prot · G309122 · 1979-12-31 00:00:00 — somskedde , konstaterat att det finns risker med dieselavgaser; måste manväl någon gäng också komma fram till den slutsatsen att de skall bekämpas påett effektivt sätt. är det bekant att det under jord och i slutna utrymmenbara finns ett effektivt sätt att göra detta, nämligen att ta bortdieseldriften. Då borde man väl ändå, om det fanns någon ruter isocialutskottet, från dess sida havda hälsosynpunkterna- det är egentligendetta utskotts främsta uppgift - genom att beställa någon form av åtgärd ellerviljeyttring från regeringen. Men tydligen är man helt utan denna vilja, ochdet beklagar jag. Positionerna har tydligen inte flyttats fram det minsta sedani höstas. I vad gäller frågan om lön vid avbrytande av arbete hardet tyvärr, , skett en försvagning. Jag hade nästan förväntatmig någon form av skrivning från utskottet, innebärande att skyddskommitténåtminstone skulle få i uppdrag att ta upp denna fråga till ordentligtövervägande. Men tyvärr finns det ingen sådan skrivning i socialutskottetsbetänkande, och vi kan väl då inte förvänta oss någon sådan från utredningenoch inte heller något motsvarande förslag från regeringens sida. Om man nu har en insikt - sorn anförandenågot besjälades av - om att det inte är bra som det är. skulle väl det minstaman borde göra i - när rnan dessutom fått ett uttolkande utslag frånarbetsdomstolen i fråga om denna lag - vara att peka på det som är felaktigtoch försöka få det tillrättalagt. Konsekvensen av nuvarande ordning när ett skyddsombudskall avbryta ett arbete blir, som den som praktiskt varit med omhur det går till vet, i själva verket en ekonomisk utpressning, därföretagsledning och andra intressenter kommer att ifrågasätta om avbrottetskett med fog eller inte. I det senare fallet kommer inte lön att utgå. Därmedskapar ni en spricka i arbetsmiljöarbetet vilken kan vara till mycket storskada. Att inte socialutskottet har uppmärksammat den stora fara förarbetsmiljöarbetets fortsatta bedrivande i en hög utsträckning, något somskyddsombuden borde vara en garanti för, tycker jag år mycket allvarligt.Kanske beklagar jag framför allt att socialdemokraterna inte tagit fasta pådenna fråga, som är föremål för debatt ute i fackföreningsrörelsen. Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmdjöområ-det GABRIELROMANUS (fp): När det gäller riskerna med dieseldrift islutna utrymmen pågår det, som jag nämnde, ett intensivt arbete för attytterligare förbättra säkerheten och komma till rätta med de problem som finns.Vi har en ansvarig myndighet, arbetarskyddsstyrelsen, med sakkunskap på dettaområde. De regler som gäller är utfärdade av arbetarskyddsstyrelsen. Det kan inte göras gällande att man har bortsett från attdet finns risker, men de regler som gäller är utfärdade av den myndighet somhar sakkunskap på området, och man arbetar på att ytterligare förbättra dessaregler. Man har inte funnit skäl att ingripa med ett totalförbud. I allt arbetsmiljöarbete är det viktigaste och detgrundläggande att ta hänsyn till arbetarnas hälsa. Men man får inte göra sådanaingrepp att verksamheten totalt måste avbrytas, om inte riskerna är så storaatt verksamheten över huvud taget inte kan tolereras, och så har man intebedömt det i detta fall. Arbetsdomstolens utslag innebar alltså att lön skall utgåunder den tid då arbetet med fog har varit stoppat. Utskottet har ett sådantförtroende för skyddsombuden, att vi menar att de kan bedöma om det finns fogför att avbryta arbetet. Vi bör därför avvakta utredningens arbete. Skulle detvisa sig att den nuvarande lagstiftningen medför omfattande problerii. utgårjag från att utredningen lägger fram förslag om förändringar. Vissalagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet LARS-OVEHAGBERG (vpk): Jag tror inte att det finns något specielltförbud för anställningsskyddskommittén att lägga fram förslag, men frågan ärvilken grund den har för att göra det. Arbetsdomstolens tolkning har inträffatefter det att utredningen tillsatts. Regeringen ger ofta tilläggsdirektiv tillutredningar, och det hade inte skadat om socialutskottet hade bemödat sig omatt avge någon viljeyttring, att göra ett uttalande om att detta problem måstelösas. I det här fallet har dåligt på fötterna vad gäller atthävda skyddsombudens ställning. Jag litar också på skyddsombuden, men jag litar inte påföretagsledningarna som bedriver sin verksamhet för att få högsta möjligavinst. Vi vet av erfarenhet att de kominer att utnyttja varje möjlighet ilagstiftningen för att bromsa kostnaderna för arbetsmiljöverksainhet, De är detfaktiska hotet mot skyddsombudens verksamhet. är medvetet om problemet med användandetav dieseldrivna fordon i slutna utrymmen. Det är bra. Men utskottet drar inte konsekvensernadärav. Vilka säkerhetsanordningar vi än föreskriver kan vi aldrig komma ifrånproblemet, om vi inte helt förbjuder användningen. storaslagnummer var att ett förbud skulle ge väldigakonsekvenser för produktionen. Då frågar man sig: Hur länge skall ett sådantskäl lägga hinder i vägen för förbud mot användning av diesel i dessa utrymmen?Är det 10, 20 eller ? När skall vi tvinga fram forskning och utveckling pådetta område? Vill man driva på den forskningen, hemställer man hos regeringenom ett förslag. borde väl ha det förtroendet för en regeringsom han annars så beredvilligt stöttar att han tror den om att kunna lägga framett förslag som är förenat med sådana villkor att en övergång till andrabränslen kan ske snabbt. sägeratt det inte går att lösa problemet med dieseldrift i slutna utrymmen på annatsätt än med ett totalt förbud. Jag kan bara konstatera att den ansvarigasakkunniga myndigheten har en annan bedömning, eftersom den arbetar med attförbättra säkerheten utan att föreslå ett totalt förbud. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Den myndigheten arbetar med att försöka få såbra miljö som möjligt med de dieseldrivna fordonen, eftersom vi inte harnågot förbud. Men vi har möjlighet att förbjuda användningen av diesel. Defackliga organisationerna anser att de dieseldrivna fordonen i slutna utrymmenunder jord innebär en stor fara. Ytterligare en sak i socialutskottets betänkande ställerjag mig tveksam till. Det är dess glidning när man säger att man skall forska iorn dieselavgaserna är farliga eller inte. Utskottet försöker krypa bakom detförhållandet att ett utredningsarbete pågår. Om man är tveksam i den fråganborde man vända på den ochsäga sig att om man kan misstänka att någonting är farligt bör det avbrytas.Men den inställningen har inte socialutskottet. 1 stället resonerar man som såatt denna fara kan få drabba arbetare, för i annat fall kan produktionenstöras. Detta är verkligen en beklämmande inställning till arbetsmiljöarbetet,och den måste hos dem som' drabbas undergräva förtroendet för ochlagstiftarna. Överläggningen var härmed avslutad. Vissa lagstiftningsfrågor m. m: på arbetsmiljöområdet UtskoUets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition. Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 34 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit det av under Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 292 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 640 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 34 mom. 3röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motion 640 av m.fl. Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 291 Nej - 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1979/80:25med anledning av proposition 1979/80:100 såvitt gäller anslag till kyrkliga ändamål jämte motion 1979/80:27 med anledning avproposition 1979/80:100 såvitt gäller den för televerketavsedda medelsanvisningen till radio och television jämte Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 8 Vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:36 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avservissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 16 () Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 17(industridepartementet) under punkten E 2 (s. 176-178) föreslagit atttill för /81 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:952 av m. fl. (vpk), vari hemställts att riksdagenbeslutade om ett förslagsanslag till statens elektriska inspektion med . för /81 i enlighet med statens industriverks förslag. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionen 1979/80:952 till /81 anvisade ett förslagsanslag av . 1. av , , ,, och (alla s) som ansett attutskottet bort hemställa att med anledning av regeringens förslag ochmotionen 1979/80:952 till för /81anvisade ett förslagsanslag av . Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Punkt 26 (Förenade fabriksverken; Byggnader och utrustning)Regeringen hade under punkten G 3 (s. 321-326) föreslagit att tillFörenade fabriksverken: Byggnader och utrustning för budgetåret 1980/81anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:251 av m. fl. (s), vari hemställts att riksdagengav regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande detlångsiktiga tryggandet av sysselsättningen vid Vanäsverken i . 1. beträffandeanslag till förenade fabriksverken att med bifall till regeringensförslag till Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning för budgetåret1980/81 anvisade ett reservationsanslag av , 2. beträffande strukturplan förVanäsverken att skulle avslå motionen 1979/80:251. 2. av , , ,, och (alla s) som ansettatt utskottet bort hemställa 2, beträffande strukturplan för Vanäsverken att riksdagenmed bifall till motionen 1979/80:251 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, (s): Det ansträngda statsflnansiella läget fårnaturligtvis inte medföra idiotstopp. Just inom industriverkets arbetsområdehar en återhållsamhet med anslag förekommit som inte precis är förenlig medförnuftiga avvägningar. Penningbrist har t, ex, hotat bidragen tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet. Därigenom har ansökningar frånmindre och Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde medelstoraföretag, tillkomna under bestämda förespeglingar till de sökande, blivitliggande. har emellertid i ett tidigare, enhälligtbetänkande visat på det orimliga i förhållandet. per sparad liter olja. Punkten 18 i utskottets betänkande innebär attlandsbygdens elektrifiering nu på grund av brist på pengar inte fullföljs i denordning som koinmunerna har förespeglats. Med den anslagsbrist som jagvisat på är det emellertid inte möjligt att finansiera ytterligarelandsbygdselektrifiering på det sätt som motionärerna föreslagit, alltså genomatt disponera medel från anslaget till energibesparande åtgärder inomnäringslivet. Trots att vi inser det angelägna i detta har näringsutskottetssocialdemokratiska ledamöter inte kunnat reservera sig på den här punkten. Men under punkten 16 har vi en reservation, som jag skallberöra. Reservationen under punkten 26 återkommer till. Efter påpekanden i tidigare motioner av ochvår förre riksdagskollega har industriverket aktualiserat ettgammalt krav från elektriska inspektionen om personalförstärkning. 1 näringsutskottetsbetänkande /79:28 uttalas att det är väsentligt att inspektionen förfogaröver tillräckliga resurser för att kunna fullfölja sina uppgifter påelsäkerhetsområdet. gjorde ett uttalande i enlighet medutskottets förslag om att regeringen borde kunna medge sådana överskridanden avanslaget som motiveras av nödvändiga inspektionsresor. Utskottet konstateradeatt det ankom på verket att i samband rned den årliga anslagsframställningenbedöma inspektionens personalbehov på . föreligger ettunderlagsmaterial för bedömning av personalbehovet. Mot den bakgrunden föreslårreservanterna att anslår medel så att ytterligare tre tjänster somhandläggare vid inspektionen kan inrättas. Vidare bör ytterligare medel anvisasför inspektionsresor och anslaget därför räknas upp. Man skall i ett trängt budgetläge naturligtvis jagamöjligheter till besparingar. Men att spara genom att avstå från inspektionerkan verkligen inte vara förnuftigt, i all synnerhet inte när behovet därav ärså stort, något som eftersläpningen i ärenden för elektriska inspektionen bärvittne om. Därför har socialdemokraterna i näringsutskottet reserverat sig medanledning av motionen 952, Jag yrkar bifall reservationen. TOMMYFRANZÉN (vpk): är ju denmyndighet som skall utöva kontroll och tillsyn över alla i landet förekommandestarkströmsanläggningar. Denna kontroll blir. som kanske alla förstår,omfattande om man skall kunna upprätthålla den tillsyn som föreskrivs. År 1965förbrukade vidrygt 50TWh elektrisk energi i landet.År 1979. dvs. , uppgick konsumtionen till ungefär . Det bliren ökning i elektrisk konsumtion på . Men har den elektriska inspektionengenom åren haft i stort sett samma antal tjänster. För den som har någorlundainsikt i elektriskt installationsarbete och insikt i vad denna inspektioninnebär borde det stå klart att detta stillastående beträffandepersonalresurser mer eller mindre utgör en katastrof vad gäller tillsynen ochkontrollen över de elektriska starkströmsanläggningarna. Utskottet vill alltså inte utöka antalet handläggandetjänster för elinspek-tionerna. Ändå kommer elkonsumtionen . enligtföreträdarna för de vinnande ja-alternativen vid kärnkraftsomröstningen. attuppgå till mellan 125 och . Det betyder en tredubbling jämfört inedkonsumtionen . Regeringen och utskottet har inte gjort någon som helstbedömning av elinspektionens nödvändiga utbyggnad på . Tvärtom talarbåde regeringen och utskottet om oförändrade personella resurser. De f. n. 22handläggande tjänstemännen i detta land. uppdelade på fem distrikt, skall klaraalla stora anläggningar. Vilka anläggningar rör det sig då om? Ja, det gällerfrämst industriella anläggningar där elkonsumtionen utgör ungefärligen hälftenav den totala kraftkonsumtionen, men det gäller också s. k. tillfälligaanläggningar, alltså anläggningar som uppförs när man bygger industrier ellerbostäder. De industriella anläggningarna och framför allt detillfälliga anläggningarna förslits i väldigt hög grad under användandet. Förde tillfälliga anläggningarna är förslitningsgraden så hög att man borde ha enkontinuerlig kontroll och översyn av desamma. På byggarbetsplatserna förekommertyvärr alltför ofta att icke behörig personal ger sig i kast ined att arbetamed starkströmsanläggningarna, alltså mot gällande föreskrifter. Detta gör attriskerna för dem som arbetar på dessa byggarbetsplatser ökar väsentligt. Följdenkan bli att de arbetande riskerar att få elström genom kroppen. Det finns mångaexempel bland elektrikerna på just sådana här saker. Det har också förekommitflera dödsfall på grund av att sådana här anläggningar arfelaktigt monterade och har fortsatt att vara det. eftersom tillräckligkontroll och tillsyn inte har skett. Det fältarbete som statens elektriska inspektion skallutföra på sådana anläggningar blir av personella och ekonomiska skäl tyvärrväldigt ringa. Man har inte möjlighet att efterleva gällande föreskrifter.Efterlevnaden är långt ifrån tillfredsställande. Arbetsmiljölagens ikraftträdande innebar ytterligare enarbetsbörda för statens elektriska inspektion. Men inte heller då villeregeringen medge någon utökning, I stället har man på olika sätt försökt utredaoch rationalisera inspektionens arbete utan att för den skull ha kommit någonvart. När det gäller tillbud och olycksfall på det elektriskaområdet är det inte yrkesinspektionen som sköter undersökningen, utan yrkesinspektionenkallar på elinspektionen. som är den specialinspektion som handlägger dessafrågor. Kunnandet finns inte hos yrkesinspektionen men väl hos den elektriskainspektionen. Dennafråga har behandlats tidigare under två riksmöten. 13 protokoll 1979/80:121-122 Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde tillfällenhade regeringen och utskottet den uppfattningen att någon ökning av antalettjänster eller av resurserna i övrigt inte kunde komma i fråga. Ja, en litenförändring skedde . då man var villig att medge ett överskridande avreseanslaget. Men har statens industriverk krävt att det inrättastre nya handläggartjänster. Verket har också krävt ökade reseanslag.Sammantaget innebär kraven en ökning utöver regeringens budgetförslag med . Utskottsmajoriteten har inte funnit anledning atttillstyrka dessa krav. Det är egentligen väldigt underligt med tanke på vadutskottet sade i sitt betänkande : "Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det är väsentligt att statens elektriska inspektionförfogar över tillräckliga resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter påelsäkerhetsområdet." ansluter sig utskottet till att börja med tillmotionärernas syn på betydelsen av att inspektionen har möjligheter attfullgöra sina viktiga tillsynsuppgifter. Men när man kommer till beslutet, närman kornmer till frågan om att plocka fram resurserna, då gör man enhelomvändning som inte alls står i överensstämmelse med vad man har uttalat.Nej. då säger utskottet helt plötsligt att några nya tjänster kommer inte ifråga och reseanslaget är vi inte med på att höja! Det förefaller som om utskottets ena hand inte vet vad denandra gör. Men framför allt förefaller det som om utskottsmajoriteten inte vetvad den pratar om. kommunisterna stöder i motionen helt ochfullt statens industriverks anslagsframställning. Vi anser den visserligen varai blygsammaste laget med hänsyn till de uppgifter som åvilar inspektionen, menvi tycker att det är bra att det har börjat röra på sig i de här frågorna. Detär nödvändigt, framför allt med tanke pa hur framtiden kommer att se ut inomelinspektionens verksamhetsområde. Tyvärr, får jag väl säga. har den reservation somsocialdemokraterna avgivit med anledning av vpk-motionen inte följtindustriverkets anslagsäskande fullt ut. såsom vi har gjort i motionen. Men vitycker naturligtvis att det är bra att socialdemokraterna börjar inse att detfinns skäl att ansluta sig till vpk-motioner och också att avge reservationermed anledning av sådana. I det här läget tänker jag därför inte yrka bifalltill motionen, utan jag vill yrka bifall till reservation 1, som har tillkommitmed anledning av vpk:s inotion. () replik: Med anledning av påpekande attdet belopp vi tagit upp i reservationen inte exakt stämmer med vad motionärernahar begärt vill jag hänvisa till vad utskottet har skrivit överst på s. 5 ibetänkandet. Där förklaras nämligen att enligt regleringsbrevet för statenselektriska inspektion finns innevarande budgetår . Det finns alltså en reservation med vilken anslagsposten harreducerats. PAULJANSSON (s): Frågan om Vanäsverkens framtid härvid mångatillfällen varit föremål för uppmärksamhet och debatt här i kammaren. Det kännsnästan litet genant att så ofta behöva ta kammarens tid i anspråk för attdiskutera detta ämne. men så länge statsmakterna inte är villiga att ta sittfulla ansvar för att lösa sysselsättningsfrågorna vid denna statligaanläggning måste vi på Skaraborgsbänken hålla den här debatten levande. har emellertid en möjlighet att i dennafråga uttala en viljeinriktning sorn kan bidraga till att stilla den oro för deframtida jobben vilken råder bland de anställda vid och blandmänniskorna i hela . Denna möjlighet består i att rösta för densocialdemokratiska reservationen 2 vid näringsutskottets betänkande, punkt 26.I den reservationen ställer sig nämligen näringsutskottets socialdemokratiskaledamöter bakom inotion 251 av mig och några övriga riksdagsledamöter, där vihemställer att regeringen ger till känna vad som i motionen anförtsbeträffande det långsiktiga tryggandet av sysselsättningen vid Vanäsverken iKarlsborg. utgår jag från att i varje fall de borgerligaledamöterna på Skaraborgsbänken skall utnyttja denna möjlighet och geVanasverken och ett aktivt stöd i denna för hela värt län,, viktiga fråga. Om ingenting händer då det gäller att strukturera omföretaget och komplettera ammunitionstillverkningen med annan produktion, föreliggeren uppenbar risk för att arbetsstyrkan vid Vanäsverken inom en nära framtidkommer att halveras. Detta skulle ställa kommunen och de anställda i en mycketbesvärlig situation, särskilt med tanke pä de andra hot som vilar överarbetsmarknaden i . Vi har i olika sammanhang framhållit att staten måstekänna ett alldeles speciellt ansvar för sysselsättningen i . Orten somsådan har- och det har vi sagt vid många tillfällen - nämligen tillkommit, ochgenom åren utvecklats, tack vare de militära satsningar som staten gjorde iKarlsborg. Dessa började i historisk tid genom att man byggde Karlsborgsfästning. Kring detta fästningsverk har sedan samhället vuxit upp. och undanför undan har staten satsat ytterligare på militära anläggningar på denna ort. Ser vi på den aktuella sysselsättningssituationen ikommunen, finner vi att ca 1 350 personer är beroende av militärverksamhet för sin sysselsättning, medan endast omkring 500 personer har jobbinom civil tillverkningsindustri. Detta visar med all önskvärd tydlighet attstaten måste ha ett stort ansvar för situationen i . Att staten verkligen har detta ansvar bekräftades på ettförtjänstfullt sätt av försvarsminister vid en frågedebatt somjag hade med honom här i kammaren , då vi diskuteradejust Vanäsverken. Det uttalande som socialdemokraterna gör i sin reservationvid utskottets betankande, nämligen att regeringens åtgärder vittnar om enanniärknings- Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde värdpassivitet i detta ärende, måste jag livligt instämma i. Denna passivitet kommer bl, a, till uttryck i detförhållandet att svaret på den skrivelse till regeringen från de anställdasorganisationer vid Vanäsverken vilken vi lagt som bilaga till vår motion ochvilken avsändes kom från regeringen nästan fyramånader senare, . Detta visar om något en betydande passivitet,för att inte säga nonchalans, från regeringens sida då det gäller umgänget medframför allt fackliga organisationer som uttrycker oro för sin arbetsplats -fackliga organisationer som företräder statligt anställda. När detta svar då äntligen kom från industriministernvisade det sig att det inte innehöll något nytt - det är redan kända fakta somredovisas. Industriministern hänvisar bl. a. till att Vanäsverken harfått en order på 12 milj. kr. avseende ammunition för försvarets behov. Det äralltså en mycket kortsiktig åtgärd och innebär inget stöd på sikt.Industriministern framhåller vidare med skärpa att medelssituationen är sådanatt den inte medger några ytterligare åtgärder i det här avseendet. Någonytterligare stödbeställning kan Vanäsverken alltså inte räkna med enligtindustriministern.