prot · G309139 · 1979-12-31 00:00:00 — Det framgåravmittsvaratt jag inte tycker att det f. n.finns någon anledning att vidta några åtgärder. Som svar på följdfrågor kan jagkonstatera att man i vida kretsar har tagit avstånd från tänkbara stridsåtgärdersom skulle diskriminera vissa åsiktsriktningar eller som kan sägas ha encensurliknande karaktär. Jag hänvisar återigen till att parterna påarbetsmarknaden - vi har en lång tradition på detta område -har visat stortsamhällsansvar och att man därför i denna heta situation inte bör rusa iväg ochvidta åtgärder som skulle strida mot vad jag tror att vi är eniga om, nämligenatt både informations- och yttrandefriheten måste få verka. Om vi ser till framtiden får vi, som jag också sagt isvaret, när det hela återgått till ett normalt läge se om det finns anledningatt titta pä de regler som gäller och bedöma om man skall gripa in medlagstiftningsåtgärder eller omman - vilket kan vara nog så viktigt- skall sträva efter att parterna på Nr 139 området träffar avtal som gör att sådana här riskmoment intebehöver den (): m samordning Jag tackar för dessa kompletterande kommentarer. Det ärnaturligtvis bra att man nu hos inblandade parter har insett hur ; . barocktdet är att försöka använda stridsåtgärder för att åstadkomma något slagsförhandscensur över vad som skall få yttras eller publiceras i vårt land. Mendet är naturligtvis väldigt illa om - ifall konflikterna fortsätter - vi får enutveckling som gör att t. ex. tidningstryckandet inte kan fortsätta på grund avpappersbrist eller att tidningar och annat informationsmaterial inte kandistribueras på grund av att man inte har bensin och olja till sina fordon. Jagtycker att vi börjar närma oss en punkt där vi som vakthållare av vårt öppnaoch fria demokratiska system inte utan vidare kan åse hur konflikten rullarvidare. Vad sedan gäller framtiden är det för min del alldelesuppenbart att det som redan inträffat ger oss god anledning att noga tänka överom vi inte genom en översyn av gällande lagstiftning kan få fram regler som påett bättre sätt än vad som är fallet kan tillgodose de krav vi har på en fridebatt och ett fritt informationsutbyte. Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om samordning av vissa flygprojekt Industriministern erhöll ordet för att besvaraHilding () anmälda fråga. 1979/80:426, och anförde; har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta för samordning mellandet svenska civila flygprojektet och den civila motorutvecklingen påVolvo Flygmotor. Enligt vad jag kan förstå föranleds HUding Johanssonsfråga av att f. n. överväger vilken typ av motor som skall användasi det civila passagerarflygplan som utvecklas i samarbete mellan i . Det är ingen hemlighet att ett av alternativenär den gasturbinmotor för propellerdrift som utvecklas i samarbete mellan VolvoFlygmotor och i . Jag vill för inledningsvis påpeka att detav och Fairchild tillverkade planet skall säljas kommersiellt pävärldsmarknaden. Det är därför av yttersta vikt att planet verkligen får enmotor som är anpassad till flygplanets prestanda i övrigt. Detta är ocksåbetydelsefullt för att den satsning som staten gjort på civil flygplansproduktionvid verkligen skall bli framgångsrik. Den kommersiella avvägningenmellan pris, prestanda och övriga leveransvillkor för den tilltänkta motornmåste göras av Om samordning av vissa flygprojekt Jag är inte villig, och jag har inte heller formellamöjligheter, att påverka detta tekniska och kommersiella beslut som andra änjag är mer kvalificerade att fatta. Jag är naturligtvis intresserad av att denmotor som med statlig delfinansiering utvecklas i också blir enkommersiell framgång, men den måste hävda sig på sina egna tekniska ochkommersiella meriter. I enlighet med bestämmelserna i avtalet mellan staten ochSaab-Scania avser jag att hålla mig informerad om motorvalet och de bedömningarsorn därvid gjorts. Jag vill tacka industriministern för svaret på min fråga.Bakgrunden till denna, som jag i enlighet med anvisningarna har gjort mycketkort, är att staten skall stödja utvecklingen på det aktuella området. Vi harinte bara en flygplansindustri utan också en flygmotorindustri i . Förmig ter det sig naturligt att man skall åstadkomma en samverkan, såväl för attutvinna största möjliga effekt av den statliga stimulansen och det statligastödet för den tekniska utvecklingen i som för att få till stånd denstörsta sysselsättningsmässiga effekten av åtgärdernsi. Jag antar att industriministern och jag är intresserade avatt dessa industrier, som varit hårt inställda på militär produktion, i ökadutsträckning kan gå över till civil produktion. Men om det nu inte blir någonsamverkan kan detta leda till att den ena delen, flygmotorindustrin, inte får möjlighetatt utvecklas. Självfallet delar jag industriministerns uppfattning attden motor det gäller skall vara anpassad till flygplanets prestanda i övrigt.Det måste bli fråga om en prövning av prestation och pris. Men jag måste sägaatt jag är besviken över svaret. Det andas en inställning som jag måstebeteckna som präglad av höggradig inaktivitet, ja, passivitet. Jag måste efteratt ha fått detta svar slå fast att regeringen inte genom sin industriministerär villig att göra någonting och att den inte heller har gjort någonting. Påsin höjd är industriministern en intresserad observatör. Det skulle vara underligt om maninte utnyttjade den i avtalet inskrivna möjligheten att få information ommotorval och bedömningar som gjorts. Jag måste fråga industriministern: inte utrymme för något litet större aktivitet på. Delar inteindustriministern min mening att det är ett värde för den svenska nationen kan få till stånd en samordning på denna punkt? I andra länder förekommerju sådana arrangemang. Varför skall vi inte genomföra något sådant i Sverigeutan här begränsa oss enbart till observationer? Jag delar allmännainställning att det är önskvärt att svensk industri inom flygsektorn liksominom andra områden samarbetar för att nå ökad internationell slagkraft. Men medtanke på att är väl förfaren när det gäller konstitutionella frågor är jag litetförvånad över att han karakteriserar mitt svar som präglat av inaktivitet.Förutsättningen för att svensk industri skall, på det sätt som vi alla önskar,utvecklas fortsättningsvis mot ökad konkurrenskraft är att politiker inte träderi företagsledningarnas ställe och tar ansvar för t. ex. den tekniska ellerkommersiella utvecklingen. Det måste vara företagen själva som skall ta ansvar ochkänna den stimulans som ligger i uppgiften att i en fri internationellkonkurrens hävda sin ställning. Jag håller mig fortlöpande informerad omsituationen på det här området, och jag vågar på grundval av den informationjag har vara förhoppningsfull även i denna speciella fråga. Jag tror alltså attdet skall finnas goda förutsättningar för Flygmotor att också på dettaområde följa med i den internationella konkurrensen. Jag vill inte dela denpessimistiska syn i denna fråga som har givit uttryck för.Jag tror att det finns anledning till en försiktig optimism. Om samordning av vissa flygprojekt HILDINGJOHANSSON (s): Det är tydligt att industriministern och jag har sammauppfattning om att den svenska civila flygindustrin skall utvecklas. Jag ärinte pessimistisk, för jag är också medveten om Flygmotors inneboendeförmåga att hävda sig även kommersiellt. Men min optimism skulle vara betydligtstörre om industriministern utvecklade något större aktivitet på det härområdet. Det behövs ett samarbete, men ett samarbete uppstår inte av sigsjälvt. Naturligtvis fordrar inte jag att industriministern skall träda iindustriledningens ställe och tekniskt och kommersiellt bedöma frågorna. Menindustriministern kan verka för ett samarbete. Det innebär inte attindustriministern träder utanför de konstitutionella ramar som flnns för ensvensk regering. Givetvis kan industriministern inte handla utan samråd medregeringen, men nog har industriministern möjligheter att få regeringen med pååtgärder som leder till en samordning på det här området. I själva verket betraktar jag det som bekymmersamt ur rennationell synpunkt att vi, i en liten nation som , inte får till ståndett bättre samarbete på det här området. Vi har inte råd meden-industrisatsningar när i praktiken fler industrier verkar på området. Jag vill på nytt vitsorda att jag delarHilding uppfattning om det angelägna i att den civilaflygplanstillverkningen och motortillverkningen kan utvecklas. När det gällerhur regeringen skall agera i en sådan här fråga har jag dock principellt enhelt annan uppfattning. Vi har påskyndat förhandlingen om delfinansieringen avbåda dessa projekt. Vi fattade i realiteten ett regeringsbeslut innanflygdelegationen hade avlämnat sitt betänkande. Vi inledde tidigt förhandlingarmed företagen för att uppmuntra till beslut och engagemang från deras sida idet samverkansprojekt det här är fråga om. Vi har alltså möjliggjort finansieringenav dessa projekt så att företagen skulle ha de finansiella möjligheterna 2 protokoll 1979/80:139-140 Om samordning av vissa flygprojekt attengagera sig i detta samarbete. Sedan är det fråga om företagens tekniska och ekonomiskakompetens. Där skall staten inte föreskriva hur företagen skall agera - detvore. som jag sade tidigare, att sätta sig i företagsledningarnas ställe, ochdet tror jag vore olyckligt. I den speciella fråga tar uppgäller diskussionen dessutom den tekniska specifikationen i det här speciellamotorvalet. Det är minsann inte någon fråga man kan lösa på politisk väg. Denfrågan måste teknikerna och de som har det affärsmässiga ansvaret självständigtta ställning till. Självfallet kan man inte koppla bort teknikerna - det harjag heller inte avsett. Men industriministern kan lyssna till teknikerna,inhämta deras synpunkter, och från den utgångspunkten agera politiskt. Jagreagerar faktiskt mot den passivitet som kännetecknar industriministernshandlande på den här punkten. Jag är naturligtvis glad över att han har sammagrundinställning som jag och att han är intresserad av att det händer något pådetta område. Men detta intresse måste återspeglas i aktiva insatser. Det finnsländer där man har långtgående föreskrifter på det här området. Såvitt jag intehar blivit fel underrättad har den liberala regeringen i ställt upp somvillkor att man för att få utvecklingsstöd till en flygplansutveckling skallanviinda sig av motorer som delvis tillverkas i . Får jag säga att jag har fortlöpandekontakt med Flygmotor. Jag har för Flygmotors ledning uttrycktregeringens önskemål om att man där gör allt vad man kan för att tekniskttillgodose de krav på val av motor som flygplansprojektet förutsätter. Men orn vi skall gå ett steg tilloch så att säga lagstifta eller föreskriva och villkora val av motor löper manju risken att hela flygplansprojektet, i händelse man inte kommer överens om detekniska specifikationerna, minskar sin internationella slagkraft. Det äregentligen att göra ont värre. Här måste ändå teknikerna tillsammansmed de kommersiellt ansvariga avgöra vad som är den optimala lösningen för attvarje projekt skall nå maximal framgång. Det vore mycket olyckligt, tror jag,om vi följde den kanadensiska modellen. Jag vågar påstå att det finns talrikaexempel, där regeringar har inskridit och på detta sätt föreskrivit komponentervid leveranser, vilket har medfört en sänkt konkurrenskraft och alltså irealiteten haft motsatt verkan mot den avsedda. HILDINGJOHANSSON (s): Får jag tillsist säga två saker. För det första tycker jag att man nog med regeringensmedverkan skulle kunna få fill stånd en samverkan, om man går på linjen att densvensktillverkade motorn svarar mot de prestanda som man har rätt att kräva häroch har ett rimligt pris. Kunde det inte under sådana förhållanden vara naturligt att regeringen verkade för att man får ensamordning till stånd? För det andra skall jag försöka gå in påindustriministerns våglängd och säga: Försök vid nästa kontakt att påverkaförloppet, så att vi får en lösning som, tror jag, både industriministern ochjag innerst inne önskar skall komma till stånd. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Föredrogs och hänvisades 1979/80:2052till civilutskottet 1979/80:2053till socialutskottet § 9 Anslag till Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /80:10 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till jämte motioner. Regeringen hade i proposifion1979/80:100 bil. 9 (kommunikafionsdepar-tementet) under avsnitten Järnvägar m.m. och Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. (s. 88-108) föreslagit att inom ramen . fickträffa hyresköpsavtal med EUROFIMA (avsnittet D, s. 88-106), att till Järnvägar m. m. för /81 anvisadesett reservafions-anslag av 1 . (avsnittet D, s. 88-106), att medge att statens järnvägars statskapital fick sättasned med , i enlighet med vad som hade anförts i proposifionen(avsnittet D, s. 88-106), att till Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för budgetåret1980/81 anvisades ett anslag av . (punkten D 2, s. 106-108). Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:191 av (). 1979/80:210av m. fl. (vpk),vari yrkats 1. att riksdagenbeslutade att under D 1. Järnvägar m. m. anvisa ytterligare 261,7 milj. kr.till investeringar eller summa 1 570 milj. 2. att riksdagenbeslutade aft under D 2. Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. anvisa ytteriigare 96,9 milj. kr. eller summa886,9 milj. 3. att riksdagenskulle uttala sig för en kraftig upprustning av SJ och i detta syfterekommendera en investeringsram på ca räknat i 1981/prisnivå och gällande tioårsperioden1981/82-1990/91, 4. att skulle anhålla hos regeringen att, i sambandmed pågående långtidsplanering för SJ och ined utgångspunkt i beslut enligtpunkten 3, ett konkret investeringsprogram upprättades vilket sedan skulleligga till grund för SJ:s årliga anslagsframställning, 1979/80:244 av () och (). 1979/80:245av m. fl. (s), 1979/80:295av och (båda m), 1979/80:297av (), 1979/80:301 av m. (s), vari yrkats att skulle anhålla att regeringen uppdrog åt SJ attsnarast utreda förutsättningarna för ett statligt övertagande avNordmark-Klarälvens Järnvägar (NKLJ-banan), 1979/80:379 av m. fl. (vpk), variyrkats 1. att hos regeringen begärde förslag rörande enupprustning av järnvägsstationerna i enlighet med vad som anförts i punkten 1 i motionen (Upprustning av järnvägsstationerna), 2. att riksdagenuttalade sig för en ändring av gällande bestämmelser dels vad gällde förbud föralkoholförtäring på tåg i enlighet med vad som anförts i punkten 2 i motionen(Drogfria järnvägsresor), dels vad gällde resande med hund i enlighet med vadsom anförts i punkten 4 i motionen (Speciella vagnar för hundar), 3. att riksdagenhos regeringen begärde förslag om inskränkning i rätten att servera alkohol irestaurangvagnar i enlighet med vad som anförts i punkten 2 i motionen(Drogfria järnvägsresor), 4. att riksdagenskulle uttala sig för en utökning av servicen från AB Trafikrestauranger ienlighet med vad som anförts i punkten 3 i motionen (Utökad service från ABTrafikrestauranger på tågen) och begära förslag av regeringen härom, 5. att riksdagenhos regeringen begärde förslag om personalförstärkning påtågenienlighet medvadsom anförts i punkten 5 i motionen (Mer personal på tågen), 1979/80:380 av m. fl. (m, s, c. fp), 1979/80:381 av och (bådas). 1979/80:383 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari yrkats att uttalade att tvåbemanning av lok i första hand pånattågen borde, återinföras. 1979/80:429av och (båda m). den /80:530 av RaulBlucher (vpk), vari yrkats att hemställde q .qoq hosregeringen om åtgärder så att 1. bandelen tillförsäkradesfortsatt persontra- Anslås statens 2. bandelen skulle upprustas och nyvagnmate- riel (motorvagnar) sättas in för att få till stånd en bättre persontrafikstan dard. 1979/80:531 av (vpk),vari yrkats att hos regeringen skulle anhålla att åtgärder vidtogsför att överföra NKLJ i statlig ägo och inordna företaget i det övrigajärnvägsnätet, 1979/80:532 av och (bådam), 1979/80:533 av ochJohn (båda vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställdeom skyndsam upprustning av Forsmo-Hoting-banan till en standard som tillät 20tons axellast, 1979/80:536 av m. (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde att dubbelspåretsträckan med det snaraste projekterades och att regeringenskyndsamt framlade förslag till medelsanvisning, 1979/80:538 av m. (s), vari yrkats att skulle besluta att hos regeringen anhålla 1. att SJ i samband med upprättande av investeringsplanför utredde förutsättningarna för byggande av ett anslutningsspår mellan (BJ-banan) och i östra , 2. attinlandsbanan mellan och elektrifierades, 1979/80:542 av (), 1979/80:543 av m.fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde om åtgärder föratt trafiken på Enköpingsbanan skulle återupptas. 1979/80:546 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenhos regeringen hemställde om att det nuvarande fraktavtalet mellan SJ och LKABskulle rivas upp och ersättas med ett avtal som konstruerades så att detgynnade de regionalpolitiska strävandena, 2. att riksdagenskulle uttala att medel borde anvisas för upprustning av södraomlopp och hos regeringen hem.ställa om förslag härom. Nr 139 3. att uttalade sig fören sänkning av hamnavgifterna i Torsdaeenden malmhamn i syfte att upprätthållaverksamheten vid hamnen. 1979/80:549 av och (bådam), 1979/80:673 av RuneJonsson m. fl. (s),vari yrkats att hos regeringen begärde att Forsmo-Hoting-banan skulleupprustas till en standard som tillät 20 tons axeltryck, 1979/80:674 av m. fl. (s), 1979/80:678av m. fl. (s), 1979/80:679av m. fl. (s), 1979/80:680av och (båda c), 1979/80:681av m. fl. (c), 1979/80:900av Sfina m. fl. (c), 1979/80:903av och (båda m), 1979/80:905av m. fl. (s), 1979/80:906av m. fl. (c), 1979/80:909 av ochBertil Måbrink (båda vpk), vari yrkats 1. att riksdagenbeslutade om upprustning av järnvägen Växjö-Hults-fred-Västervik, 2. att isamband härmed som sin mening uttalade att alternativet med sn s. k.treskensbana borde prövas, 1979/80:910 av och (bådac), 1979/80:911av m. fl. (c), 1979/80:913av och (båda c), 1979/80:914av och (båda c), 1979/80:920 av m. fl. (c), 1979/80:921 av m.fl. (s). 1979/80:924 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att riksdagenbeslutade att bevilja ett anslag på . för förbättring av driftsäkerheten under vinterförhållanden, varvidbörjan skedde i 1980/budget med ett anslag på , 2. att riksdagenuttalade att statens järnvägars behov av materiel som normalt skulle anskaffasöver investeringsanslaget ej borde anskaffas genom långsiktiga hyresavtal - s.k. leasing-avtal, 1979/80:1014 av () såvitt nu var i fråga(yrkande 2), 1979/80:1025 av m.fl.(s), vari såvift nu var i fråga (yrkandena 5 och 6) hemställts att riksdagenbeslutade 5. att begära attregeringen skulle utreda frågan om avgifterna för järnvägstransporteroch ta initiativ till en omförhandling av nu gällande transportavtal mellan SJoch , 6. att begära attregeringen utarbetade ett program för modernisering och förbättring avmalmbanan, 1979/80:1026 av m. (s), vari yrkats att beslutade att som sin meningge regeringen tillkänna vad som i motionen 1979/80:1025 anförts om avgiftsnivån på , 1979/80:1329 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad i motionen 1979/80:1400 anförts om särskildainvesteringar i väg- och järnvägssystemet i , 1979/80:1332 av (vpk),vari yrkats aft skulle uttala att en omfattande upprustning ochombyggnad av borde komma till ståndoch hemställa hos regeringen om förslag härom, 1979/80:1340 av m.fl. (m), 1979/80:1342 av och (bådac). 1979/80:1343 av (vpk), vari yrkats att hemställde hos regeringen om förslag sominnebar 1. att bandelenKarlskrona-Kristianstad skulle upprustas och elektrifieras, 2. att bandelen Karlskrona-Emmabodaskulle upprustas, 3. att bandelen Sölvesborg-Älmhultskulle bibehållas och upprustas, 1979/80:1.345av och (båda c). 1979/80:1349 av m. fl.(m). vari yrkats att skulle anhålla alt regeringen vidtog åtgärderför att en upprustning av järnvägslinjen skulle komma till ståndmed avseende på såväl gods- som persontrafik. 1979/80:1352 av m.fl.(s), vari yrkats att beslutade 1. att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts orninvesteringsinriktningen för SJ, 2. att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av ettdubbelspår mellan och . 3. att tillJärnvägar m. m. för /81 under sjätte huvudtiteln anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjtreservationsanslag av 1 , 1979/80:1354 av och (bådafp), 1979/80:1362 av och (båda c), 1979/80:1365 av . (fp), vari yrkats att som sin mening gav regeringen till kännaatt den av SJ planerade utbyggnaden av dubbelspår mellan och bordepåbörjas under nästa budgetår, 1979/80:1366 av LarsWerner m. fl. (vpk),vari yrkats att hos regeringen hemställde om åtgärder för att utandröjsmål initiera samråd mellan och berörda länstrafikorganför att utvidga pendeltågstrafiken enligt de intentioner som framförts imotionen, 1979/80:1367 av m. fl. (s), 1979/80:1543 av (vpk), vari yrkats att hos regeringen hemställde om utredning ochförslag om byggandet av en reparationsverkstad för SJ:s godsvagnar i Hybo, 1979/80 1548 av (),vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställts att beslutadeanhålla att regeringen tog initiativ till en omprövning av fraktavtalet mellanLKAB och SJ, 1979/80:1729 av m. fl. (s), 1979/80:17.32av m. fl. (c), 1979/80:1733av (). 1979/80:1736 av andre vicetalmannen () och () samt 1979/80:1744 av och (båda s). 1. attriksdagen skulle a. med bifall till regeringens förslag samt med avslag påmotionerna 1979/80:210 yrkandet 1 och 1979/80:1352 yrkandet 3 till Järnvägar m. m. för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1 , b. avslå motionen 1979/80:1352 yrkandet 1 ominvesteringsinriktningen för SJ, c. avslå motionen 1979/80:924 yrkandet 2 om att SJ;sbehov av materiel ej skulle anskaffas genom långsiktiga hyresavtal, 2. aft riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:536. 1979/80:1.352 yrkandet 2 och 1979/80;1365. samtliga om utbyggnaden av dubbelspår mellan och , 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:210 yrkandena 3 och 4 orn investeringsram för SJm. 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:911 yrkandet i om inriktningen av SJ:sinvesteringar och utvecklingsarbete, 5. att riksdagenmedgav att inom ramen . fick träffahyresköpsavtal med EUROFIMA, 6. att riksdagenmedgav att statens järnvägars statskapital fick sättas ned med 160 000 000 kr.i enlighet med vad föredragande departementschefen anfört, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:924 yrkandet 1 om särskilt anslag förförstärkning av vinterberedskapen vid SJ, m. m., 8. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:549 om järnvägstrafiken i länsnordostregion och 1979/80:900 om bibehållande av , 9. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1366 om utvidgad pendeltågstrafik, 10. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1014 yrkandet 2 om järnvägskornmunikationerna iSödermanlands län, m. m., 11. att riksdagenlämnade motionen 1979/80:921 om snabbtågsförbindelser i utanåtgärd, 12. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:905 och 1979/80.1354. båda omkommunikationsradio på SJ:s tåg m. m.. 13. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:379 yrkandet 1 och 1979/80:911 yrkandet c, bådaorn upprustning av järnvägsstationer m. m., 14. att riksdagenskulle a. avslå motionen 1979/80:1332 om upprustning ochutbyggnad av , b. avslå motionen 1979/80:542 om bevarande avkulturhistoriskt värde fulla stationshus m. m.. 15. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:429 och 1979/80:532, båda om införande avbiltåg, 16. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:1543 om reparationsverkstad för SJ i Hybo. 17. att riksdagenlämnade utan åtgärd a. mofionerna 1979/80:533, 1979/80:673 och 1979/80:1349,samtliga om upprustning av järnvägslinjen , b. motionen 1979/80:538 om en investeringsplan förinlandsbanan, m. m., c. motionen 1979/80:1329 såvitt nu var i fråga ominvesteringar i järnvägar utom i vad avsåg NKLJ-banan, d. motionen 1979/80:530 om bevarande av persontrafiken påbandelen ,