prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Vad som har sagts i reservation nr 1 oeh i debatten om altdella syslem med tillägg i stället för avgifter skulle innebära en ökadfläskproduklion oeh därmed ökade exportkostnader måsle väl ändå grunda sig påen felsyn. Det av mig förordade systemet är i det fallet lika styrande i rättriktning lill familjejordbrukets förmån som ett syslem med avgifter, men jagnoterar naturligtvis med tillfredsställelse - t. o. m. med stortillfredsställelse - att reservanterna ansluter sig lill en styrning avproduktionen lill familjejordbrukens fördel. Det är etl betydande framsteg iett gemensamt synsätt för den nu fastlagda jordbrukspolitiken. När del gäller Norrlandsslödet är utskottet glädjande nogenigt. Man föreslår elt tillkännagivande till regeringen. Anledningenär att utskottet förordat atl utformningen av Norrlandsstödet görs till föremålför en genomgripande översyn genom en parlamentarisk kommitté. Del vore en överdrift atl säga atl utskottet med sinskrivning har givit regeringen klara direktiv för den fortsatta ulredningen.Jag utgår emellertid frän alt utskottets syfte är alt fä utrett hur det samladestödet till jordbruket i norra skall utformas för att del förjordbruket gällande inkomstrnålet skall uppnås i alla delar av landet och dåäven i . Det är i sä fall ett positivt syfte, som jag gärna anslutermig lill. Och jag har naturligtvis ingenting emot en parlamentariskt sammansattutredning. Det skulle, herr talman, vara frestande alt kommentera demånga inlägg som har gjorts. Med tanke på att debatten avbröts ochrisken synes vara överhängande alt ärendet inle heller kanslutbehandlas, avstår jag frän vidare kommentarer. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. in. SVANTELUNDKVIST (s): Jordbruksministern började silt anförande medalt säga alt syftet med jordbrukspolitiken skall vara att främjafamiljelantbrukel. Och det var därför som jag i mitt inledningsanförande i gåranklagade jordbruksministern för att anlägga en för begränsad syn påjordbrukspolitiken. Jordbrukspolitiken måste ju innebära någonting mer än attvi bara inriktar oss på frågan om i vilken form vi skall producera. Jordbrukspolitiken är ett intresse för hela svenskafolkel, för konsumenterna och för jordbrukarna. Därför kan man inte bara läggaupp resonemanget utifrån den uppfattningen att alla åtgärder som syfiar tillatt stärka familjejordbruket är rikliga oeh skall vidtas. Vi måste också frågaoss vilka andra konsekvenser ätgärderna får. Jagskall ställa en fråga lill jordbruksminislern; Vi har hafl som Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. utgångspunkt- och det var jordbruksutredningens första tanke - alt vi måste vidta åtgärderför att begränsa risken för överskott. Tror jordbruksministern att det i ettsådant läge är det säkraste sättet att möta den risken, att premieraproducenter av upp till 2 000 svin, som det gäller i propositionen? Del innebärju en stimulans lill ökad produktion. Vi vet dessutom all ocksåstorproducenterna får sina , dvs. rabatter frän slakterierna, och dellar bort effekten av att de inte får nägon premie av staten. Sammantaget blir(j det bara en ökad stimulans för fläskproduktion, och därmed har man ickeuppnått det önskade resultatet. Del förslag som jordbruksnämnden kom med innebar alt man islället vid prislryckande överskott skulle ta ut en differenfierad avgift, somi den meningen skulle drabba storproducenten mera. Men en utebliven avgift är,som jag ser det, en mindre stimulans till ökad produktion än en premie. Enpremie måste ju vara en betydligt större slimulans. Jag tror uppriktigt sagl alt jordbruksminislern med sittsystem kommer att misslyckas med atl uppnå det som var avsikten med åtgärden,nämligen all möta risken för överproduktion. Det kommer förmodligen i ställetalt permanenta risken för överproduktion, och då behåller vi dettaprispälägg. Jag har en liten känsla av alt det var del som var önskemålet frånproducenternas sida. Vid den hearing vi hade i jordbruksutskottet sadeproducenterna atl deras önskemål var alt kunna öka fläskproduktionen. Ochdärmed har vi ju inle nätt det syfte som var avsikten. Om vi med del syslem jag har föreslagitskulle misslyckas med atl uppnå syftet, dä är jag beredd att stå upp ocherkänna det oeh att föreslå ett annat system. Men döm inte ul del, innan vi harsett hur del fungerar! Jag är nämligen hell övertygad om att del kommer atl fåden effekt som är avsedd. kan rimligen inte göra gällande med delta syslem skulle öka fläskproduklionen, eftersom det är de storaproducenterna som drabbas. Det är, herr talman, sedan längekänt att inte gillar jordbrukspolitiska beslul.Likaså är det känt atl han tycker atl jag pratar för mycket omfamiljelantbrukel. Åt detta är nu inle mycket att göra. Jag fullföljer 1977 ärsbeslut, och så länge det gäller kommer jag att fortsätta atl slå vakt omfamiljelantbrukel. Det är den enkla förklaringen lill atl jag sä ofta talar omdel. SVANTELUNDKVIST (s): Det är alldeles rikligt, jordbruksminislern,att vi är oense när det gäller beslut. I del bortsågjordbruksminislern från den eniga jordbruksutredningens rekommendationer, attvi borde ligga kvar i den likaställning i målsättningen som vi hitintills hadehafl mellan å ena sidan producenternas och å andra sidan konsumenternasintressen. Jordbruksministern ansåg det dä motiverat atl skjuta i förgrundeninkomstutvecklingen för producenterna som etl huvudsyfte förjordbrukspolitiken. och jagsäger nu alt jag tror förutsättningen för alt kunna föra en brajordbrukspolitik i det här landet, en jordbrukspolitik som är lill gagn förnäringen, är att den omfattas med förtroende av både konsumenter ochproducenter. Från den utgångspunkten var det här avsteget frän jordbruksutredningensrekommendationer inle bra. Den åtgärd som jordbruksministern nu föreslår ärinspirerad från producentsidan. Den innebär atl man stimulerar till ökad produktionhos småproducenterna i ett läge där vi diskuterar hur vi skall kunna begränsaproduktionen. Systemet kan bara fungera i den mån jordbruksministern uppnår detresultatet atl han inte bara hindrar storproducenternas expansion utanpraktiskt tagel slär ihjäl produktionen på den sidan. Om delta är syftet, dåtycker jag att man har anledning atl reagera. Jag tror nämligen alt det är braför oss atl ha olika förelagsformer som fungerar vid sidan av varandra, inteminst för all vi skall kunna garantera all olika avnämare fär en rättvistillgång lill råvaran men även för alt vi skall få en möjlighet att övervakaprisbildningen på det här området. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. måste nog bestämma sig.Det går inle alt den ena gängen säga att milt syslem medverkar till en ökadfläskproduktion och i nästa inlägg säga alt systemet hotar atl slå ihjälstorproduktionen. Det går inte ihop. säger också altjag proposition sköt inkomstmälet i förgrunden, och det är riktigt.Jag måste nog erkänna att jag inte lyckats fullfölja dessa intentioner.På någol annat sätt kan man inle tolka det förhållandet att vi har en situationsom innebär att tusentals jordbrukare nu står inför konkurshol. Det skulle deinte ha gjort om det här målet hade uppfyllts. SVANTELUNDKVIST (s): Jag vill markera atl vi är ense omatt vi skall ha ett jordbruk som har till huvudsyfte att klara vårlivsmedelsförsörjning. Det skall enligt min mening ske pä ett sådant sätt atlkonsumenterna kan få livsmedel till rimliga priser och jordbrukarna den ersättningför silt arbete som de är berättigade lill. Jordbrukarna skall dä fåersättningen under de former som vi har diskuterat. Men det är också fråga om vilken inriktningjordbrukspolitiken skall ha för atl vi exempelvis skall kunna bygga upp ettslagkraftigt familjelantbruk. Då kan vi inle bara säga atl målet är all tillvarje pris och i alla sammanhang bygga upp familjejordbruket. Det bör inte fåske på det sätt som strider mot de övriga mål vi har när det gällerinriktningen av vår produktion. Del viktiga är - om jag förstått rätt -att vi lill varje pris håller fast vid atl bygga upp familjelantbrukel. Det ärhär som jag menar alt har en för snäv syn påjordbrukspolitikens roll. Den måste sättas in i ett större sammanhang, ochkonsekvenserna av de åtgärder man vidtar måste bedömas utifrån flerautgångspunkter än enbart producenternas Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. - ävenfrån konsumenternas. Och långsiktigt gäller det vilken inriktning vi skall ha iframliden pä jordbruket totalt sett. Beträffande första delen av kan vi vara överens. Del är första gången på länge, och jag är gladför alt vi i den delen nådde samstämmighet. I den andra delen frågade vilkenutformning familjelantbrukel skall ha och sade att del var del del gällde. Familjejordbruket betyder fler enheter än om man har ettstort jordbruk. Och vi vet all den odlade arealen här i landet är begränsad -den blir inle större än den är . Dä kan familjejordbruket rimligen inleexpandera pä arealsidan och på del sättet fä ökade inkomster som täcker ökadeutgifter. Familjelantbruket måsle i stället ha en allsidig produktion. Man börhelst ha både mjölk- och fläskproduklion och även hönsproduktion. Men del finns inget utrymme för familjelantbrukel att fåden produktionen om elt fåtal myckel slora producenler ägnar sig enbart ål denhär driften i specialiserad form. Del är den enda och enkla grundsatsen i mitt resonemangoch min omtanke om familjejordbrukets fortlevnad. SVANTELUNDKVIST (s): Jag hoppas att vi dä kanske kan bli överensom det följande. En förutsättning för atl kunna motverka all hamna i enöverskotlssiluation -vi vill försöka förhindra alt hamna i en sådan, men vi vetatl vi riskerar alt hamna där vid åtskilliga tillfällen - är att hålla tillbakaen expansion av fläskproduktionen. Men om vi dä ger småproducenternapremier om de ökar sin fläskproduktion - vill ju stödjautbyggnaden av familjejordbruket genom alt sälta in för ökning avfläskproduktionen hos småproducenterna - kan vi motverka enöverskottssituation enbart genom atl på någol sätt la bort produktionen hosstorproducenterna. Är målet alltså atl de befintliga storproducenterna- som också kan vara familjejordbrukare, vilket vet - skalllägga ner sin verksamhet för alt vi skall kunna fä utrymme för mänga flersmåproducenter? Är del målet? Jag har för min del sagt - och del är ocksåsocialdemokraternas uppfattning - atl om vi hamnar i en överskotlssiluation, dåvill vi vara med om alt vidta åtgärder som motverkar risken för en ökadproduktion. Och är vi beredda alt sälta in åtgärder som hindrar etltillskott av nya storproducenter. Men vi har icke önskat vara med om atl slå ihjälde storproducenter vi har , därför alt vi vet att de ärproducenter lill avnämare som kan ha elt intresse av att ha tillgäng tillfläskproduklion för att garantera sig insikt i prisbildningen påfläskproduktionens område. Med risk för talmannens ogillande måste jagfå svara . Jag har ingen önskan atl slå ihjäl nägon. Jag är en ganskafridsam man. Det har aldrig varil min avsikt atl slå ihjäl de störrefläskproducenterna, som uttryckte det. Min strävan är bara altde inte skall expandera mer. De skall inle bli större, och de skall inle blifler än . Därför är del egentligen etl försök att göra en höna av enfjäder när argumenterar som han gör. innebär ju bara en annan teknisk lösning av propositionens förslag.Då borde vi i princip vara överens. Samma förutsättningar gäller ju för propositionen och förreservationen, nämligen atl man har ett prispressande överskott och alt destörre producenterna skall betala mera av exportkostnaderna än de mindre,eftersom det är de större producenterna som har förorsakat överskottet. Oeh detrör sig i bägge fallen - i reservationen och i propositionen - om lika mycketpengar. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. SVANTELUNDKVIST (s): Jag skall bara sluta med att konstatera atljordbruksministern vill behålla de nuvarande storproducenterna och all handessutom vill införa en premie för fläskproduklion hos småproducenterna. Dettatror han skall leda till atl vi avvärjer risken för överskoll ifläskproduklionen. Jag måsle säga alt jag vidhåller min uppfattning - jag troratl jordbruksminislern kommer att misslyckas. Överläggningen var härmed avslulad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande47 mom. 2 a röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 1 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanteLundkvist begärde röst- Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 158 Nej - 158 Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner dels på åierförvisning lill utskottet avärendet i denna del, dels pä avgörande, och förklarades den senarepropositionen vara med övervägande ja besvarad. begärdeemellertid votering, varför följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes: Den somvill atl kammaren skall avgöra jordbruksutskottets hemställani belänkande 47 mom. 2 a rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Om minsthälften av de röstande röstar nej har kammaren beslutat all ärendet isin helhet skall återförvisas lill utskottet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av de röstande ha röstat för bifall lillja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 158 Kammaren hade alltså bifallit återremissyrkandet. § 5 På förslag av talmannen beslöts alt kammarensförhandlingar skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. § 6 TALMANNEN: Jag fär meddela alt pä morgondagens föredragningslistauppföres trafikutskottets betänkande 26 främst bland två gånger bordlagdaärenden. § 7 Kammaren åtskildes .