prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — Det innebär att har resurser på12,5 milj, kr, byggts upp. Del förslag som man lägger fram - vilket alltsåinnebär ett påslag med 5 milj, kr, - följer helt universitets- ochhögskoleämbetets äskanden. har således en hygglig satsning skettpå detta viktiga område. Till bilden hör vidare - det var ocksåinne på - att lärartjänstutredningen i sitt avgivna betänkande. Lärarei högskolan, behandlat frågan om forskningsmöjligheter för bl, a, den kategorilärare som det här gäller, I lärartjänstutredningen har vi föreslagit exaktsamma årliga långsiktiga satsning som UHÄ och regeringen nu föreslår, dvs, ettpåslag med 5 milj, kr, . Även lärartjänstutredningens socialdemokratiskaledamöter står bakom det förslaget. Reservation nr 4 berör frågan om försöksverksamhet vidhögskolan i . Reservanterna vill att 3 milj. kr. skall anvisas för attårligen 25 civilingenjörer skall kunna anställas vid högskolan, vilka skall -under överinseende av forskare vid högskolan - arbeta i mindre och medelstoriiföretag i . ansluter sig-Karl-Erik Häll har varitinne pådet-till näringsufskottets utförliga yttrande, som finns upptaget som énbiliigii i Vissa högskoteadministrativa frågor, m. in. Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. trycket.Näringsutskottet framhåller att det är önskvärt att ett samarbete mellanhögskolan i och företag i regionen kan pågå även friinigent. Men, sägerman, det kan knappast vara rimligt titt en sådan verksiimhet som det nu gällerfinansieras med medel från ett anslag som avser utgifter inom högskoleväsendet,"'Dess syfte är ju väsentligen aft främja den tekniska utvecklingen imindre företag och därigenom sysselsättningen, direkt av civilingenjörer ochindirekt också av annan personal," förutsätter även attintressenterna i den nuvarande försöksverksamheten noga prövar möjligheternaatt åstadkomma en fortsättning av den med finansiering ur andra källor. Dettaär alltså den motivering som utbildningsutskottet också har anslutit sig till. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottetshemstiillan på samtliga punkter. LARSGUSTAFSSON (s): sade att inte ens vi stängerdörren för eventuella framtida förändringar när det gäller regionstyrelsernasstorlek. Det är klart att vi inte gör det. för ingenting kan vara säkert förevig tid. Vad diskussionen gäller är inte eventuella framtidaförändringar utiin den förändring som det nu föreligger förslag om. Jag tyckerinte alls att jag fiir i för mycket när jag säger att det är en klåfingrighet.Att alltså minska en församling på 21 personer med 3 personer till 18 har intenågon som helst betydelse för det klimat som den församlingen arbetar i. Om manhade anfört andra skäl för en minskning hade man kunnat ta upp dem tilldiskussion, men är ju skälet för en minskning att antalet ledamöter är förstort. Det hjälper infe att man lägger till de 20 suppleanterna. Då får mansätta de 41 personerna i relation till de 6 man minskar med. Det är ju bara enmarginell förändring. Jag vet inte, , om riksrevisionsverketanlägger sådana synpunkter på minskningen. Det är möjligt att man anläggeriindra synpunkter. Kanske tycker man att för mycket pengar satsas på arvodentill ledamöterna, och därför kanske man gärna ser aft en minskning sker-jag vetinte, men det kan ju tänkas. Jag tror inte alt de iir speciellt brii på altbedöma hur sådana här organ fungerar storleksmässigt. Ett par ord om löntagarinflyfandef, sägeratt lönlagarna fått eft rimligt inflytande. Den uppfattningen delasuppenbarligen inte av löntagarorganisationerna, i varje fall inte av TCO ochLO, sade så här vid på : "Även regeringens förslag om att utesluta denarbetslivserfarenhet som löntagarna representerar från regionstyrelserna tycksha tillkommit alltför hastigt, I den utredning som har legat till grund förregeringens ställningstagande i denna fråga talades endast allmänt om attantalet ledamöter i regionstyrelserna borde minska för attarbetsförutsättningarna skulle bli bättre, men ingen av remissinstansernatrodde att arbetsförutsättningarna nämnvärt skulle förändras om - som förslagetvar - antalet minskades frän 21 till 18, Förslaget togs helt enkelt interiktigt på allvar. Ingen lade heller ned möda påatt argumentera för varför den ena eller den andra representiinfen borde finnaskvar. Förvåningen blev därför stor då regeringens förslag att dearbetstagarnominerade representanterna för allmänna intressen i regionstyrelsernaskulle uteslutas, medan SAF:s representant skulle sitta kvar. Förslagetursäktades rned aft representanterna för den vid högskolan anställda personalenskulle finnas kvar. Det vittnar om ganska dålig kunskap om den fackligaverksamheten när rnan föreslår att den inom högskolan anställda personalenskall representera samhället utanför. Vid de obligatoriska MBL-förhandlingarnainför förhandlingsrådet i samband med att propositionen skulle läggas påpekadeockså de anställdas organisationer. och att deinfe kunde ta på sig något annat än att representera de anställda vid högskolan,'" Det tyder på att man på hög nivå inom TCO - det gäller LOockså - inte alls tycker aft man fått en rimlig representation. Kvar stårresonemanget om dubbelrepresentationen som regeringen vill minska och som mangjort ett stort nummer av i argumentationen. Det är inte någondubbelrepresentation i reell mening, för de avsedda representanterna företrädertrots allt olika grupper. När det gäller frågan om statistik och dokumentation villjag bara säga aft vi inte diskuterar enbart intentionerna, utan vi diskuterarockså resurserna. Regeringen tror alltså att man kan klara de här intentionernamed omfördelning av befintliga resurser. Det tror inte vi. och därför vill viha en plan där även förslag om finansiering ingår. Det tycker vi är rimligt,för det är viktiga saker vi menar måste komma med. Regeringen pekar infe på vadsom skall tas bort för att få utrymme för detta utan det skall bara medbefintliga resurser. Det går alltid lätt att säga men det är svårt att klara.Vi menar därför att regeringen bör lägga fram en plan så att man kan se vad mangör och hur stora resurser man är beredd att satsa. Jag tror nämligen att detbehöver satsas en del nya resurser. Om regeringen tycker annorlunda får manfala om var medlen skall tas, för det går åt en hel del på den här punkten. När det gäller universitetslektorafen är det klart att viinte polemiserar mot , när han tar upp de satsningar som gjorts.Jag konstaterar bara att vi är beredda aft satsa mer, och det berornaturligtvis pä att vi gör en annan prioritering. Vi sätter möjligheten föruniversitetslektorerna aft forska högre än den borgerliga majoriteten gör. Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. KARL-ERIKHALL (s); Jag noterar att egentligeninfe hade något att erinra mot det förslag i utskoftsbefänkandet som jag taladeför, nämligen de civilingenjörer vi föreslår skall bli verksamma i ,Han var inte heller, såvitt jag förstår, emot de kostnader detta skullebetinga. Men han vidhåller nu som förut att det hela egenfligenhänger på att vi föreslagit att pengarna skall tas ur fel anslag. Det ärmöjligt aft vi får överväga andra sätt att finansiera detta, i vart fall om detskall bli fråga om- en Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. Men vi har ansett det vara värdefullt att fä i gång försöksverksamheteni den omfattning vi föreslagit för att resultatet skall kunna ge något beskedvid den utvärdering som vi också föreslår skall äga rum . Det ärdärför vi föreslagit att medlen skall tas fram denna väg. Är det bara, , fråga om var vi skall tamedlen för denna verksamhet hade det varit tacknämligt om vi fått den debatteni utskottet, för då hade vi måhända kunnat finna någon utväg. Vi är i övrigtöverens om aft det är eft riktigt och värdefullt och välmotiverat förslag. drar jag dock den slutsatsen att det inte är en lösningi sak det gäller, utan att det bara är fråga om att hitta en krok att hänga uppett avslagsyrkande på. Tydligare än så kan man infe visa att man egentligenbara talar om att man vill göra en mängd värdefulla saker men att det, när detkommer till ett avgörande, visar sig aft det infe finns någon allvarlig meningbakom det talet. Detta beklagar jag än en gång. JÖRGENULLENHAG (fp): Jag hängde upp mig på formuleringen att det var grotesktatt föreslå en minskning av omfattningen, tre ordinarie ledamöter och tresuppleanter. Jag tillät mig hänvisa till den länga rad av remissinstanser sominte tyckte aft del var groteskt, utan som tvärtom instämde i förslaget om enminskning och ansåg att regionsfyrelsernas arbete därigenom skulle bli merhanterligt. Jag nämnde också de två första vid namn - ochhögskolestyrelsen i , Jag skall bespara kammaren en uppläsning avalla övriga instanser som har tillstyrkt förslaget - de finns upptagna på s, 70i proposifionen, och jag kan hänvisa till denna. Det är inte heller så att den fackliga fronten är obruteni uppfattningen om minskningen, utan man inser på många håll aft tre ordinarieledamöter och tre suppleanter är en ganska rimlig representation. Jag kancitera vad organ säger i ett nyligenutkommet nr 3 . Där heter det om just den här propositionens förslag:'"Tilltalande är att antalet ledamöter i regionstyrelserna minskas från 21till 18," Det finns alltså många andra inslag i propositionen som mantycker är bra. stöder alltså vårproposition pa den här punkten. Meningarna går således isär. Vidare undrar jag vad socialdemokraterna egentligen villpå sikt. De talar i allmänna ordalag om att det här är en för liten minskningav representationen och att de vill göra något rejält, nämneratt det vore aktuellt med en halvering eller någonting dylikt. Men om mantänker sig en sådan lösning, klarar man då verkligen att behålla sex ordinarieledamöter för löntagarorganisationerna och sex suppleanter? Hur går det ihop?Är inte sanningen den att också socialdemokraterna håller dörren öppen för enminskning även av den här representationen ? Jag vill gärna ha ett svarav på den punkten. Sedan tillKari-Erik Häll, Det är väl inte alldeles ointressant atl " man harföreslagit att av högskoleanslaget skall anvisas medel till den härverksainheten i , betänkande hänvisar f, ö, till enmycket intressant försöksverksamhet som bedrivs av forskningssamverkanskominitténoch som bl, a, berör just , Det skall bli värdefullt att få ta del avde resultaten när forskningssamverkanskominitténs betänkandekoinmer. Det är visserligen inte huvudmotiveringen för ett avslag, men det hör tillbilden, och jag vill peka på det också. Det vore, tror jag, riskfyllt att ge sig in i ett direktföretagsstöd med finansiering via högskoleanslagef. Man kan också fråga sigvilka bollar man skulle sätta i rullning, om man gav klartecken för den härlösningen. Varför skulle t, ex, inte småförelag i eller viljaha samma lösning? Det är faktiskt fråga om ett sysselsättningsstöd i förstahand, och det är inte rimligt att då välja den här finansieringsformen. Ochfrågan orn finansieringsform är inte ointressant, ! Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. LARSGUSTAFSSON (s): Först fill frågan orn antalet. När frågar orn det inte är så att också vihåller dörren öppen, vill jag påpeka att vårt viktigaste argument är att detännu är för tidigt att ändra på de här sakerna. Över huvud taget har viinställningen att det är bra att reformen först blir utvärderad och aft det ärbra att utvärderingsgrupper blivit tillsatta, som kunde börja jobba närreformen trädde i kraft. Vi tycker också att det är bra aft det arbetetfortsätter. Men att på grundval av kortvariga erfarenheter - under bara eft år-rycka ut enskilda detaljer tycker vi inte är särskilt bra, eftersom man därmedskulle rycka sönder reformen. Det är / dagens läge vi skall bedöma om det ärbra att minska representationen eller inte. Vårt huvudargument är alltså aftdet är för tidigt att göra denna bedömning . Eftersom propositionen argumenterar för en minskning, bådenär det gäller antalet representanter och när det gäller arten av minskningen,måste vi gå i någon sorts polemik. Om regeringssidan vill göra en minskning -för det är ju det man vill -, varför vidtar man då bara marginellaförändringar? Varför tar man inte i stället till rejäla förändringar, så uppnår det som man säger sig vilja uppnå, nämligen en radikal förändring avsammanträdesmiljön i avseende på storlek? Det är det man debatterar helatiden. Det var mot den bakgrunden jag tog upp detta med att den minskning manföreslog var för liten, om man nu ville minska. Men uppenbarligen är man räddför att göra någonting åt detta. Jag tycker därför att man lika gärna kundelåta bli att göra denna minskning nu när det har gått så . Det är vårhuvudposition. När det gäller antalet i övrigt tycker jag vi skall lämnafrågan otn uttryckssätten och remissinstanserna. Men kan med sin personliga erfarenhet se att det blir någon som helstförändring i en regionstyrelse om man minskar antalet ledamöter från 21 till18? Denfackliga fronten är inte obruten, säger , Nej, det är Nr 148 klartatt t, ex.Universitetslärarförbundet. , haren annan åsikt. Onsdaeenden ställer detta lilla , så får man en bild av hur den 21 maj1980 fackliga fronten serut, hur tyngdenär i de olika vågskålarna-och det är en Vissa högskole- ''8 skulle ha god lust att citeramera från anförande på administrativa , men det jag tog uppförut kan räcka. Det visar i alla fall att frågor, m.m. huvudstyrkan på den fackliga sidanär missnöjd med denna förändring. Försök alltså inte, JörgenUllenhag, att göra något nummer av vissa formuleringar. Vi tycker att förslagetär för tidigt väckt, och det regeringen gör nu kommer inte aft få någon effekti den riktning som man tänker sig. Dessutom är laddningen riktad ät eft bestämthåll, nämligen åt löntagarhål-let. vilket gör att man från andra synpunkterblir tveksam om vilka intentioner regeringen egentligen har. KARL-ERIKHALL (s); Jag vill säga till att viinte alls är ointresserade av vilket resultat Fosam kommer att redovisa av denverksamhet som pågår. Vi har inte velat föreslå att den verksamheten skulleupphöra i utbyte mot den som vi nu föreslår, utan vi ser fram mot resultatetmed stort intresse. Jag förstår infe riktigt varför utskottet infe passade påatt hänvisa till de beredskapsarbeten för civilingenjörer som pågår iNorrbotten, men det var måhända av det skälet att utskottet då får lov att falaom aft det inte finns medel för en fortsättning av den verksamheten, frågar vilka bollar man sätter i rullning.Jag vill fästa uppmärksamheten på att vad vi föreslår är en försöksverksamhetav ganska begränsad omfattning och en utvärdering . Om man nu befararatt en försöksverksamhet i skujle sätta en massa bollar i rullning iSmåland och på andra ställen, så tror jag att det skulle vara mycket enkelt attbromsa de bollarna när de börjar rulla - just med hänvisning till att det ärfråga om en försöksverksamhet. Jag tror det är borlförklaringar. Omförsöksverksamheten i går bra, låt oss då i rimlighetens namn gärnaapplicera den pä andra områden i ! Låt oss gå över till att diskuterahur detta skulle finansieras! Det kanske är det som föresvävar han hänvisar till Fosam, för där är faktiskt kostnadsbärarna andra än demvi föreslår. Jag skulle också vilja säga att om vi hade diskuteratdetta seriöst i utskottet är det möjligt att vi kunde ha enat oss om att t, ex,låta de statliga företagen i stå för en del av kostnaden - detärockså indirekt statliga medel. Men vi har aldrig kommit till tals om självafinansieringsfrågan. Det är egentligen uppenbart att man inte vill göranågonfing i den frågan, och då söker man efter möjligheter att fortsättningsvismotivera eft nej, Vi skall akta oss för att blåsa upp dennafråga. Man säger t, ex, när det gäller regionstyrelsernas sammansättning attladdningen skulle vara riktad åt ett bestämt håll. Låt oss konstatera attenligt det förslag som lagts framkommer löntagarorganisationerna att i regionstyrelserna ha tre ordinarieledamöter och tre suppleanter. Det är ingen liten representafion. Det går inte riktigt ihop när man ena stunden talar om eneventuell framtida drastisk minskning - man utesluter inte en sådan - och iandra andetaget säger att vi inte är beredda att göra eft dugg förlöntagarrepresentationen. Får vi en minskning till hälften, då undrar man vadsorn skulle hända om löntagarorganisationerna skall ha sex representanter. Hurmycket utrymme blir då kvar för politiker och för verksamhetsföreträdare? Någonmajoritet blir det förvisso infe för dem, utan det blir en majoritet förlöntagarorganisationernas representanter. Men de får med det här förslaget enrimlig representation i regionstyrelserna. och det är det väsentliga. Det finnsäven på den fackliga sidan de som tycker att förslaget innebär en rimligavvägning, men meningarna går på vissa håll isär liksom de gjorde också blandremissinstanserna. Till : Jag har stor respekt för Karl-ErikHälls engagemang när det gäller kontakterna mellan högskolan i ochnäringslivet i regionen. Men vad saken nu gäller är att ta ställning fill detsocialdemokratiska förslaget om att anvisa ytterligare 3 milj, kr, underhögskoleanslaget. Det är det förslag vi haft att ta ställning till i utskottet.Vi tycker inte att det ar riktigt att man via högskoleanslagef skall bidra tillatt lösa sysselsättningsproblemen för de nyutexaminerade civilingenjörerna ochstödja företagens utvecklingssträvanden. Det är enligt vår mening en felaktigväg att gå, Sorn jag sade i mitt förra inlägg kan man med fog hävda att manäven pä andra håll i landet har samma intresse av ett stöd den vågen som mankan ha i , Det är lätt för som har sina rötter däruppe att tala för att man skall tillgodose på det här sättet, rnendet är litet svårare för oss andra som hör hemma i andra delar av landet. Vissa högs kol e-adi7vnistrativa frågor, m. m. LARSGU.STAFSSON (s): Jag har inte sagt att man skall göra någonframtida drastisk ändring av regionsfyrelsernas sammansättning och storlek. Detenda jag har sagt är att när ni nu lägger fram ett förslag om en ändring, somni motiverar med aft ni tycker det är för många i regionstyrelserna - det är juni som säger att det är för många, vi har infe sagt det - så varför minskar nidem då bara med tre representanter? upp till den stolta deklarationen omaft det är för många representanter genom att ta bort så många attdet blirnågon effekt av det! Det är ju ni som vill minska antalet representanter iregionstyrelserna. Vi har inte lagt fram det här förslaget. Sedan vill jag bara konstatera, trots det som JörgenUllenhag sade. att de stora löntagarorganisationerna LO och TCO definitivt äremot defta. Vissa mindre grupper är för den här ändringen och tycker att den ärbra. men när man talar om den fackliga rörelsen kan rnan ju inte bara räknaantalet organisationer, utan man måste ändå ta hänsyn fill hur tunga de är, LOplus TCO måste väl trots allt - för aft uttrycka sig mycket försiktigt - sägasväga åtskilligt tyngre än , . Vissa högskoleadministrativa frågor, rn. Vi häri stort sett tröskat igenom de argumentsom finns, men jag vill ändå ställa tvä mycket konkreta och raka frågor tillLars : För det första: Utesluter ni från socialdemokratiskt hållatt det även för er del kan bli aktuellt att överväga en drastiskminskning av regionsstyrelserna? Jag tolkade det som sades tidigare som att maninte hade stängt dörren för defta utan i stället byggde upp argumentationen påatt del var för tidigt att nu göra en sådan förändring. För det andra: Utesluter ni möjligheten atl iframfiden pröva om inte en representation med sex löntagarrepresentanter ochsex suppleanter är för stor och om det kanske vore rimligt med en halvering? Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande29 punkt 1 mom, 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLars begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 166 Nej -.164 Utskottets hemställan bifölls. M o m , 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservation 2 av Sfig Alemyr m, fl,, och förklarades den förraproposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande29 punkt 2 mom, 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 2 av Sfig Alemyr m. fl. Vissa högskoleadministrativa frågor, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLars begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 166 Nej - 164 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 3 av m. fl., och förklarades den förraproposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande29 punkt 3 mom, 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLars begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 166 Nej - 164 Propositioner gavs på bifall till dels utskottefshemsfällan, dels reservation 4 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposifion: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande29 punkt 3 mom, 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 4 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLars begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 166 Nej - 164 Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 4 och 5 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, 1979/80:23med anledning av propositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII fill statsbudgeten för /80 såvitt avser verksamhetsområde 1979/80:24med anledning av propositionen 1979/80:126 om arbetsmiljön på örlogsfarfyg,m, m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 23 Ändrad vattenhushållning i Föredrogs jordbruksutskottefsbetänkande /80:37 med anledning av propositionen 1979/80:91 om statligtstöd till åtgärder för en ändrad vattenhushållning i jämte motioner, I propositionen 1979/80:91 haderegeringen () föreslagit att 1, godkänna att statligtstöd till fortsatt utrednings- och projekteringsar bete för en ändrad vattenhushållning i och härmed förenade åtgärder lämnades enligt de grunder som förordats i propositionen, 2, medgeatt kostnaderna för det statliga stödet fick bestridas från förslagsanslaget Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar under tionde huvudtiteln. I detta sammanhang hade behandlats de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1979/80:1917 av m. fl. (vpk), vari yrkats attriksdiigen skulle avslå regeringens proposition 1979/80:91 och begära nyftförslag i enlighet med mofionen, och 1979/80:1925 av m. fl. (s), vari yrkatsaft skulle uttala att regleringen och tappningsplanen borde inriktasmot att den fidigare fastställda sänkningsgränsen för infe flck underskridas. att riksdagenbeträffande krav på avslag på propositionen och begäran om nytt förslag skulleavslå motion 1979/80:1917,