prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — 1praktiken innebär beslutet en socialisering av privata företag, eftersom dessatvingas upphöra. Verksamheten har omfattat nio företag med ca 40lokalkontor, spridda över hela landet och med sammanlagt 300 anslällda. SomJag påpekade i en interpellationsdebatt här i kammaren upphördessa företag atl fungera . All personal är uppsagd. Det är baraatt konstatera detta förhållande. Verksamheten har till 90 96 monopoliserats avstaten. Företagen kan inte överieva med den korta tidsfrist som slår lillbuds. Även den berörda personalen kommer atl siå utan arbete om den inte kan få en adekvat anställning inom den nya statliga organisationen.Vad som här har hänt stär faktiskt i diametral motsats lill intentionerna iGustaf Lindencronas utredning. Jag har vall att närmare utveckla dessa synpunkter för atl ytterligareunderstryka vad vi framhåller i motionen om angelägenheten av atl fullföljaarbetet med att i största möjliga utsträckning begränsa statliga monopol ochsärställningar. Del är värdefullt att finansutskottet har gjort uttalanden idenna riktning i det betänkande som kammaren nu behandlar. Utskottets talesmanBo Siegbahn har bekräftat det förhällandet. Min förhoppning är nu atlregeringen tar fasta pä dessa uttalanden och beslutsamt fullföljer de ambitionersom man trots allt har gett uttryck för i sin proposition. Överläggningen var härmedavslutad. forskningsresultat så altsäga återförs och omsätts i praktisk verksamhei. Del finns flera orsaker tilldetta. Detär myckel svårt atl överblicka befintligt kunskapsstoff, bl. a. därför att detfinns pä många språk, inom många vetenskapsgrenar och i många databaser. Detfinns dessutom ofta ell större intresse för att ta fram nytt kunnande än föratl sammanfatta och dra slutsatser av ett redan känl material och se lill atldet blir lätt tillgängligt. En ytterligare svårighet är att det vetenskapligaspråket ofta gör kunskapen svårtillgänglig både för allmänhet, beslutsfattareoch forskningskolleger inom andra områden. Därförbehövs del en ökad satsning för alt föra ul forskningsresultat och på detsättet få dem utnyttjade som underiag för beslut. Detär detta krav som ställs i centermotionen, dvs. den andra av de motioner sombehandlas i finansutskottets betänkande. Där skisseras också några olikapraktiska vägar för alt förbättra kontakterna mellan forskare, administratöreroch politiker, allt i syfte all snabbare fä relevanta forskningsresultatutnyttjade i samhällsarbetet. Deremissinstanser som yitrat sig över cenlermotionen har haft varierande åsikterom de konkreta förslagen. Några har tillstyrkts, andra har avstyrkts. Ombehovet av en satsning för atl bättre tillvarata olika forskningsresultat ärdäremot enigheten stor. Dettaär inte heller någon ny fråga. ägnade mycket arbeteåt alt skissera möjliga vägar och tog också fram elt hell paket av åtgärder.Tyvärr fanns inte mycket av det med i den forskningsproposition som riksdagentog ställning till . Där finns emellertid uppslag som regeringen bordekunna använda sig av i sitt fortsatta arbete med denna fråga. Detcenteryrkande som behandlas är ett av många som ställdes i anslutningtill vår partimolion om livsmiljö och livskvalitet. För oss har del varitangeläget alt peka pä forskningens viktiga roll i detta sammanhang samt behovetav att snabbi tillgodogöra sig forskningsresultat - något som är vikligt påalla områden, men inte minst inom social- och miljöpolitiken. Vilar det som en framgång att ett enhälligt utskott ställer sig bakomuppfattningen atl det är angelägel alt förbättra samarbetet mellan forskare,politiker och administratörer för alt forskningsresultaten bättre skall kunnatillvaratas. Ibetänkandet behandlas också två molioner från vpk. Där krävs ett förslag tilluppbyggnad av informationssystem som ger faktaunderiag för samhällsförändringari folkflertalets intresse. Det kravet har vältaligt utvecklat. Detär riktigt atl den officiella statistik som finns behöver ses över. a. ett ökat behov av allmänt samhällsbeskrivande statistik. Så långthar motionärerna rätt. Men så sent som för en och en halv månad sedanutfärdades direktiv för en översyn av den statliga statistikens innehåll ochframtida inriktning: I direktiven är elt antal punkter uppräknade. Delsägs alt utredningen skall kartlägga behovet av statistik inom skildasamhällsområden. Kommittén skall också föra en principiell diskussion om Uppbyggnadav ett informationssystem för samhällsförändringar, m. m. Uppbyggnadav ett informationssystem för samhällsförändringar, m. m. den statliga statistikensroll i samhället. Som tredje punkt kommer den uppgift som finns citerad iutskottets betänkande, nämligen att utredningen skall se till atl det finnstillgång lill opartisk statistik som faktaunderiag för samhällsdebatten ochfören allmän information om samhällsutvecklingen. I den fjärde punkten sägs attutredningen skall precisera förhållandel mellan den officiella statligastatistiken och de statistiska data som är nära anknutna till driften av olikaadministrativa syslem. Den femte punkten lyder: För varje område börstatistikens användning som planerings- och beslutsunderlag belysas liksomdess betydelse som allmän samhällsinformation. Detär ett mycket vitt uppdrag som denna kommitté har fått, och från utskottetssida har vi bedömt atl del krav som har ställts i vpk-motionerna ryms inom denvida ramen för detta uppdrag. Därför anser vi atl motionernas yrkande ärtillgodosett, och vi har alltså avstyrkt motionerna. Jag yrkar bifall lill finansutskottets hemställan i dess helhet. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Jag tackar för detklariäggandet. Och jag hoppas att vi snart kommer alt få se resultat från dennautredning, som just tar upp del vi har pekat på i våra motioner. Jag ser alltsåmed tillfredsställelse pä atl de i praktiken har blivit tillstyrkta. i (m): Att jag dristar mig att kommentera finansutskottels betänkande1979/80:7 beror inte bara på atl jag har velat bidra till en viss jämvikt ikönsrollsfördelningen i den här deballen, utan också pä all betänkandetbehandlar frågor, som jag i åtskilliga är haft anledning alt begrunda sommedlem av styrelserna för framtidsstudiesekrelariatel och riksbankensjubileumsfond samt av forskningsrådsnämnden. Mina erfarenheter därifrån gav jaguttryck åt i kammarens allmänpolitiska debatt i är, och jagskall självfallet inte upprepa vad jag då sade, även om erfarenheten lärt migalt om man skall hoppas nå rägot nämnvärt antal av ledamöter måsteman i allmänhet gå omvägen över pressen och televisionen och dessutom sägasamma sak fiera gånger. Imotionerna 1978/79:2114 och 2115 av m. fi. begär man bl. a.,som redogjorde för, en ulredning om ett förbättrat samarbetemellan forskare, politiker och administratörer för att få fram ett bättreunderlag för de politiska besluten och ett utvärderingssystem, kallat socialrevidering. Finansutskottethar hört och iärendet. Man frågar sig kanske, varför inte också forskningsrådsnämnden hörts.Utskottet hänvisar också till förvaltningsulredningens avlämnadebetänkande. Allt som allt finner utskottet ingen anledning för attnu ta några särskilda initiativ i frågan men förutsätter atl regeringen beaktarbehovet av förbättrat samarbete mellan forskare, politiker och administratörer. Föregendel harjag blivit övertygad om atl vad statsmakterna behöver inte främst är envildvuxen flora av forskningscentra, som försörjer samhälls- och beleendevetaresom råkat hamna utanför universitetskarriären och som avkastar mängder avspekulativa symposieböcker och debattskrifter, utan snarare väl organiseradeenheter som bemödar sig om all snabbt och effektivt besvara sådana frågor, avkonsekvensanalytisk karaktär, som är relevanta för statsmakternasbeslutsfattande i viktigare ekonomiska, sociala och säkert även mänga andrafrågor. Riksdagenhar lidigare känt ett sådant behov, när man i två steg bemäkiigade sigstatsrådsberedningens dåvarande ihink-lank - sekretariatet förframtidsstudier-och lade denna under domvärjo. Dess värre harriksdagen utnyttjat möjligheterna dåligt och i slället ut- ellerinackorderat detta sorgebarn hos forskningsrädsnämnden, och därigenom pä nyllgjort det oåtkomligt för riksdagsledamöterna. Enregering kan alltid skaffa sig de ulredningsorgan den behöver, kommittévägen.Riksdagen har också möjlighet atl la initiativ. Sådana är dock sällsynta,alltför sällsynta. Det förefaller mig obegripligt all en riksdag, som antagiten författning, varigenom rollfördelningen mellan vad som fömt kallades förstastatsmakten, regeringen, och den andra, , numera blivit ombytt, sä altriksdagen är första statsmakten och regeringen dess verkställande organ - somkonstitutionsutskottets ärade ordförande uttryckte saken - intestarkare upplever ett behov av bättre egna resurser för att bilda sig enuppfattning om de framtida konsekvenserna av viktiga samhällsförändringar, somriksdagen går atl falla beslut om - dvs. konsekvensanalys - och inte heller avresurser, utöver dem som revisorer disponerar, för atl konlinueriigtutvärdera reformverksamhetens effekter. Delfinns de som säger alt alla prognoser slår fel och alt det inte lönar sig attprognostisera. Jag tillhör inte dem som är så defaitistiska. Jag tror det vorebra om man vid sidan av elt konjunkturinstitut hade ett konsekvensinslilui, ochjag undrar om inte ett sådant borde sortera under//torfoe/), meden tillräckligpariamentarisk representation, i kontinuerlig dialog med forskare och utredare,som också var tränade i alt tänka i sådana termer som hör till självabeslutsprocessen, och i samspelet mellan olika slag av faktorer, dvs. sådantsom kallas systemanalys. Påsenare tid har vi sett sådana företeelser som en uppföljningsutredning överhögskolereformen och en konsekvensutredning i kärnkraftsfrågan. har man tagit initiativ till studier av konsekvensernaför samhället av en utplanande ekonomi. I jubileumsfond har maninitierat en studie på bred front av verkningarna av del svenskaskattesystemet. Vi behöver mera sådant, och vi behöver för detta slag avuppgifter uppbyggd och organiserad kompelens. Del amerikanska representanthusetantog en regel, kallad "foresighi provision", sominnebär att varje utskott i samband med behandlingen av regeringsförslag skallförsöka analysera förslagens konsekvenser på , och för della ändamålhar kongressen kraftigt förstärkt motsvarigheten lill vår upplys- Uppbyggnad av ett Informationssystem för samhällsförändringar, m. rn. ningsljänst.Jag har för min del inte kunnat undgå all ställa mig frågan, om inte vårriksdag genom atl utskottens kansliorganisation i så hög grad baseras päJuridisk och administrativ kompetens skulle behöva förstärkning med kompetensspeciellt inriktad på konsekvensanalys av exempelvis ekonomisk, statistisk,demografisk och ekologisk nalur, vid bedömningen av förslag som föreläggsriksdagen av regeringen eller motionsvägen. Jag har ännu inte lyckats kommaöver all en riksdag, som kan karakteriseras enbart som elttransporlkompani, i så hög utsträckning låter regeringens propositionerpassera ulan invändningar - emellanåt därför att man inte begriper dem - medande flesta friska molionsförslag saklösi och hjärtlöst avslås. Är verkligentillgången på fantasi och förnuft sä ojämnt fördelad mellan kanslihuset ochdetta hus? Gör vi verkligen effektivt bmk av -och lar till vara - deförståndsgåvor och den uppfinningsrikedom som våra kamrater i kammarenbesitter-även om många av oss andra kanske känner sig ganska tomhänta själva?Trots allt har vi fåll se atl statsråd och riksdagsmän ärömsesidigt utbytbara. Det är bara det all statsråden i maktenskorridorer har fri tillgäng lill länk-tankar och utredningsorgan, medan de somriksdagsmän får dela vår möda atl behöva tänka själva och att försöka att påegen hand lura ut hur del egentligen förhåller sig. Jag har med dessa ord velat underblåsa en pariamentariskbefrielserörelse gentemot föreställningen atl vad far gör är alltid del rättaoch att regeringen tänker för oss. Jag skulle gärna se att "folketsfrämsta företrädare" tilltrodde sig förmågan atl själva kunna hantera ettinstrument för mera kvalificerade bedömningar än av konsekvenserna avde beslul som de har all fatta på alla andra medborgares vägnar. Jag kan trots allt inte motstå atl ansluta mig till om bifall till finansulskoUels hemställan. Överiäggningenvar härmed avslutad. §13 Den polisiära säkerhetstjänsten betänkande 1979/80:3 med anledning av motioner om denpolisiära säkerhetstjänsten. delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:221 av m. fl. (vpk), vari yrkats alt beslutade alt hosregeringen begära atl en parlamentarisk utredning, vari de femriksdagspartierna var företrädda, tillsattes för atl granska säkerhetspolisensverksamhet och föreslå åtgärder i syfte att trygga medborgarnas rättssäkerhet. 1978/79:1753 av m.fl. (s), variyrkats att uttalade sig för en översyn med uppgift alt förbättra denpariamentariska kontrollen över säkerhetspolisen i enlighet med vad som anförtsi motionen, dels en med anledning a v proposition 1978/79:111om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m. väckt moiion 1978/79:2467 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats alt riksdagenuttalade atl den del av säkerhetspolisens organisation som innebar registreringoch rapportering av polilisk verksamhet borde upplösas och anslagen reduceras ienlighet härmed. 4.atl beträffandegranskning av säkerhetspolisens verksamhei skulle avslå motionen 1978/79:221, 5.all beträffande denpariamentariska kontrollen över säkerhetspolisen skulle avslå motionen1978/79:1753, 6. atl beträffande säkerhetspolisens organisation m. m. skulleavslå motionen 1978/79:2467 i här behandlad del (yrkande 15). (vpk): "Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brottmot rikets säkerhet m. är den officiella benämningen på vad som idagligt tal kallas säpo, berättar justitieutskottel i silt betänkande. Dethar dock varit skralt med säpos förmåga all hindra och uppdaga brott mot riketssäkerhei. Sådan verksamhet har t. o. m. bedrivits av höga tjänstemän inom säpo. Däremothar säpo varit synnerligen effektiv när det gäller alt hälla reda pävänstersympatisörer och hindra dessa från atl få jobb. Den senaste bravaden äratt säpo hindrat en snickare från atl utföra sitt arbete inom iKarlskrona. Deltorde finnas ett samband mellan dessa företeelser. I sin iver atl jaga radikalajobbare försummar säpo alt uppdaga brott som begås t. o. m. i de egnalokalerna. Säkerhetspolisenär ineffektiv när del gäller att bekämpa de brott den officiellt är till föralt bekämpa. Den är elt hot mot demokratin och de medborgerliga fri-och rättigheterna. Det finns en rad starka skäl för atl säkerhetspolisensverksamhet bör bli föremål för en gmndlig granskning, så som vi begärt ivpk-motionen 221. Lål mig peka på några av dessa! Säposåsiktsregistrering vid värnpliklsriksdagen i början av 1970-lalet var enlarmsignal. IB-affären är ett annat fall där säpos agerande borde ha granskats.I den s. k. sjukhusaffären i figurerade säpo på ell minsl saglanmärkningsvärt sätt. Starka krav på granskning av säpos roll restes då Ulanatt någon verklig undersökning kom till stånd. Telefonavlyssning,t. o. m. i former som allvariigt äventyrar vikliga principer itryckfrihetslagstiftningen, bl. a. uppgiftslämnares anonymitets- skydd,har förekommit. Åsiktsregistrering förekommer genom atl en tänjbar paragrafutnyltjas på ett sätt som passar säpos syften. Sidoinformation fråntelefonavlyssning har använts till skada för enskilda personer. Registreringförekom i stor omfattning av personer som demonstrerade mot krig iVietnam. Registrering förekommer också av latinamerikanska flyktingar iSverige, vilket torde sakna stöd i tjänsteföreskrifterna. Sombekant redovisade , kommissarie i säkerhetspolisen, i någratidningsartiklar myckel anmärkningsvärda uppgifter omsäkerhetspolisens arbete. Han pekade bl. a. på hur telefonavlyssningenutnyttjats på ett säll som ulgör hot mot både rättssäkerhet och åsiktsfrihet. Dendebatt som uppstod i samband med dessa avslöjanden visade all det rådde stororo också inom pressen för all säpos verksamhei stred mot vikliga demokratiskaprinciper. Kravenpå en ordentlig undersökning av säkerhetspolisens verksamhet avvisades dock avregeringen. Från kommunisterna har vi redan tidigare krävt ensådan undersökning, och ansåg vi det ännu mer motiverat. Men dåvarandejustitieministern hävdade i en riksdagsdebatt all del räckte med degranskningar som redan förekommer. Vadsäger då justitieutskoltet när vi i en motion yrkat på att hosregeringen skall begära alt en pariamentarisk utredning, vari de femriksdagspartierna är företrädda, tillsättes för att granska säkerhetspolisensverksamhei och föreslå åtgärder i syfte att trygga medborgarnas rättssäkerhet? Utskottetredovisar gällande bestämmelser, men missar den avgörande problemställningen omsäpos agerande trots dessa bestämmelser. Man söker åberopa bl. a. ökat militärtintresse för , ökad internationell brottslig verksamhet och tekniskaförändringar i underrättelseverksamheten som förklaring till attsäkerhetspolisens verksamhet tilldragit sig större intresse i den allmännadebatten. Dettakan ändå inte vara en förklaring till att säpo bedriver åsiktsregistrering ochen verksamhet som innebär ett hot mot rättssäkerheten i vårt land. Manbekämpar inte främmande makters spionage mot vårl land genom alt hindra ensnickare från alt utföra sitt arbete! Vad det ytterst handlar om aromsäkerhetspolisen i sin verksamhet är så inriktad på atl registrera folk medvänsteråsikter att man försummar "hindrande och uppdagande av brott molrikels säkerhet". Det handlar om att denna verksamhei äventyrar viktigademokratiska rättsprinciper. Del handlar om all säkerhetspolisen tar sigbefogenheter som strider mot fattade beslut. Del handlar om alt se övergällande beslämmelser för all trygga medborgarnas rättssäkerhet. Delråder faktiskt yrkesförbud även i , påpekade i entidningsartikel , som företagit en större genomgång av säposverksamhet. En person kan av säpo hindras från atl ulföra ett arbete, men fårinte ta del av skälen och är därför förhindrad alt försvara sig. Delta är urdemokratisk synpunkt helt förkastligt. Säkerhetspolisen har i en rad uppmärksammade fallagerat på ett sätt som innebär osäkerhet för medborgare i vårt land. Närdärtill säpo själv skakats av skandaler, dä borde det vara hög tid att se överdenna mäktiga apparat i vårt samhälle. Inget av vad justilieutskotlet anförtrörande företagna utredningar och gällande kontroll upphäver detta behov. Demänga säpo-skandalerna har ju inträffat trots del som utskottet åberopar. Detmåste också betonas atl säpo-skandalerna ökat. Det visar att vadjustitieutskoltet åberopar inte håller. Jagyrkar därför, fru lalman, bifall lill motion 221 om granskning avsäkerhetspolisens verksamhei. Då jag inte vet om någon kommer all yrka bifalltill motionen 1753 av m. fl., villjag passa på atl göradelta, eftersom motionärerna föreslår förbättrad parlamentarisk kontroll översäkerhetspolisen. Ytterligareen vpk-motion behandlas i betänkandet. När folkpartiregeringen med buller ochbång lade fram sin tämligen innehållslösa proposition om åtgärder mot krångeloch onödig byråkrati, pekade vi i en motion på att bl. a. den del avsäkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering avpolitisk verksamhet bör upplösas och anslagen reduceras i enlighet härmed. Inteheller detta yrkande biträdes av utskottet och jag vill därför yrka bifall lillmoiion 2467, yrkande 15. De här motionerna om säkerhetspolisens arbete skulle egentligen habehandlats , men de sköts upp . Del berodde på atl denaktualiserade organisationsöversynen inte var klar när behandladeanslagsfrågorna till polisen. har översynen avslutals och resulterat i endel förändringar i verksamheten, och dessa förändringar är av betydelse när manbedömer de frågor som tas upp i motionerna. Av den anledningen kan vi frånutskottets sida inte se att man nu skall behöva tillsätta en parlamentariskutredning för atl göra ytteriigare arbete innan man sett resultat av detta. Enväsentlig åtgärd är atl pariamentariska ledamöter skallägna myckel mera lid åt den här verksamheten än . Som eU led i delavseendet skall antalet plenasammanträden ökas lill del dubbla. Vid dessasammanträden skall ledamöterna få ta ställning inte bara till utlämnande avuppgifter ur polisregister för personalkontroll utan också till frågor ianslutning till införande av uppgifter i registret. För det arbetet krävs allalla närvarande ledamöter måsle vara ense om de här åtgärderna.Lekmannale-damölernas möjligheter till inblick i verksamheten kommer ocksä attökas genom regelbundna besök vid de olika enheterna inom säkerhetsavdelningen,och därigenom får de möjlighet atl mera aktivt la del av arbetet. Det här är enmycket viktig principförändring mot tidigare och bör ocksä ge oss andragarantier för att alli går just till. Parallelltmed det här har regeringen och ombudsmän och justitiekanslernoinskränkta möjligheter lill insyn i verksamheten. insynensker genom föredragningar minst en gäng inför justitieministern ochstatssekreterarna i jusliliedeparlemenlel och statsrådsberedningen.Justitiekanslern gör inspektioner minsl en gäng dä han bl. a. väljer utsärskilda akter i olika ärenden och går igenom dem. Dessutom inspekterar han såfort någon anmälan sker mot säkerhetspolisen. JO gör täta inspektioner hosavdelningen i samband med anmälningar. Allt detta sker för alt kontrolleraverksamheten, och personalen är nog så medveten om all denna lillsyn och rättarsig i sill arbete därefter. Trots del ärdet naturligtvis ell problem, atl viinte alla kan fä den insyn som kanske vore önskvärd, men längre än sä här kanman inte gå av säkerhetsskäl. Det finns inget annat land i världen som har enså vid insyn i säkerhetspolisens arbete som , och det har vi noganledning att vara lacksamma för. molioner utskottet nu behandlar i betänkandet nr 3 utgår man frän kritik motden polisiära säkerhetstjänsten som förts fram i den allmänna deballen, alltsåi massmedia, TV, radio och tidningar. Kritiken har gåtl ut på altsäkerhetspolisen pä ett otillåtet sätt hanterat frågor om personalkontroll ochtelefonavlyssning. Det har ocksä hävdals, atl säkerhetstjänstens verksamhetvaril ensidigt inriktad mot registrering av politiska åsikter när del gällerpersoner med uttalade vänstersympatier. har också jurislkommi-sionen iBerglingfallet lämnat sin första rapport. Dethar i den allmänna debatten också hävdats atl även kommissionen fört fram sammasorts kritik mot den polisiära säkerhetstjänsten. Det är enligt min meningangelägel atl slå fast att så inte är fallet. Härhar del gällt alt söka vägar alt förstärka organisationen mot sådanainfiliralionsförsök frän t. ex. öslslatshäll som Berglingfallet ärett exempelpä. Den enda kritik som kommissionen kommil med är denna: "Detkan ifrågasättas om del inte förelåg förutsättningar för altanordna avlyssning av telefon. Denna fräga är emellertid utanegentlig betydelse eftersom det ungefär samlidigl blev känl alt ånyoskulle ul i FN-tjänsl. Elt lillsländ lill avlyssning skulle härigenom ha fältett begränsat värde." Sedan har kommissionenocksä uttalat följande: "Kommissionenhar inte några erinringar mol det sätt, på vilket den igångsattaundersökningen drevs. Kommissionen harerfarit alt man inom RPS/Säk vid olikalidpunkter Övervägde att göra ett ingripande mot . Att ett ingripandeinte kom till stånd före det greps av Israelerna är, med hänsyn tillden försiktighet som var påkallad och till länga utlandsvistelser,inte något anmärkningsvärt. Här må även framhållas att det inte längre varfräga om att avlägsna en akut säkerhetsrisk. gällde det framför allt altsöka bevisa brottslighet och få honom lagförd samt atl - inte minstvikligt - kartlägga skadeverkningarna." Tillsist gör kommissionen en sammanfattning, somjag också skall läsa in iprotokollet: "Viden sammanfattande bedömning av fallet bör framhållas alt de yttreomständigheterna i hög grad gynnat brottsliga verksamhet samtidigtsom de försvårat ett avslöjande. har sålunda i sin tjänst