prot · G309160 · 1979-12-31 00:00:00 — beträffandevissa delfrågor rörande det i mom, 37 angivna lagförslaget, m, m,, attriksdagen skulle avslå motion 1978/79:2107 i motsvarande del, mofion1979/80:56, mofion 1979/80:69 yrkande 10, motion 1979/80:71 yrkande 2, motion1979/80:72 yrkande 1 och motion 1979/80:73 yrkande 4, beträffandefråean om bibehållande av vissa bestämmelser i nykter- , m. m. Nr 160 hetsvårdslagen i avvaktan påförslag orn ny lagstiftning, rn. m., att Tisd-ippn den anledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 samt rned 3irrn" 1980 avslag på motion 1978/79:1273yrkande 3, motion 1979/80:70 i motsvarande del, motion 1979/80:71 yrkande 4 i motsvarande deloch motion 1979/80; 1217 i motsvarande del skulle antapunkten 1 i övergångsbestämmelserna till förslaget till socialtjänstlag ibil. 1 till betänkandet. m. m. 40, beträffandekontaktperson för intagna enligt LSPV att skulle avslå motion 1979/80:66 yrkande 6, beträffandemissbruk under graviditet att skulle avslå motion 1979/80:421, beträffandevissa åtgärder mot narkotikamissbruk att skulle avslå mofion 1978/79;1273 yrkande 1 och motion 1978/79:2107 i motsvarande del, beträffandefrågan om utbetalning av pensionsmedel, föräldrapenning och folkpension, m, m,,att skulle avslå dels regeringens förslag i proposition 1979/80:1,såvitt avsåg 3 kap, 18 §,4 kap, 20 § första stycket samt 16 kap, 12 § lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels motion 1979/80:637 och motion1979/80:1664, beträffandefrågan om enskilda vårdinitialiv att skulle avslå motion 1979/80:52, beträffandefrågan om förordnande av kontaktman för underåriga oberoende av samtycke attriksdagen skulle avslå motion 1979/80:68 i motsvarande del, beträffandefrågan om utredningen om samordning av den psykiska barn- och ungdomsvården,familjerådgivningen och andra vårdområden att med anledning avproposition 1979/80:1, motion 1979/80:50 och motion 1979/80:1219 sorn sin meninggav regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandefrågan om tillämpningen av närhetsprincipen vid placering av barn i annat hemän det egna att skulle avslå motion 1979/80:55 yrkande 3, 48, beträffandehuvudmannaskapet för vissa institutioner inom social tjänsten att med bifall till regeringens förslag i proposition 1979/80:172 bemyndigade regeringen att enligt de förutsättningar oeh på de villkor som förordats i propositionen godkänna dels en vid propositionen fogad överenskommelse mellan staten samt och om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårds skolor och nykterhetsvårdsanstalter m, m,, dels avtal mellan staten och berörda kommuner/landstingskommuner med anledning av överenskom melsen, beträffandehänsynstagande till enskilda vårdinstitutioner i landstingskommunernas ochkommunernas planer att skulle avslå motion 1979/80:2053, beträffandevissa lagregler rörande huvudmannaskapet för institutioner inom socialtjänstenm, m. att med anledning av regeringens 14 förslag i proposition 1979/80:1 ochi proposition 1979/80:172 samt motion 1979/80:2049skulle anta 23, 68, 69 och 70. 74 och 75 §§ förslaget till 1 till betänkandet, beträffandeersättningsskyldighet för stöd och hjälpinsatser m. m. att medanledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 och motion 1979/80:68i motsvarande del skulle anta 34 § förslaget till socialtjänstlag i bil. beträffandereducering av socialförsäkringsförmåner att skulle avslå motion1979/80:68 i motsvarande del, beträffandenämndorganisationen förvissa uppgifter inom att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:638 och motion 1979/ 80:1189, beträffandemöjlighet för social distriktsnämnd att göra framställning till fullmäktige attriksdagen med bifall till motion 1979/80:51 och med anledning av regeringensförslag i proposition 1979/80:1 skulle anta 44 § förslaget till socialtjänstlagi bil. 1 till betänkandet, beträffandebudgetberedningen att med bifall till motion 1979/80:53 oeh medanledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 skulle anta 45 §förslaget till socialtjänstlag i bil. 1 till betänkandet, beträffandeuppgifter till taxeringsmyndighet att med bifall till motion1979/80:68 i motsvarande del och med anledning av regeringens förslag iproposition 1979/80:1 skulle anta 65 § förslaget till socialtjänstlag i bil. beträffandeomedelbart omhändertagande av underårig att med bifall till motion1979/80:66 yrkande 4 och med anledning av regeringens förslag i proposition1979/80:1 skulle anta 6, 7, 8 och 21 §§ förslaget till lag med särskildabestämmelser om vård av unga i bil. 2 till betänkandet, beträffandeverkställighet av beslut om samhällsvård enligt barnavårdslagen att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1204, ,59. beträffande barnets talerätt att skulleavslå motion 1979/80:55 yrkande 2, 60. beträffande frågan om fortsatt översyn av lagen medsärskilda bestämmelser om vård av unga att skulle avslå motion 1979/80:55 yrkande 1, beträffandeutformningen av lagreglerna rörande omsorger om äldre människor att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i proposition 1979/80; 1 och med avslag påmotion 1979/80:68 i motsvarande del skulle anta 19 och 20 §§ förslaget tillsocialtjänstlag i bil. 1 till betänkandet. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 och i proposition1979/80:100 skulle anta förslaget till socialtjänstlag i bil. 1 tillbetänkandet.! i den mån förslaget inte behandlats under föregående moment, att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 skulle antaförslaget till lag med särskilda bestämmelser om vård av unga i bil. 2 tillbetänkandet i den mån förslaget inte behandlats under föregående moment, att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i proposition 1979/80:1 skulle antaförslaget till ändring i körkortslagen (1977:477) i bil. 3 till betänkandet. , m. m. , m. m. 65. att med anledning av regeringens förslag iproposition 1979/80:1 skulle anta förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring i bil. 4 till betänkandet. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av , , , , , oeh (alla s). INGA (vpk); Den nuvarande barnavårdslagen, nykterhetsvårdslagen,socialhjälpslagen och bariiömsorgslagen skall i fortsättningen ersättas av enenda lag. Socialvård skall i fortsättningen kallas socialtjänst. Både socialutredningensbetänkanden och den nu föreliggande propositionen har blivit hårt kritiserade.Kritiken har kommit från klientorganisationer, från stora personalgrupper somär verksamma inom det sociala fältet men också från enskilda ochorganisationer. Turerna kring har varit många. Men närkritiken mot LPV, lagen om psykiatrisk vård i vissa fall, blev alltföromfattande beslöt utskottet att lyfta ut detta avsnitt för vidare utredning.Denna fråga skall nu utredas av den parlamentariska beredning som i dagarnatillsatts. Det är bra att denna del utgick. Detsamma borde ha hänt med LVU,lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Vad som händer är attbarnavårdslagen avskaffas och ersätts med en lag som redan på detta stadium ärså dålig att regeringen, innan beslut fattats, tillsatt en utredning för att seöver den. Det måtte ha gått mycket prestige iutskottets behandling av ärendet i detta avseende. Det är som om man måste haförändringar för förändringarnas egen skull - man bryr sig inte om attmänniskors trygghet äventyras av besluten. Man kan heller inte, som utskottetuppenbarligen tror, komma till rätta med försämringarna i denna del innan lagenträder i kraft. På så lösa boliner kan man inte, menar jag, fatta viktigapolitiska beslut. Det utmärkande för sägs vara helhetssynen.Vad denna helhetssyn i praktiken består i är dolt, likaså vad det kommer attinnebära och vilka möjligheter det kan ge när det gäller strävandena att få enaktiv social rehabilitering. Man åstadkommer inte en helhetssyn vare sig avenskilda människors eller av gruppers sociala förhållanden bara genom att ikatalogform räkna upp de sociala faktorer som kan tänkas vara av betydelse,inte heller genom att variera dessa kataloger . Det är,menar jag, vad både socialutredningen och regeringen i sin proposition gör. För sedan läste jag i en debattartikel följande: Taen dos arbetslöshet, helst ungdomsarbetslöshet. Blanda i en lagom mängdskolleda och stress. Lägg sedan till alla de daghem som inte finns. Blandasedan varsamt ner en nypa ojämlikhet mellan man och kvinna, häll i rikligt medskiftarbeten, ackordshets, utsvettning och föroreningar. Krydda medurbanisering och främlingskap, förtinglingande och kommersialisering avfritiden med bingo, flipper och kungareportage. Piffa till anrättningen med liteunderhållningsvåld, oeh smaksätt det hela med musiken ur schlagertävlingen. Garnera sedan med drömmar oeh förhoppningar - TisHapen den spruckna. Får det vara en tugga? Vad jag nuhar gett recept på är hur man skapar en bas för missbruk. Missbrukav alkohol oeh narkotika är ett av våra största sociala och Socialtiänstenmedicinska problem. En väg att komma närmare vad man menar med helhetssyn äratt visa på hur man tror att sociala problem uppstår. Ta upp frågorna omsambanden mellan arbetslöshet och utslagning, mellan arbetsmiljö ochutslagning och mellan förändringar i de sociala mönstren och social och psykiskohälsa, för att bara ta några exempel. Det är inte förvånande att en borgerligregering inte gör någonting av allt detta, eftersom en objektiv analys av detjag nämnt med stor sannolikhet skulle leda fram till en ur mänsklig oehdemokratisk synpunkt förödande kritik av det kapitalistiska samhällets sätt attfungera. Därmed skulle den socialliberala masken komma att framstå som just vadden är: en mask, och ingenting annat. I propositionen får vissa nya uppgifter.Där sägs: "Ökad vikt skall nu läggas vid strukturinriktade insatser sommedverkan i samhällsplaneringen, fält- och grannskapsarbete och uppsökandeverksamhet samt åt allmänt inriktade insatser som information och åtgärder somverkar för den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning." Däremot sägs ingenting om att tillföra socialtjänstenökade resurser för att kunna fullgöra dessa nya uppgifter. Det innebär attförslagen i dessa avseenden inte kan betraktas som allvarligt menade. Socialtjänstlagen har getts formen av en ramlag.Vänsterpartiet kommunisterna anser inte att den fyller de krav på sociallagstiftning som måste ställas . Den kommer att medföra uppenbara riskerför en omfattande social nedrustning ute i våra kommuner. Man kan bara peka påbarnomsorgen, missbruksvården och äldrevården för att visa tre områden därbristerna är oerhört stora och där det enligt vår mening fordras klarabestämningar av kommunernas skyldigheter. Det är regeringens och riksdagensuppgift att formulera normer på centrala vårdområden och att anvisa kommunernaresurser så att de kan uppfylla dessa normer. I socialutskottets betänkande heter det attsocialtjänstlagen är en starkt målinriktad lag, men att kommunerna skall gesfrihet att söka sig fram till en fungerande social omsorg. Det verkar som omutskottet inte visste att olika kommuner har olika ekonomiska möjligheter attge denna omsorg. Utskottet nöjer sig med att hänvisa till rättssäkerheten. Mankan ju klaga, anföra förvaltningsbesvär också över beslut om bistånd i form avdaghemsplats, färdtjänst, hemhjälp och liknande saker. Sedan skallbesvärsmyndigheten pröva besvären med hänsyn tagen till kommunernas resurser. Så var det med den saken. Det kommer att bli stora skillnader mellan olika kommunersmöjligheter att ordna med den kommunala omsorgen. Människor kommer att bli ojämlikt och orättvist behandlade, beroende på i vilken kommun de råkar bo. Regeringens sociala engagemang svalnar inför uppgifter som medför 17 2 protokoll 1979/80:160-161 , m. m. kostnader.Man undviker att ställa krav på kommunernas socialtjänst därför att det skullekomma att leda till krav från kommunernas sida på att ekonomiska resurser skallställas till deras förfogande. Detta är med största sannolikhet också anledningen tillatt regeringen inte har velat ta upp det förslag som socialutredningenpresenterade om elt inkomstprövat socialförsäkringstillägg (SOFT) som skulleersätta den nuvarande socialhjälpen. Detta socialförsäkringstillägg rnåstebetraktas som ett av socialutredningens centrala förslag, som den övrigasocialtjänsten var uppbyggd kring. I oeh med att det förslaget har tagits borti regeringens proposition, kommer mycket av det övriga att helt hänga i luftenoch förlora sin materiella bas. heter det att förslaget om SOFT skallutredas vidare, men det hade varit helt naturligt att fatta beslut ornSOFT. I propositionen sammanfattas hela den nuvarandeinstitutionsvården under begreppet "hem för vård och boende". Mennågra närmare anvisningar för kvaliteten på eller innehållet i den verksamhetsom skall bedrivas vid dessa hem ges inte. Det är anmärkningsvärt att propositionen inte ens kanfastställa ett klart ansvar när det gäller vem som skall anordnalillnyktringoch avgiftning. Delta sker trots att LOB-lagstiftningensmisslyckande borde ha lärt de ansvariga att man inte kan genomföra vårdlagarutan atl också fastslå ett klart ansvar när det gäller vem som skall ställa deresurser till förfogande vilka är nödvändiga för lagstiftningens genomförande.Den framtida institutionsvården bör bli föremål för ytterligare överväganden iden utredning som måsle tillsättas beträffande den framtida alkoholpolitikenoch missbruksvården. Ett av de mest fantastiska inslagen i propositionen är attmissbruksproblematiken knappast diskuteras som något den framtidasocialtjänsten har anledning att befatta sig med. Detta sker trots att mer änhälften av socialvårdens klienter missbrukar alkohol eller narkotika. En rad uppgifter talar för att behandlingsresultaten inommissbruksvården försämrats och att dödligheten, i första hand blandyngre missbrukare, stigit kraftigt under . Frågan vadsom skall skötas inom sjukvården resp, socialvården står till största delenobesvarad. Stora delar av missbruksvården befinner sig i permanent kris.Mariaklinikerna i är bara ett exempel på delta. Del är ironiskt altsocialtjänstpropositionen läggs fram sorn man inom socialvården harbörjat diskutera en mer aktiv tillämpning av nuvarandenykterhelsvårds-lagstiftning. Ett avdammande av den gamla nykterhetsvårdenlöser inga problem. måste emellertid klart fastslås att mer konkretariktlinjer behövs för hur missbruksproblemen skall handläggas inom såvälsocialtjänsten som övriga delar av vårdapparaten. En ny alkohol- och drogpolitisk utredning bör tillsättassom dels tar upp frågan hur alkoholproblemen skall kunna förebyggas genom enmer restriktiv alkoholpolitik, dels frågan hur vården på ett effektivare sättskall kunna inordnas i en sådan politik. Viktiga frågor som bör tas upp i ensådan utredning är bl, a, resursfrågor, fördelningen av ansvar mellansocialtjänst oehsjukvård samt den framtida institutionsvården och dess samarbete med Nr 160 öppenvården. Utredningen måste också ta upp frågan hur man skall nå Tisdaeen den missbrukare på ett tidigare stadium än . måsteockså ges uppgiften att belysa hur folkrörelserna skall kunna ges en meraktiv och central roll i kampen mot alkohol oeh andra droger, Socialtiänsten Frågan om frivillighet eller tvång i denframtida socialtjän- j , sten har fått oförtjänt stor publicitet ochuppmärksamhet i debatten. Denna debatt har också fått en felaktig inriktning.Den borde ha handlat om innehållet i vården i stället. Det är ju klart attpropositionens försök att lösa frågan om tvångsåtgärder mot vuxna missbrukaremed hjälp av LPV-lagstiftning och en psykiatrisering av missbruksvården är heltfelaktigt. Lagen med särskilda bestämmelser om vård avunga, LVU, har visat sig vara en ganska förförisk anrättning, i varje fall förden som inte har aktuella kunskaper om socialarbetets förutsättningar ochvillkor. Tvånget skall rninimeras och bara användas i ytterstanödfall. Omhändertaganden skall omprövas med sexmånadersintervall.Frivillighet och samarbete skall tillämpas i första hand. Man får lätt denuppfattningen att förslaget om LVU skulle innebära ett nytänkande i de häravseendena. Men det är det inte, I själva verket tillämpas dessa principerredan i dag, och så har också skett . Tvång har inte använts annat ännär situationen bedömts som så svår att inga andra medel står till buds. Förutsättningarna för att LVU skall vara tillämpbar, i denutformning som lagförslaget har , är dels att behövlig vård inte kan ges medsamtycke av föräldrarna eller av den unge själv, dels att behovet av vård är avsådan art att det motiverar ett omhändertagande för vård utom hemmet. Det finnsinga möjligheter till övervakning, som finns i den nuvarande barnavårdslagen.Och det här innebär att socialnämnderna frånhänds möjligheten att ingripa medförebyggande åtgärder mot föräldrarnas vilja. Det är självklart att det fordrasväsentligt starkare skäl för att göra ett regelrätt omhändertagande än för attbesluta om en övervakning. Detta kommer att få konsekvenser, i många fall, herrtalman, svåra konsekvenser. kommer det att bli mycket svårt försocialnämnden att följa vad som sker med ett barn eller en ungmänniska. Detta kommer för det första att leda till en ökning av antalet fallsom upptäcks i ett rent katastrofalt skede, när det t, o, m, kan vara för sentatt göra något meningsfullt. För det andra kommer det att leda till en motsatteffekt, nämligen att socialnämnderna kommer att tillgripa omhändertagande ilägen där detta inte skulle ha varit nödvändigt. Det finns med andra ord intenågot mellanläge. Men man kommer att använda omhändertagande för att skyddabarnet eller den unge. Misstankar och kanske vissa fakta som kan göra attsituationen ser mycket värre ut än vad den är och som under nuvarandeförhållanden skulle ha lett till övervakning gör att man ser sig nödsakad attflytta barnet från hemmet. Det är uppenbart att förslaget om LVU är dåligtgenomtänkt och att irite vare sig regeringen eller socialutskottet har insettde här konsekvenserna. Det finnsåtskilligt av kritik som man kan rikta mot den nu gällande Nr 160 barnavårdslagen. Men vpk menaratt hellre än att ersätta den gamla Tisdieenden barnavårdslagen med en annanotillfredsställande lagstiftning så bör man låta 3 juni1980 '" gamla gälla tills det kanläggas fram ett väl genomtänkt lagförslag, som tillgodoserde krav som utifrån dagens förhållanden måste ställas på Socialtiänsten lagstiftningen på barna- och ungdomsvårdens område. Det behövs en restriktiv lagstiftning som gördet svårare att få tillgång till alkohol, narkotika oeh andra droger.Langningen måsle kontrolleras hårdare. Men restriktioner av olika slag måste,för att de skall få någon effekt, vara förankrade hos människor. Arbetsmarknadspolitiken har en avgörande roll när detgäller missbruk. Likaså har bostadsfrågan en stor betydelse. Framför allt harboendemiljön betydelse när det gäller segregation, isolering och ensamhet.Skolan spelar också en mycket viktig roll när det gäller att bekämpa ochförebygga missbruk av olika slag. Sammantaget bildar arbetslivet, boendet ochskolan den dominerande basen för det nätverk som skall kunna tillgodose grundläggandebehov hos människor. Därför är och blir de faktorer som jag här räknat uppstöttepelare i kampen rnot droger. På alla plan i samhället måste också debatten orn missbrukföras för att man skall kunna bilda den folkfront som behövs för att bekämpaalkoholmissbruket och få ett narkotikafritt samhälle. I motion 73 tar kommunisterna upp det somjag nu har talat om. I att-satserna kräver vi i vpk bl. a. att propositionenavslås och begär ett nytt förslag till soeiallagstiftning, där normer påcentrala vårdområden finns klart formulerade. Vi kräver kommunisternas sida ocksåett införande av SOFT. Vi begär en drogpolitisk utredning med uppgift attklargöra hur alkoholproblemen skall kunna bekämpas med en mer restriktiv alkoholpolitik.Vi menar också att i denna utredning frågan om folkrörelsernas roll skallbelysas för att dessa skall kunna få en mer aktiv och central roll i kampen motdroger och drogmissbruk. Vidarebegär vi kommunisternas sida ett nytt förslag till lag omtidsbegränsat omhändertagande av vuxna i nödsituationer. Med dettavill jag yrka bifall fill motion 73. Om bifaller socialutskottetsförslag, innebär det en viktig etapp i det sociala reformarbete som harpågått . Det var som socialutredningen tillsattes. Men detinnebär inte någon slutpunkt, utan arbetet med den sociala lagstiftningen gårvidare. har föreslagit oeh har redan beslutat attbegära en ny utredning som skall fortsätta översynen av den socialalagstiftningen. En sådan utredning fanns redan anmäld i den proposition som vinu behandlar, men har genom sitt beslut givit den ett vidare syfte. Ipropositionen tänkte vi oss att utredningen skulle arbeta med frågorna om vårdutan samtycke. Den uppgiften kvarstår och skall tas med förtur. 20 Men socialutskottet och riksdagenhar begärt att man också skall göra en Den innebär att man skall studera läget,göra en kartläggning av hur det sociala arbetet fungerar med den nuvarandelagstiftningen,ochsedan jämföra vad effekterna blir av den nya lagen. Detta,herr talman, tycker jag är en riktig metodik som borde användas på mångaområden. Den har också tillämpats på andra områden, t. ex. inom arbetsrätten.Det har varit en svaghet med det sociala reformarbetet tidigare, att man harfattat stora och viktiga beslut men inte brytt sig om att följa upp och se hurreformerna fungerade i praktiken. Det är anledningen till många av de problemsom vi har och som vi alltför sent har kommit att ta itu med. Det är alltså inte därför att vi anser att detta inte ären bra lagstiftning som vi vill ha den nya utredningen, utan det är därför attvi vill få ett slut på den metodik där man fattar beslut utan att systematisktfölja hur de fungerar. Till grund för utskottets betänkande ligger en propositionfrån folkpartiregeringen, som lades fram . Men det varkanske mera omständigheternas makt som gjorde att det just blevfolkpartiregeringen som lade fram propositionen om ny sociallagstiftning. Detvar som i egenskap av socialminister tillsatte socialutredningen1968. tillsatte den särskilda arbetsgrupp som skulle göraytterligare ett försök att hitta en samlande lösning när det gällde frågorna omvård utan samtycke, och det var under hans ledning som arbetet medpropositionen påbörjades i departementet. har fullföljt arbetet medden överenskommelse med och omhuvudmannaskapet för vården - missbruksvården och ungdomsvården - som har variten nödvändig förutsättning för att vi skall kunna fatta beslut. Jag villgärna ge henne och hennes medarbetare ett erkännande för att de har kunnat lösadenna onekligen mycket svåra uppgift. Jag säger inte det här för att på någotsätt dra mig undan ansvaret för propositionen; jagar tvärtom glad överalt hafått medverka i detta lagstiftningsarbete, och självfallet är det jag som ärhuvudansvarig för de ofullkomligheter som förvisso finns i propositionen. tillstyrker enhälligt förslagetshuvudlinjer, utom på en punkt. Det gäller vården av vuxna missbrukare. Jagåterkommer till den. Det är onekligen en viktig principfråga, men jag delarInga Lantz uppfattning att den alltför mycket har gjort att andra viktigainslag i sociallagstiftningen har kommit i skymundan. En huvudlinje som utskottet ställer sig bakom är attsocialtjänsten skall arbeta förebyggande i större utsträckning än . Denskall inte vänta på problemen. måste vara med och planera vårtsamhälle och då bidra med de erfarenheter från tidigare misslyckanden ochframgångar som de som arbetar socialt har gjort. Vi skall också få ett störreinslag av uppsökande arbete i stället för att vänta på att problem ochmänniskor med problem anmäler sig. Grunden för skall vara att satsa påmänniskors ansvar för sig själva och sina medmänniskor och att arbeta för ettfungerande grannskap. Vi har alltför många nya bostadsområden som inte erbjuderen fungerande gemenskap. Där är uppgift att arbeta föratt stödja , m. m. människornaoch stimulera till en solidaritet i vardagslivet som tyvärr alltför sällankommer till praktiskt uttryck. Det får inte bli så att socialarbetarnasviktigaste uppgift är att betala ut pengar.