prot · G30979 · 1979-12-31 00:00:00 — Svårigheten tycks vara att förverkliga talet omjämställdhet inom utbildningen på ett meningsfullt sätt - att vinna förståelseför att det ger människorna möjligheter till ett rikare liv. Ett jämställtsamhälle är ett bättre samhälle. Utskottet har enhälligt föreslagit att skallavslå vår motion i alla delar. Jag tänker inte här framställa något annatyrkande. Men kanske kan jag hoppas på att vi med vår motion och med det jag haranfört här har sätt ett litet frö som kan gro och växa. EVAHJELMSTROM (vpk): Kvinnorna diskrimineras på samhällslivets alla områden: i arbetslivet, där kvinnorna har svårare att få jobb, därde hänvisas till ett mycket begränsat antal yrkesområden och där deregelmässigt får lägre lön; i bostadsområdena, där det främst är kvinnorna som drabbasav den uselt utbyggda kollektiva servicen; i massmedia, där ju kvinnorna oftast framställs som ettbihang till männen eller som sexobjekt; ifamiljen, där merparten av hemarbetet faller på kvinnorna; inomutbildningsväsendet, vilket inte är minst viktigt. Att förändra kvinnornas situation kommer att ta tid, ochhelt kan inte kvinnodiskrimineringen avskaffas förrän vi fått ett jämlikt samhälleför alla -ett samhälle där inte heller männen utnyttjas och exploateras. finns det, herr talman, en rad områden där manredan nu kan vidta åtgärder för att åstadkomma förbättrade villkor förkvinnorna. Vi inom vpk har i partimotionen 2152 tagit upp de viktigaste. Tillde viktigaste områdena hör otvivelaktigt skolan och utbildningsväsendet i desshelhet. Vi har krävt att lärarkåren skall ges utbildning ikvinnofrågan och att kvinnofrågan skall tas upp som ett särskilt högskoleämne. I en annan partimotion har vi utvecklat det faktum attutbildningen och inte minst forskningen i regel utgår från mannens världsom den normgivande, t. ex. vad gäller klassanalys och maktproblem. Det äringen slump att kvinnorna, när man kommer ihåg dem, tas med som en avvikandegrupp. Det är heller ingen slump att vi vet så litet om kvinnornas historia,arbetssituation, kultur och språk liksom om deras identitetsutveckling ochannat. Kvinnofrågan måste ges sin plats inom utbildningsväsendetsalla områden. Inte minst är detta viktigt för att stärka de yngre kvinnornassjälvförtroende, förmå dem att våga bryta mot det traditionella mönstret ochinte utbilda sig för baraett fåtal yrken, förmå dem att exempelvis välja tekniken framför värden. Utskottet säger med anledning av inte bara vår motion utanockså och motion för det första att det redannu är möjligt att anordna utbildning i jämställdhetsfrågor inom högskolan genomde s. k. enskilda kurserna och för det andra att lärarnas fortbildning ochutbildning i dessa frågor tas upp av lärarutbildningsutredningen, . Men, herr talman, även om man redan nu kan ordnautbildning i jämställdhetsfrågor - rättare vore att tala om kvinnofrågor - iform av enstaka kurser, finns det sannerligen ingen garanti för att så sker.Dessutom krävs att ämnet ges en sådan status att det regelmässigt ingår iutbildningen för en rad yrken. Kvinnofrågor, konstaterar vi, bör kunna studerasur ett brett tvärvetenskapligt perspektiv på ett helt annat sätt än i dag.Självfallet skall kvinnofrågan också integreras i samtliga ämnen viduniversiteten och högskolorna. Först då kan vi få arkitekter som planerarutifrån de verkliga behoven. Först då kan vi få trafikplanerare som ser tillandra förhållanden än de gällande. Inte minst viktigt i sammanhanget är naturligtvis attämnet om det blir ett särskilt högskoleämne också kommer i åtnjutande av andraoch större resurser. Det kan inte prioriteras bort på samma sätt som en enstakakurs. När det gäller lärarutbildningen är det uppenbart attutskottet inte tillräckligt har studerat LUT:s förslag. Där är denna frågaklart dåligt för att inte säga uselt behandlad. Eller som jämställdhetskommitténi sitt remissvar uttrycker saken: "LUT diskuterar könsrollerna i skolan på ett parsidor och framhåller det hinder som personalstrukturen utgör förjämställdheten. instämmer i detta, men vänder sig motatt utredningen knappast berör ett annat väsentligt hinder - lärarnas bristandekunskaper och medvetenhet i könsrollsfrågor. anser det nödvändigt och självklartatt lärarna i sin utbildning får kunskaper i könsrollsfrågor och hjälp attbearbeta attityder och fördomar hos sig själva och eleverna. Om inte blirläroplanens riktlinjer för jämställdhetsarbetet i skolan en död bokstav." För att inte läroplanens riktlinjer skall bli en dödbokstav krävs åtgärder . Därför yrkar jag bifall till vpk-motionen. Den sammanfalleri vissa stycken med den motion som har väckts av och . Men de har därutöver ställt några andra krav, vilkas genomförandevi också anser skulle vara ett steg på vägen för att åstadkomma förbättradeförhållanden på dessa områden. Eftersom tyvärr inte yrkade bifalltill den motionen gör jag det. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. GUNILLAANDRÉ (c) replik: yrkade bifall till den motionsom öch jag avlämnade och som vi nu behandlarhär i Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Det är naturligtvis glädjande att att hon kan instämma i de krav som vi fört fram i motionen. Det tordeemellertid inte höra till vanligheten här i kammaren att man yrkar bifall tillnågon annans motion. Som jag sade i mitt huvudanförande, där jag redogjorde förpunkt efter punkt i motionen, har en del hänt sedan vi lämnade in motionen . Vi måste konstatera att man exempelvis inom forskningen nu har utrett enhel del och att det kommer att lämnas förslag . I utskottsbetänkandethänvisar man till åtgärder som är på gång när det gäller de andra punkternai motionen. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Jag tycker att det är beklagligt att GunillaAndré nu ställer sig upp och försvarar utskottets avstyrkande av motionen. Detstrider mot hennes förra inlägg, där hon underförstått menade att om det intehänder någonting så lär man få återkomma. Jag tycker att det är dags att dethänder någonting. Jag tycker att det är dags att man tar ett steg framåt i dehär frågorna. Och jag kan verkligen inte hålla med om attexempelvis det första kravet i motionen, att forskning om könsroller ochjämställdhet skall ges hög prioritet vid fördelning av forskningsmedel, i daghar slagit igenom i praktiken. Inte heller kan jag hälla med om att lärarna harfått den utbildning i de här frågorna som krävs för att vi skall kunna kommatill rätta med delar av den kvinnodiskriminering som finns inom utbildningsväsendeti dess helhet. Jag tycker faktiskt att de krav som ochKarin har ställt i sin motion i mångt och mycket överensstämmer medkrav som vpk har fört fram och drivit. Och jag tycker att det är dags att riksdagenuttrycker en viljeinriktning i de här frågorna och inte avvaktar ytteriigareett antal år. Vi har ju tidigare varit överens om att det har gått alldeles förlång tid utan att man kommit någon vart i arbetet mot kvinnodiskrimineringen. () replik: Självfallet håller jag med EvaHjelmström om att vi måste jobba vidare och ta ytterligare steg i den härviktiga jämställdhetsfrågan, men man kan ifrågasätta vilka vägar som är delämpligaste. När tar upp detta med forskningen vill jagerinra om att man i utskottsbetänkandet relaterar vad som är på gång. När maninom en så snar framtid kan räkna med att det kommer ett förslag anser jag attvi får ge oss till tåls och hoppas att det skall bli ett gott resultat. När det gäller frågeställningen huruvida man ute på lokaltplan fullföljer UHÄ:s allmänna kursplaner ställde jag en fråga till någon avrepresentanterna för utskottet. Jag fick inte något svar. Jag tyckeremellertid att man först skall ta reda på hur det förhåller sig i verklighetenute på de olika utbildningsantalterna, innan man ytterligare försöker ändra dennuvarande ordningen. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: Att döma av vad nu sade ibörjan av sitt anförande är allting förträffligt på det här området. Menuppenbarligen är ändå tveksam, eftersom hon ställdefrågor till utskottets företrädare, som varit förunderligt tyst här . Jag tycker att det vore ett bra steg mot en minskning avkvinnodiskrimineringen att rösta för de förslag som du själv har ställt ochsom kommunisterna har fört fram. Kommer du att medverka till attvi kan ta det steget? Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. LINNEAHÖRLÉN (fp): I utbildningsutskottet har vi underåtskilliga år arbetat med jämställdhetsproblemen vid planeringen avutbildningen. Jag tycker att positionerna när det gäller jämställdheten mellanman och kvinna har flyttats framåt en hel del, i varje fall av1970-talet som jag själv kan överblicka. Ser vi jämställdhetsfrågorna i etthistoriskt perspektiv får vi väl ändå vara tacksamma för att den människosynsom ledde till häxprocesser och negerslaveri inte har någon relevans närdet gäller relationerna mellan kvinna och man. Jag har därmed inte sagt att vi har nått ända fram. Detfinns åtskilligt ännu som behöver rättas till i detta avseende. Men vad somändå har skett på utbildningsområdet är att vi har fått centrala beslut i syfteatt uppmärksamma den här problematiken och se till att rättvisa så långtmöjligt skipas. Det är ett drygt arbete, och det räcker inte med centralabeslut och regler för utbildningen - de beslut som fattas centralt måste ocksåföljas upp ute i den praktiska tillämpningen. Utskottet har i sitt betänkande redogjort för vad som hargjorts när det gäller forskning och utbildning av lärare och när det gällerläromedel. Vi räknar med att de riktlinjer som har dragits upp centralt ocksåkommer att medverka till förnyade insatser och stimulera människor som ärobservanta när det gäller dessa frågor ute i utbildningssystemets olikasektorer. Jag behöver inte upprepa tidigare talares försvar avskrivningen i betänkandet. Jag kan begränsa mig till att ta upp en enda punkt,nämligen vad som har sagts om . Den är f. n. ute på remiss. Som alla i denna kammare vetär tekniken den att man, innan man bifaller förslag som ställs medan manutreder en så här stor förändring i ett system, brukar avvakta resultatet avremissbehandlingen. Därmed får man också hjälp och vägledning för detpropositionsarbete som följer. Vi har alltså anledning att säga att det somligger inom ännu inte är färdigbehandlat, men det som finns därger ändå förhoppningar om ett positivt beslut just i dessa jämställdhetsfrågor. Det handlar om ett enhälligtutskottsbetänkande. Jag hade knappast väntat mig att det skulle bli en debattsom denna. Men jag nöjer mig med att härmed yrka bifall till utskottetshemställan. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. EVAHJELMSTRÖM (vpk) replik: säger att positionerna harflyttats framåt. Det är klart att man kan instämma i det påståendet om manjämför med hur det var . Men är detuppenbart att arbetet i dessa frågor går alldeles för långsamt. sade också att vi inte har nått ända fram.Nej, det är verkligen ett understatement - förvisso har vi inte det. Det finnsotaliga exempel på hur kvinnornas situation försummas - i det vardagligaskolarbetet, i utbildningen och vid våra universitet och högskolor. Visst har det skett en del glädjande saker. Man har t. ex.bildat fora för kvinnliga forskare runt om vid våra universitet och högskoloroch man har börjat ge ut en kvinnovetenskaplig tidskrift. Men det, herr talman,beror ju inte på insatser från vare sig eller UHÄ, utan på attkvinnorna tröttnat på att vänta på att det skall ske någonting. Därför har desjälva tagit initiativet och organiserat detta. Jag tycker att de framförda förslagen skall genomförasredan nu, så att vi får till stånd en förbättring. Vi har inte tid att väntaytterligare . LINNEAHÖRLÉN (fp) replik: sade att det var ettunderstatement att påpeka att vi inte har nått ända fram. Låt mig framhålla attvad det nu i första hand handlar om är att det blir kött på benen genom deriktlinjer som har kommit från centralt håll. Det fortsatta arbetet måsteutföras på det lokala planet. Enstaka kurser exempelvis har inte funnits mer än två år.Vi måste ändå räkna med att det tar litet tid att få saker och ting attfungera. Vi hoppas på en utveckling där dessa frågor tas upp i störreutsträckning och omsätts i aktivt arbete. (vpk) replik: En enstaka kurs kan faktiskt prioriterasbort. Det är ett faktum att så sker med tanke på den njugga anslagstilldelningsom den borgerliga regeringen står för också på detta område. Beträffande talet om att vi skall vänta pålärarutbildningsutredningen vill jag, liksom jag gjorde i mitt första inlägg,säga att den utredningen har nöjt sig med att ta upp detta stora problem på tvåsidor. Är det på dessa två sidor som skall grunda sina förslag?Jag tycker i alla fall att det är helt otillräckligt. Den kritiken delar jaguppenbarligen med de remissinstanser som är insatta i dessa frågor. () replik: Till skillnad från har jagförtroende för vad man på lokalt håll kan göra när det gäller att ta ansvar förden här undervisningen. Det finns naturligtvis möjligheter till en centralstyrning. något somkanske ligger närmare till hands för . Vi är angelägna om attockså det lokala ansvaret får komma till uttryck. Jämställdhetsarbetet på utbildningsområdet har inte givitnågra större resultat, även om enskilda åtgärder har haft effekt. Fortfarandeär elevernas studie- och yrkesval mycket könsbundet. Attityder ochförväntningar från föräldrar och kamrater påverkar eleverna, liksom den ojämnakönsfördelningen i skola, arbetsliv och samhälle. Utbildningsstruktur,läromedel och kursplaner är ännu inte utformade med avsikt att främjaotraditionella val. har emellertid ett aktivt jämställdhetsarbeteKommit i gång och konkreta handlingsplaner tagits fram. återstårtrots allt hinder att avlägsna, innan en medveten jämställdhetssträvan blir ennaturlig del av skolarbetet. Detsamma gäller inom den högre utbildningen ochinom forskningen. Motionärerna har bl. a. tagit upp frågan om forskningbeträffande könsroller och jämställdhet. Folkpartiregeringen byggde ut stödettill jämställdhetsforskningen i syfte att få till stånd en basorganisation försådan forskning. Just nu remissbehandlas också ett förslag från en av UHÄtillsatt arbetsgrupp. Den har omnämnts tidigare i debatten. Arbetsgruppen harredovisat en rad angelägna forskningsuppgifter, och förslag kommer attframläggas i samband med nästa budget. Det gäller att komma till rätta med en rad olika faktorersom har hindrat forskare från att välja kvinno- och jämställdhetsämnen. Vid enkonferens som UHÄ anordnat om forskning beträffande jämställdhet påpekas bl. a.att en av de faktorer som hindrar forskare från att välja kvinno- ochjämställdhetsämnen är grundutbildningens innehåll. En studerande som inte undergrundutbildningen har kommit i kontakt med kvinno- och jämställdhetsfrågorväljer sannolikt inte ett sådant ämne för sin forskningsuppgift. Även handledarens inställning och kunskap är av betydelse.Alltför mänga handledare saknar intresse för kvinno-och jämställdhetsforskning.Vidare är man väldigt osäker om meritvärdet av kvinno- och jämställdhetsforskning.Det är också svårt att få direktkontakt med dem som efterfrågar sådanforskning. Detta är saker som vi måste se på och som måste åtgärdas för att viskall kunna få flera forskare som ägnar sig åt kvinnoforskning. I finns ett centrum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning. Det är ett viktigt initiativ som de kvinnliga forskarna hartagit. Det är angeläget att sådana centra kommer till stånd på flerautbildningsorter. Då blir kvinnorna ett stöd och en hjälp för varandra. Lärarna är förebilder för eleverna i skolan. Enligtläroplanen är skolans uppgift att "motverka traditionellakönsrollsattityder och stimulera eleverna att debattera och ifrågasätta deskillnader mellan män och kvinnor i inflytande, arbetsuppgifter och löner somfinns på många områden i samhället". Detta krav har förstärkts genom denbestämmelse som införts i skollagen och i skolförordningen, om att ett aktivtjämställdhetsarbete skall bedrivas inom skolans ram. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Utbildningi jämställdhetsfrågor m. m. Menviktigast är naturligtvis frågan om vilken utbildning lärarna skall ha för attkunna leva upp till den fina målsättningen. Om man inte själv har uppmärksammatdenna problematik, är det inte lätt att se fallgroparna eller att visa elevernapå hela den problematik som ryms inom könsrollsfrågorna. Närdet gäller lärarutbildningen framhåller utskottet att de olika linjenämndernasvarar för den lokala planeringen. Det finns centrala anvisningar. Sedan skallsjälva utbildningen utformas på lokal nivå. Den som håller i detta måste ha ettspeciellt intresse. Ofta gör man upp kursens innehåll med dem som ingår ikursen. Antingen skall läraren vara väldigt intresserad eller också skall någondeltagare i kursen vara intresserad, om en sådan här utbildning över huvudtaget skall bli av. Mot den bakgrunden tror jag också att det är viktigt får litet fastare regler för utbildningen i jämställdhetsfrågor. Alltförmånga, både män och kvinnor, är omedvetna om könsrollsproblematiken. Jag harhört från olika fortbildningsdagar att frågan där har tagits upp på ett såointresserat och okunnigt sätt att effekten inte har blivit positiv utanutbildningen snarare har haft negativ effekt. Därförär det viktigt att få in könsrolls- och jämställdhetsfrågor i undervisningenför lärarna. Kunskap i könsrollsproblematik måste finnas med på alla nivåer iall undervisning. Det måste vi fortsätta att sträva efter. (vpk); Debatten framstår för mig som alltmer obegriplig. Både senast anföranden är ju i mångt och mycket pläderingar förde krav som har ställts såväl i vår motion som i den motion som väckts avGunilla och . Jag tycker att man skall ta konsekvensernaav det och rösta för motionerna. Jag insersvårigheterna på det här området. Det återstår mycket att göra, men jag serockså att det är en hel del som är igångsatt. Vad som är viktigt är attunderstryka vissa saker som är speciellt angelägna att följa upp. Det är därförjag har tagit till orda i den här debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 1327 av GunillaAndré och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande15 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1327 av och Anderssoni motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1327 av och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande15 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1327 av och Anderssoni motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3 och 5 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 2154 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande15 mom. 3 och 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2154 av m. fl. Utbildning i jämställdhetsfrågor m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1327 av och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande15 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1327 av och Anderssoni motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1327 av och i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande15 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1327 av och Anderssoni motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 79 ledamöterha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. ning gavföljande resultat: J " 2 Utbildning i jäm- i - 21 ställdhetsfrågor m. m. § 7Anmäldes och bordlades 1979/80:71om godkännande av om säkra containrar § 8 Kammaren åtskildes .