrnar till kommande generationer allbetala notan. All låna pengar till sådant soni har ett långsiktigt värdehar enligt giingse ekonomiska principer ansetts vtira försvarbart, men om m;inliiirar för iiU beialii matkassen för htir inan iiirsetls vtuiiillti ute. Enligt nrin nrening är del delta sislnämndti som de borgerligiircgeringiinrii iignat sig al, och detta är allvarligt. Det finns ett programsom LO och värt piirii hiir Uigt fram för att sanera ekonomin på 1980-tiilet.Dettti progrtiirr fiirns till stoiii delar återgivet i vara partimolioner. Detiir iriklviiirdigi iitt siiiirtist lii itu iricd restaureringen av den svensktiekonomin. Den betydande obiiltinsen i vår ekonomisiitter sin priigel '48 även på den regionala utvecklingen.Därför måste utgångspunkten för ell slabiliseringspolitisktprogram vara titt på bred front angripa de brister i fråga Nr 74 om den regionala balansen som uppstått lill följd av de borgerliga Onsdiigen den regeringarnas politik. Vi måste med kraft återuppta arbetet på alt skiipa 30 ianutiri jämlikhet i sysselsättning och inkomster mellan landels olika delar.------------------ I milt eget hemlän harsysselsättningssitualionen allvarligt AllmänpoUlisk försämrats sedan 1976.Under de senaste åren har arbetslösheten ökat, och debatt tusentals länsborhar på ett mycket brutalt sätt fåll känna på lågkonjunkturen och deslrukturkriser som har drabbat en stor del av länels industrier. Naturligtvis skall jag inte försöka göra gällande allSkaraborgs län skulle vara värre drabbat än andra delar av landet. Gjorde jagdel, skulle jag inle bli trodd. Problemen är givetvis större i exempelvisskogslänen. Detta hindrar å andra sidan inle att utvecklingen iSkaraborgs län inger betydande oro . Problemen hänger främst samman medalt länets industri till stor del är inriktad på all finna avsättning för sina produkterpå hemmamarknaden. I en lid med ekonomisk åtstramning och sjunkande reallöner,vilket leder lill vikande efterfrågan från bl. a. stora löntagargrupper, fårhemmamarknadsindustrin allt svårare all hålla produktionen uppe och därmedtrygga sysselsättningen. Eftersom de borgerliga regeringarna har vägrat allstimulera bostadsbyggandet och använda delta som motor i ekonomin, byggs delför litet i landet f, n., trots alt del i många kommuner råder brist påbostader. Det obetydliga byggandet har lett lill svårigheter för bl, a.byggnadsämnesinduslrin och möbelindustrin. Detta har drabbat påell påtagligt sätt, eftersom dessa industrigrenar utgör en betydande del avlänels arbetsmarknad. Vi har i andra sammanhang pekat på de sysselsättningskrisersom hotar på flera håll i vårt län, I föreligger risk för altLuxorfabriken läggs ned och att Vanäsverken tvingas halvera sin arbetsstyrka pågrund av minskade beställningar, , , drar ned sinsliprnaskinlill-verkning och avskedar ca 150 personer. En hel industriförsvinner i , där lägger ned sin byggnadsmalerialfabrik vidUddagården, Utsikterna för den närmaste framliden lyder inte heller pänågon förbättring av arbetsmarknadsläget. Tvärtom räknar länsarbetsnämnden rnedalt arbetslösheten kommer alt nå nya rekordtal , Det finns fortfarande ca 8 000 arbetssökande på denskaraborgska arbetsmarknaden. Antalet öppet arbetslösa var hela3 125 personer, vilket är en ökning med 130 i förhållande till motsvarande tid1978.