prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill här citera elt uttalande fränMetall-41:an i : "Det är efter ingående överväganden och efterstor tvekan vi ansluter oss lill huvudlinjerna i struklurplanen med hänsyn lillde yllerligare påfrestningar som den kommer atl utsätta många av våra kamraterför. Värt ställningstagande bygger pä de positiva inslagen i planen och pä atlelt rejält strukturbeslut och en produkluppdelning är oundgängligen nödvändigoch brådskande. Annars går hela branschen under. Några realistiska och bättrealternativ har inle heller kunnat göras trovärdiga. Det hindrar inteatt vi alla intensivt måste fortsätta sökandet efter nya konstruktiva uppslagsom kan minska hotet mot sysselsättningen." Delta uttalande vittnar om etlstort mätt av realism. Som representant för vore del naturligt för migall säga: får det vara nog - har gjort sitt. Vi kan inle accepterafler nerdragningar. Men som ledamot av denna kammare har jag också etl ansvarför alt vårt näringsliv fär en inriktning som kommer hela den svenska Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 165 ekonomin lill godo. Jag kan inlebegränsa mig lill alt enbart se lill snäva T rl n den lokala intressen. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall lill näringsutskottels , inon betänkande nr69. 77 77 (): Herrlalman!Nu står jag här-tyvärr, skulle jag vilja säga-ännu en gång i talarstolenför att någol kommentera problemen inom varvsindustrin. har vi juden ena gången efter den andra tvingats vidta åtgärder för att på ena ellerandra sättet hjälpa den svenska varvsindustrin oeh dess anställda. Jag måste ånyo konstatera att socialdemokraternafortfarande inte är beredda alt dra de fulla konsekvenserna av all ochvärlden dess värre alltjämt har en överdimensionerad varvsindustri. Redan närman gjorde de stora investeringarna i del då enda statliga varvet, nämligenUddevallavarvel, för alt bygga supertankers varnade jag för dennaöverkapacitet i världens varvsindustri utan atl någon frän socialdemokratiskthäll ville diskutera den aspeklen på frågan. I stället satsade man ytterligare600 miljoner för atl ge Uddevallavarvet möjligheter atl bygga supertankers. Manhar lill dags dato inte byggt mer än en enda dylik tanker och inte ens den harman lyckats sälja pä normalt sätt, utan den har säkert medfört betydandeförluster för varvet. Några nya beställningar av supertankers är inle aktuella. försökte vi från eenterhåll atl förmå densocialistiska majoriteten i att kraftfullt satsa pä alternativproduktion vid Göteborgsvarven. Men dess värre blev vi centerpartister däensamma om alt rösta för denna betydelsefulla satsning. Hur myckel bättreskulle inte situationen ha varil för den svenska varvsnäringen omsocialdemokraterna i regeringen insettnödvändigheten av en kraftig neddragning av den svenska varvskapaciteten. Men jag tänker inte offra mer tid på alt lamentera övervad som har hänt i gängen fid. Jag har bara med detta velat notera att mänga avde svårigheter vi har i den svenska varvsindustrin beror på desocialdemokratiska regeringarnas kortsynthet och valhänlhel under 1970-laletnär det gällde all ta itu med den varvskris, som var uppenbar för de flesta utomför de svenska socialisterna. Dess bällre har ju Arendalsvarvet i Göteborgefter varvsbeslut hårt inriktat sig på alt komma in pä marknaden föralternativa produkter och synes också ha lyckats ganska väl. Detta gällerkanske framför allt offshore-utrustningar. Man har också offereral en flytandekemisk fabrik för räkning. Dess värre har man väl - i vart fall framlill dags dato -inte lyckats alt föra det projektet i hamn. Jag hoppas dock attdet skall vara möjligt atl finna spekulanter på de flytande fabriker somGötaverken anser sig ha kapacitet atl bygga. Denalternativa produktionen vid Göiaverken tryggar nu sysselsättningen för mångadär och minskar påkänningarna i av den neddragning av densvenska varvskapaciteten som måsle ske fram till 1985.1 sammanhanget 160 får man dock inte glömma atl denstora minskningen av antalet anställda vid Göleborgsvarven varit en mycketsmärtsam process. Av tidsskäl inskränker jag mig till alt instämma helt i vadPer m. fl. redan har sagl här i kammaren om den problemaliken. Jag har full förståelse för att de anställda vidOresundsvarvel tycker att det är en alltför radikal åtgärd att, som man från regeringenssida vill göra, avveckla allt bätbyggande där . Men sanningen äratl tillgängen pä order för att bygga fartyg är så liten, atl om man färfortsätta att bygga fartyg vid Öresundsvarvet, minskar detta i sin tur deövriga berörda varvens överlevnadschans. Detta är ett faktum som inga aldrig sävackra fraser i den socialdemokratiska reservationen kan undanskymma. Och densocialdemokratiske personaldirektören vid Svenska Varv, , harockså klarlagt att om Öresundsvarvet skall få fortsätta att bygga fartyg,kommer detta atl medföra att staten måste ge Svenska Varv bortåt en miljardytterligare i anslag fram fill 1985. Jag har med detta bara velat understryka att om - någotsom dess värre förefaller sannolikt - den socialdemokratiska reservationen vidbelänkandet beträffande Öresundsvarvels fortsatta verksamhet skulle vinnamajoritet, innebär delta allvarliga negativa effekter för de övriga företageninom . En nedläggning av bätbyggnadsverksamheten vid Öresundsvarvetinnebär å andra sidan inte att de anställda skall lämnas ät sitt öde ellerställas på gatan, som man ibland litet demagogiskt uttrycker saken. I ställetär naturligtvis avsikten att man skall skapa jobb ät varvsarbetarna, i takt medatt deras sysselsättning i arbete med att bygga fartyg upphör. Detta är ocksåden metod som har använts i med sådan framgång under de senaste åren.Jag menar att de varvsanslällda kan vara förvissade om att varken regeringeneller den icke-socialistiska riksdagsgruppen vill lämna de varvsanslällda iÖresundsregionen ät silt öde - man kommer givetvis att på alla sätt försöka attskapa alternativ sysselsättning i regionen. För egen del tror jag att byggnation av vindkraftverk kange ett icke obetydligt tillskott fill sysselsättningen vid några av varven. Jagvet att såväl som Karlskronavarven ligger väl framme i planeringenför att kunna bygga en serie vindkraftverk under 1980-lalet. Jag vill avslutningsvis bara någol gå in på ett problemsom jag hoppas skall kunna lösas positivt för Göteborgsvarvens vidkommande. Idet s. k. P 80-projektet har man kunnat sysselsätta och utbilda devarvsanslällda som efter hand inte behövts i fartygsproduktionen vidGöiaverken. Många har redan fått en lämplig utbildning och kunnat slussas ut påden öppna arbetsmarknaden. Detta har också varit målet för P 80:s verksamhet.Men fortfarande finns det inom P 80-organisationen kvar ett relafivt stortantal tidigare varvsanslällda för vilka man ännu inte lyckats ordna arbete ochinte heller beräknar kunna göra detta års utgång. och jag har i motion 1979/80:1978 krävtåtgärder för att lösa avvecklingsproblemen inom det s. k. Vi ärväl inte helt nöjda med utskottets ställningstagande till vär motion, men viförutsätter att Svenska Varvs ledning i samarbete medarbetsmarknadsmyndigheterna 11 protokoll 1979/80:164-165 Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. skall görasitt yttersta för all lösa de här frågorna pä ett för de anställda godtagbartsätt. Erforderliga medel finns ju tillgängliga. Vad som krävs är alltså atl manlyckas engagera lämpliga personer, som framgångsrikt kan administrera dennavikliga verksamhet i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillulskottsmajoritetens hemställan. LENNARTNILSSON (s): Det är ganska egendomligt alt klarsynthel inle har blivit statsråd i det här landet. Det är vidareganska intressant alt notera det som här säger- det förekommer juibland atl man vill ta avstånd från sådana uttalanden när man sedan deltar idebatter på andra håll. varnade för Uddevallavarvels utbyggnad under1970-talet. Han menade atl de 600 milj. kr. som satsades pä att människornaskulle få en bällre arbetsmiljö och möjlighet att överleva i en region somdrabbats hårt av sysselsättningssvårigheler var bortkastade pengar. Vidaremenade han alt del var kortsynt och valhänt av den socialdemokratiskaregeringen all salsa på denna utbyggnad. Jag tycker att det är mycket intressant att notera delhär. Del visar litet av den inställning som de borgerliga parfierna hela tidenhar haft när det gäller det statliga Uddevallavarvet. Det är helt klart att enav orsakerna lill att man har klarat sig så pass bra i är atl statenredan frän början har varit inkopplad på denna verksamhet, alt man har undvikitspekulationer i valuta osv., all man har lyssnat på de fackligaorganisationerna oeh människorna som arbetar på den här arbetsplatsen och serom silt hus. Så var inle fallet i när de fackliga organisationernaställde kravet på alt investera för atl klara framliden. Detgjorde man inle. Dä skulle man dela ut vinster till aktieägarna. Sä gick detockså som det gick. Jag tycker alt det är mycket viktigt att konstalera altRune inställning inle är unik. Det finns flera som företräder sammauppfattning. Jag tror att del är viktigt inte minst för de människor som leveroch verkar i den kommun som jag tillhör alt vela atl centerpartisternasinställning är att det här med Uddevallavarvels utbyggnad pä 1970-talel varhell felaktigt. Hade man inte gjort denna utbyggnad, är jag helt övertygad omall vi inle hade hafl något varv i . Man kan konstatera att av deindustrisysselsatla i är sysselsatta inomvarvsnäringen. Del skulle alltså ha varit förödande för människorna i den bygdsom jag kommer ifrån alt bli av med varvet. Det är dagens situation. talade om olika alternativ, men lät migkonstatera att gick emot våra förslag när vi 1978 och 1979 pläderadeför olika former av alternativ produktion. Man kan svamla om vindkraftverk ochvad som helst, men man måste också på elt konkret sätt ställa upp i de olikafrågorna. När manhar lyssnat på och regeringens företrädare. speciellt då industriminister , kan man egentligengöra följande sammanfattning. Alll vad regeringen gör är bra. Industriminister ärbäst av alla, han vet alltid bäst, han gör allting rätt, och självgodhetenlyser kring honom. Alla som har en annan uppfattning, även om de är imajoritet, företräder inle landels intressen, de besinnar inte silt ansvar, ochde är bypolitiker. Detta, herr talman, vittnar om regeringens förakt ochnedlåtande syn pä de människor som har andra uppfattningar än dem som finns iregeringskansliet. Det vittnar också litet om den centralstyrning som tillämpasi politiken i dagens . Allt vad regeringen säger skall man köra igenom.Är det någon som har en annan uppfattning företräder han inle landels intressen. Det beslul som skall fattas är mycketviktigt, inle minst mot bakgrund av alt vi nu får en inriktning avvarvsverksamheten i värt land. Därmed får vi naturligtvis hoppas alt de olikaenheterna inom Svenska Varv får den arbetsro som behövs för all man skall kunnautveckla sina kunskaper på de olika specialområdena. De olika enheterna bör inom varvskoncernens ram ges storamöjligheter till etl decentraliserat beslutsfattande. Orsaken till detta äregentligen ganska enkel. Det är människorna pä de olika arbetsplatserna runt omi landet som har de bästa kunskaperna oeh erfarenheterna pä silt område. Tar man Uddevallavarvet som exempel kan man konstatera atldel är en ganska komplett enhet. Man har klarat sig rätt bra, inte minstpå grund av vad jag sade inledningsvis, nämligen detta att desocialdemokratiska regeringarna har bedrivit en medveten politik. Dessutom har man undvikit spekulation av det slag som deprivatägda varven har ägnat sig ål. Man har också en bra organisation, och manhar framför alll satsat på atl kunna sälja sina fartyg. Man har inriktatverksamheten på specialfartyg, och man har goda kundkontakter. Men det finns naturligtvis även här en del orosmoln allfundera över. För Uddevallavarvel har det alltid varil viktigt med en komplettorganisation. diskuteras del i strukturplanen atl molortillverkningen skallflyttas frän . Del är inte meningen atl skall fatta någotbeslut i dessa frågor, men jag hoppas atl man när man ser över den här bitenockså tittar pä den kompletta organisationen, som är så viktig när det gällerplaneringen av verksamheten, när det gäller byggandet, när det gäller servicentill kunderna, när del gäller underhållet, när det gäller förbättring avmotortyper osv. skall alltså inte ta ställning, men jag hoppasatl helhetssynen skall bevaras, sä alt varvet även i fortsättningen skall kunnavara komplett. Därför måste del noga övervägas om det egentligen är någon vitsmed alt flytta molortillverkningen. Om molortillverkningen blir kvar iUddevalla, betyder det atl många ungdomar inom kommunen och runt om i Bohuslänkan få ett yrke och börja arbeta inom den verksamheten. En annan sak som vi var bekymrade över tidigare gälldeSkandiaverken i som ju har stor betydelse för kommun.Skandiaverken, som är en del av Uddevallavarvet, betyder väldigt mycket för denbefolkning som Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. Vi frän är naturligtvis glada över vad utskottetskriver med anledning av den socialdemokratiska partimotionen; "Utskottetutgår frän att en eventuell försäljning av företagel skall syfta till att gedetta bättre möjligheter att fortleva än det bedöms ha inom ramen för SvenskaVarv. Därmed skapas förutsättningar för en tryggare sysselsältning för deanställda i . Utskottet föreslär att gör ett uttalande avdenna innebörd." Vi är alltså nöjda med den här skrivningen och utgår ifrånatl man skall kunna trygga arbetena pä Skandiaverken i . är ett område där man undermånga år har haft bekymmer med sysselsättningen. Jag kan nämna att avbefolkningen i kommun är pensionärer, vilket i stora dragär den största andelen pensionärer i hela landet. Andelen åldringar är alltsåhög i området, naturligtvis beroende på att många människor har fått flyttadärifrån, av olika anledningar. Efter förra varvsbeslulet har man kunnat se lill att skapalitet fler jobb. Det är bara att beklaga att utskoltsmajoriteten inte slällerupp pä det socialdemokratiska kravet att utvecklingsfonderna skall förses med25 milj. kr. för att kunna följa upp den här verksamheten. Det är helt klartatt det behövs nya jobb i norra , inte minst mot bakgrund av att det ären länsända som har stora bekymmer och som sagl en stor andel pensionärer. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna. 1 detta anförande instämde och Karl-ErikSvanberg (båda RUNETORWALD (c) replik; påstår att jag skulle harosat och hans åtgärder. Jag har inte nämnt namnet Äsling ens imitt anförande, så det är en missuppfattning. 1974 var inte här, såvitt jag vet, ochkunde inle lyssna till vad jag sade i debatten. Vad jag då sade var att jagtyckte alt det var felaktigt att satsa nya pengar pä att bygga supertankers,eftersom det fanns en stor överkapacitet i världen när det gällde att byggajust den typen av tonnage. Jag var däremot ingen motståndare till att mansatsade på rationella dockor oeh metoder för att bygga mindre fartyg,exempelvis produkttankers- och det är just på det området som man har varit framgångsrik.Det enda större tankfartyg man har byggt har däremot medfört stora föriuslerför Uddevallavarvet. Är 1976 förordade vi i bl. a. att den neddragningav varvskapaciteten som då skulle ske - och som även skedde - i nägon mänborde ha drabbat och inte bara , men det förslaget avvisadenäringsulskottets ordförande , som jag nu ser inne i Han sade atl eftersom det är etl privat varv, säfinns det ingen anledning att ta med det varvet vid bedömningen av vilkenvarvskapacitet vi behöver här i landet. förordade den gången atl manskulle satsa 300 miljoner pä alternativ produktion i stället för, somregeringen föreslog, pä att bygga båtar på lager. bestämde dock majoritetenalt man skulle bygga båtar på lager, och på de båtarna förlorade Svenska Varvca 600 miljoner. Vissa varvsfrågor, m. m. () replik: Jag kanske kan vara glad över att jag inlevar här 1974 och hörde då; det kan vara någonting positivt med delhär också. säger att han inte har nämnt Åslings namn,men det är många andra som har gjort det. Även om vill krypa undan den inställning fillUddevallavarvet som han redovisade här, har han ändå pratat om satsningen pämer än 600 miljoner på Uddevallavarvets utbyggnad, och han lät i alla fallförstå att han tyckte det var en felaktig satsning. Det är bara atl konstateraatt han och många med honom har den inställningen. Men dä finns del juanledning att redovisa den inställningen för människorna i den del av länet somjag kommer ifrån. () replik: har en egendomlig metodik:först kritiserar han mig för något som jag inte har sagt, oeh sedan kritiserarhan mig från andra utgångspunkter; då påstår han att jag var kritisk motsatsningen i . Ja, del var jag då och det är jagfortfarande - i det avseendet att den satsningen koncentrerades på att byggasupertankers. Men vad jag sade redan då - oeh det säger jag nu också - var atlt. ex. arbetet med farledsfördjupningar och alla de kostnader detta drog medsig inte har gett nägon potential som hade behövts för alltillverka produkttankers och annat där de har varit framgångsrika. Det äralltså delar av de investeringar som dä gjordes som är improduktiva . Depengarna kunde ha använts bättre än till teknik och utrustning för superlankers.Inte ens torde ha sett mer än en superlanker byggd i ,och jag tror inte heller alt kommer atl få se någon ny sådanbli byggd där. LENNARTNILSSON (s) replik: Jag vet inte om kommer alt fårätt, mendet är möjligt - om man är världsmästare på saker och ting sä är man,och dä kanske man får räll i alla sammanhang. Men del finns ju andra människorsom har andra bedömningar när det gäller supertankers. För inte så länge sedanfick jag en redovisning av att man tror atl man kommeralt kunna bygga supertankers igen, och då kommer det naturligtvis att visa sigatl Nr 165 del var en fin och väl gjordinvestering som man gjorde i när man den ''' här pengarna. 5 iuni1980 Sedan är delbara alt konstalera attdet naturligtvis är bra att man har gjort Oavsett om man bygger supertankers eller andra fartyg Vissa varvsfrågor " " '""PPrst, som man kan bedriva rationell verksamhet i, som m. m. leder tillall man kan klara konkurrensen på ett bättre sätt än man hade gjort i Varvsnäringen har stor betydelse för olikaregioner genom atl varven är så slora enheter. Varvsnäringen har stor betydelseför oeh i synnerhet för oeh . några siffror i sitt inlägg . Vi har gjort omstruktureringar i varvsnäringen vid etl flertaltillfällen, och det är bara att konstatera - som flera här har gjort tidigare -att bördorna i stor utsträckning har fått bäras av ochUddevalla-Lysekilregionen. Därför är det viktigt när vi skall fatta ettnytt beslut i varvsfrågan, att vi gör en realistisk bedömning av vilkaframtidsförutsättningar del finns. Väljer vi fel metod och bibehåller enför omfattande verksamhet riskerar vi atl komma i den situationen atl alla deenheter vi behåller får kämpa om en för liten marknad. Det blir dä inle etttillräckligt utnyttjande av de anläggningar som finns, och därmed följerförsämrade ekonomiska resultat. Vi kan också konstatera alt den hårda press som tidigaresatts på Göteborgsföretagen oeh Uddevallavarvet har medfört alt de enheterna är de som är mest på väg uppåt mot goda ekonomiska resultat. Regeringen har efter många diskussioner stannat för enIrevarvslösning i propositionen, och utskottets majoritet har följt sammalinje. Det är endast socialdemokraterna och möjligtvis några enstaka ledamöterfrån Landskronaregionen i andra partier som protesterar mot denna inställning. Propositionens och ulskottsbetänkandets förslag bygger päden strukturplan som Svenska Varv har gjorl - en lösning som har fält fackets anslutningunder vissa förutsättningar som skall vara uppfyllda. De gäller framför alltsysselsättningsmöjligheterna för de människor som är anställda i dennanäring vid Öresundsvarvet. I propositionen uttalas också alt man genom olikaåtgärder, särskilda arbetsmarknadsinsatser och sysselsätlningsåtgär-der,ulfäsler sig atl se till atl även om det inte längre i första hand blir enskeppsbyggnadsarbetsplals skall ändå sysselsättningen i regionen säkras. Landskronalegionen får alltså i propositionen en hel delgarantier för detta, och i konsekvens härmed försvinner de garantier som inleens Göteborgs- eller har , med undanlag av P 80-projektet iGöteborg, som skall fortsätta ytterligare någon lid. Jag har velat peka på detta, för jag tycker attsocialdemokraternas politik i varvsfrågan riskerar sysselsättningsmöjligheterna och det ekonomiska resul tatet för de viktiga arbetsplatserna vid Göteborgs- och Uddevallavarven. Vi 166 kan konstalera alt vi har haflproblem på arbetsmarknaden under dessa är. Vi har haft del , precis som , i och i norra . Därför är del så oerhörtviktigt alt varven får möjlighet att vara en posifiv faktor i näringslivet idetta område. När dä socialdemokraterna, i slället för alt ansluta siglill förslaget i propositionen som vi tycker innebär en rikligare uppläggning,i en reservation säger att samtliga fyra slorvarv skall omstruktureras måstefrågan bli: Vilka ytterligare negativa effekter tycker socialdemokraterna skallfå drabba dessa varv - i och -, som redan tidigare i storutsträckning har medverkat i den omstrukturering som har gjorts inomvarvsbranschen? Det skulle vara intressant att fä etl svar frän socialdemokraternapä den frågan. a. för atl manfrån sida släller sig bakom propositionen. Propositionensställningstagande bygger pä myckel långvariga och ingående diskussioner. ville också kalla detta centralstyrning. Jag tycker altcentralstyrningen är minst lika stor om socialdemokraterna enhälligt skallställa upp på reservationerna. Om man ser denna fråga frän västsvensk synpunktborde egentligen alla riksdagsledamöter från i ställetrösta med utskottsmajoriteten och på det sättet säkra en positiv utveckling förvarvsnäringen i och vid Uddevallavarvel. De argument somLennart anförde talar egentligen för atl han skulle rösta på det sättetoch påverka sina kolleger atl göra del. talade om behovet av arbetsro. Ja, det ärviktigt att man får arbetsro. Men atl bifalla de socialdemokratiskareservationerna innebär bara att varvsnäringens problem kommer tillbaka tillriksdagen mycket snabbare än som annars blir nödvändigt. berörde molortillverkningen, och hannämnde norra problem. Och det är klart att om man skall göraytterligare omstruktureringar vid Uddevallavarvet måste det innebära sämremöjligheter för just att fä sysselsättning. I stället föratt stabilisera sig och gå mot ekonomiskt bra resultat och pä det sättet bli enmotor i näringslivet i , och därmed för norra , gårUddevallavarvet en osäkrare framtid lill mötes genom att ochhans kolleger är beredda alt hantera varvsnäringens problem som de gör. Jag beratl fä yrka bifall till utskottets hemställan. Vissa varvsfrågor, m. m. I delta anförande instämde () och MärtaFredrikson (c). LENNARTNILSSON (s) replik; Jag har inte anklagat centerpartisterna föratl de vill rösta för propositionen. Vad jag anklagar dem för är densjälvgodhet som de utstrålar och som tycks utmynna i: Hurra vad vi är bra - viär bäst! Alla de som har en annan uppfattning - även om de är i majoritet - harfel. Man tycks mena; Det Vissa varvsfrågor, m. m. är vi centerpartister och framför alll dä vår duktigeindustriminister som har rätt. Det här går igen också hos , när han sägeratt man från västsvensk synpunkt borde rösta för regeringsförslagel, för detskulle gynna oss i mest. Jag tror inte på det. Men det visar vilken inställning manhar. Man skall ge tusan i andra och slå vakt om sina egna intressen. Så har visocialdemokrater aldrig arbetat. Oavsett om man bor i , ,, eller nägon annanstans i det här landet, oavsett var manblir arbetslös, så är det lika illa. För oss socialdemokrater har det i den härfrågan handlat om en helhetssyn i politiken. Det är tydligt att har läst betänkandetdåligt, för från socialdemokratins sida ställer vi ju upp på förslagen när detgäller Uddevallavarvet. Vi har inget att erinra emot regeringsförslagen i denfrågan.