prot · G309144 · 1979-12-31 00:00:00 — tog upp en mängd problem som kan varaförknippade med arrende av mark: försäljning eller utarrendering av marken,nyttjande-tider, ersättningsregler m. m. I motionen har vi ju framhållit attdessa frågor bör utredas. Därför har jag svårt att förstå varför det inte blirnågon utredning. Det finns ju bevisligen möjligheteratt arrendera marken. Hadevi fått en översyn till stånd, hade kanske de problem som mot arrende kunnat lösas. När det gäller kommunernas inställning framhöll GunnarOskarson att måste fälla avgörandet, eftersom har detövergripande ansvaret för försvaret. Jag menar, att om vi kan ge kommunerna förtroendetatt ha det kommunala planmonopolet, tycker jag att vi också kan ge demförtroendet att ha ett avgörande inflytande i de här frågorna. sade attdet går bra att skaffaersättningsmark i . Jag har fått uppgift om att ställer uppnär det gäller bl. a. mark. har jag riktat en fråga till markägarna iVretenområdet och vet därför att de fortfarande inte har erbjudits ett endahektar av den mark som domänverket äger i detta område. sade att han kunde lugna oss. Jag noterar attdet är som har tagit upp frågan om i dagens debatt. Jagnoterar också att försvarsministern och inte blev överens i derasreplikskifie. Och jag vill fråga hur hans ställningstagande passarin i den ekonomiska situation som vi ser framför oss. Jag förmodar att varkenförsvar eller totalförsvar kommer att vara oberörda av krympande ekonomiskaramar. () replik: De problem som kan uppstå, uppstår och haruppstått i vad det gäller ersättningsregler, nyttjandetider o. d. är så påtagliga och så väl belagda att det inte behövs någon utredning för att konstatera detta. Det blir alltid en fråga för arrendatorn och markägaren att kisa dessa problem, och jag har svårt att föreställa mig att inan genom en utredning skulle kunna eliminera problemen. 138 Låt mig också säga att det intealltid, i själva verket ytterst sällan, är billigt förförsvaret att arrendera mark. Arrendeavgifterna blir helt naturligt höga. Nr 144 Ersättningsanspråken blir också omfattande. För försvarets del är detinte den ekonomiskt att arrendera marken i stället för att köpaden. Tvärtom ställer 13 ,,; inoii det sig idet långa loppet billigare för försvaret, om det kan inköpa marken, Strävan är naturligtvis att detta skall ske i störstii enighet och efter Försvarspolitiken överenskommelse. Det är vialla överens om, sade också - orn jag förstod honom rätt -att eftersom kommunerna har planmonopolet borde de också kunna få rättighetenatt avgöra om försvaret skall få lov att köpa mark eller anlägga övningsfältinom kommunen, vet lika väl som jag att planmonopolet gällerkommunens verksamhet. Anläggning av militära övningsfält tillhör försvaretsverksamhet. Där finns alltså ett riksintresse, och därmed är det riksdagensbåde rättighet och skyldighet att ta ansvar för detta, () replik: Om lyssnade på debattentidigare, blev han medveten om det förhållandet att försvarsministern och jaginte viir överens på en punkt. Denna punkt gällde huruvida vi skullefatta beslut om nedläggning av civilförsvarsskolan i eller ej. Bådeförsvarsministern och utskottet vill att vi nu skall fatta beslut. Jagansluter mig till den uppfattning som fanns i den gamla trepartiregeringen ochi folkpartiregeringen, nämligen att det är olyckligt att nu fatta dettabeslut. Vi bör i stället avvakta en samlad bedömning av dessa frågor.Möjligheten att göra en sådan samlad bedömning får vi när vi kommer fram till1982, Då kan vi också se de ekonomiska konsekvenserna. Det ärhelt självklart att vi inte kan bilda oss en uppfattning om dessakonsekvenser. Det var bl, a, detta som jag försökte framhålla i debatten. Detär fel att försöka dra slutsatser i ekonomiskt avseende av ett enstakabeslut om en enskild anläggning. Därför motsätter jag mig det argument somframfördes i en tidigare del av debatten, nämligen att vi skulle spara genomatt lägga ner civilförsvarsskolan i , Vi vet inte om vi gör det -det kan snarare bli tvärtom. Och jag utgår från att vi 1982, när vi kommer framtill att fatta ett övergripande beslut, kan tillsammans bedöma den ekonomiskasituationen och vilken inverkan beslutet kommer att få på försvarskostnadernaöver huvud taget, () replik: Av besvären vid arrendering av mark harGunnar nu kvar nyttjandetiderna. Det är ganska intressant, eftersoni militären när den lägger fram en utredning om ett skjutfält måste presentera förslaget snyggt. Man säger då att friluftslivet och folk i allmänhet får tillgång till fälten och att det kanske kominer att bli bättre än när enskilda personer haft dem. Exempelvis i Skövdefallet och beträffande Vreten har det sagts att man skulle kunna samnyttja fälten för både skjutnings- och övningsändamål. Har man den flexibiliteten när det gäller skjutfälten, tror jag att man också kan komma överens om nyttjandetiderna. Nr 144 Nästa argument var att detbilligaste sättet är att förvärva marken. Tisd'ieen den '" ' ''' '*' försvaret är ju till nackdel för markägarna. I 3 rmi1980 markägarna, från vilka man tardelar av fastigheter, som vi har velat slå vakt om.men detta vill utskottet tydligen inte gå med på. Försvarspolitiken '' gäller planmonopolet vill vi ha en sådan ändring av kommunernas roll iplaneringen att de far inflytande även på försvarssektorn. säger att om vi fattar beslut nu blir det ettbeslut som inte kostar så mycket pengar som det har beräknats av civilförsyarsstyrelsenoch som det hiir varit diskussion om här. Jag skall inte lägga mig i vaddet kostar eller inte kostar, men jag gör det konstaterandet att vi får tahänsyn till de ekonomiska konsekvenserna när vi skall fatta beslutet vid nästatillfälle, dvs. Jag bedömer det så att faran för Skövdeanläggningen då ärännu större. vice talmannen anmälde attGunnar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. (vpk): Det har varit en läng försvarsdebatt, men dethar också varit en debatt som präglats av herrarnas återblickar på den egnamilitärtjänsten. Förvisso har det under snart varit en herrarnasdebatt! sade att debatten hade bredd, vilketgladde honom. Och visst har många varit uppe och talat, rnen bredden behöverinte alltid innebära djup, och bredden behöver inte alltid innebära en viljatill förändring. Det finns, herr talman, en grundläggande skillnad mellanvad de fyra övriga partierna och kommunisterna vill iförsvarsfrågan. Såsom redan har framgått av , och HansPeterssons i anföranden i debatten här i kammaren har vpk underen följd av år förespråkat en omprövning av försvarspolitiken ochförsvarsstrukturen. Nuvarande totalförsvar domineras helt av den militärasektorn, som dessutom på ett olyckligt sätt kommit att inriktas på dyrbara,sårbara och tekniska system; det rör sig alltid om krampaktiga försök attefterapa den internationella kapprustningen. Vi har krävt en nedrustning av det militära försvaret, ochvi har krävt en omfördelning av nuvarande satsningar. Vi tycker, som HansPetersson i tidigare var inne på, att det är helt orimligt prutar på försvarsutgifterna just när det gäller det ekonomiska försvaretoch civilförsvaret, som den militära delen av försvarsutgifternainte drabbas. Ser man till de belopp det är fråga om finner man att det på detmilitära försvaret satsas 16 miljarder, som det dras ned pä de ynka230 miljoner som civilförsvaret får. Vi tycker att detta är avslöjande för den borgerligaregeringens försvars politik. 140 Rent konkret väljer regeringen attsatsa på flygplan framför att utveckla Rent konkret sätter nian dessa dyrbara och sårbara Nr 144 försvarsändamål framför skyddsrum åt civilbefolkningen. I takt med samhiillsomvandlingen framståren kraftig jii-iaj I9S() satsning på civilförsvaret som alltmer angelägen. Vi har i vår motion 1146 för det första krävt attiinslagen för en utbyggnad Försvarspolitiken av skyddsrummen räknas uppordentligt. Det är ett krav som f. ö. ligger helt i linje med det beslut somriksdagen har fattat. Det är också ett krav som är mycket angelägetför kommunerna, eftersoni ett tillgodoseende av det kravet skulle innebära attkommunerna kan fullfölja redan fattiide beslut. Det skulle därtill ge jobb åtden arbetslösa ungdomen. Vi har för det andra krävt att produktionen avskyddsmasker skall ökas. Det är en skandal att vi , , inte hartillräckligt med skyddsmasker åt medborgarna i landet och att inga skyddsniiiskerfinns för små barn och spädbarn. 1980 saknas iilltså detta.Med nuvarande produktionstakt kommer män över huvud taget aldrig att nå dennivå som krävs, eftersom kassation pa grund av ålder sker. Vi har för det tredje ställt en rttd krav påutbildningsområdet. Utbildningen sackar efter, och försvarsutskottetsmajoritet vill ytterligare försämra situationen genom att lägga nedcivilförsvarsskolan i . påstod att man därigenomskulle spara 8 milj. kr. Men som flera andra talare redan varit inne på är deten falsk framtidsbeskrivning. Vad kommer det inte att kosta att rusta uppcivilförsvaret , något som kommer att bli nödvändigt? En sådanutveckling skulle dessutom avsevärt fördröjas på grund av bristen påutbildningsplatser. Det är något av en bypolitisk debatt som vi i dettaavseende fått oss till livs. Varför skall det just på civilförsvarets områdevara så att man ställer mot eller , som någon talarevar inne på? Varför kan man inte säga att civilförsvaret i dess helhet kräverökade resurser och måste få det? Det gäller inte att ställa det ena mot detandra, utan det gäller att öka totalramen. I Katrineholmsfallet är dettaviktigt inte minst av regionalpolitiska skäl. Att döma av tidigare uttiilandeni debiitten kommer regeringen här sannolikt att lida ett nederlag, och det ärpositivt. De krav vi ställt i vår motion är inte nya-vihar fört fram dem under en följd av år. har vi mött motstånd frånsamtliga partier i . Vi hälsar därför med tillfredsställelse att någraav våra krav nu också omfattas av socialdemokraterna. Det gäller inte våra kravbeträffande skyddsmaskerna men flera av de andra krav som vi fört fram. 1reservationerna 11.12 och 13 tillgodoses några av punkterna i vpk-motionen.varför jag nu kan nöja mig med att yrka bifiill till punkterna 2 och 5 i motion1146. Slutligen, herr talman, några ord om ett kärt ämne påvpk-håll. Det gäller IB. Vi härunder kritiserat den militäraunderrättelsetjänsten. Det är en kritik som visat sig vara helt berättigiid.Skandalerna har duggiit tiitt omkring IB. Vi har inte motsatt oss en väl fungerandeunderrättelsetjänst. Den kan säkert behövas förvår niitionella säkerhets skull. Vad vi har motsatt oss äriitt '41 Nr 144 den ligger i händerna pämilitärledningen och att den inte står under kontroll den " folkvalda. 13 mai1980 Utskottet hänvisar till densärskilda kommitté sonr har tillsatts för att se över formerna för verksamheten vid försvarsstabens särskilda bvrå. Försvarspolitiken " talman,också denna nämnd är odemokratiskt sammansatt. De som starkast har fört framkritik mot just IB:s nuvarande verksamhet utestängs från insyn ochkontrollmöjligheter. De förnekas rätten att föra fram förslag i kommittén. Vadvi fruktar är att samma gamla IB kommer att återuppstå fast i ny skepnad. Ochden fruktan förstärks givetvis av försvarsutskottets yttrande. Därmed yrkar jagockså bifall till motion 159. Jag skall sägii några ord om den niotit>nom civilförsvarsskolan i som jag har väckt. Som redan vid fleratillfällen under dagens debatt har påpekats har försvarsministern i åretsbudgetproposition föreslagit iitt verksamheten vid nämnda skola skallavvecklas, ett förslag som också har accepterats av utskottsmajoriteten. motion föreslår jag att verksamheten vid skolanskall få fortsätta i avvaktan pä den utredning som pågår. Jag anser attförslaget om att avveckla verksamheten från många synpunkter är förhastat.Flera talare har tidigare under dagens debatt redovisat sina synpunkter på denhär frågan och framfört som sin åsikt att verksamheten där inte bör avvecklas. Min motion om att skolan bör få fortsätta sin verksamhetstöder sig på de synpunkter som civilförsvarsslyrelsen har framfört i sinapetita. En orsak till iitt avveckla utbildningsverksamheten skulle vara att rationalisera inom civilförsvarets område. Men eftersoni den verksamhetenf. n. utreds anser att det nu inte är aktuellt att bantaverksamheten. Det kan också nämnas att den verksamhet som bedrivs inomcivilförsvarets ram väntas bli utvidgad . Det kommeratt krävas en ökad uthildningsvolym med hänsyn till de vapenfriatjänstepliktiga. Dessa frågor skall också utredas. haralltså klart sagt ifrån att det skulle vara helt otillfredsställande att minskaverksamheten vid civilförsvarets anläggning i . Den är inte enbarten grundutbildningsanstalt. Till Katrineholmsanläggningen är knuten enförrådsverksamhet som eventuellt kan utvecklas - kommande utredningar börkunna ge vid handen om så är möjligt. Där finns ett övningsfält som mycket välskulle kunna vara ett lämpligt lokalt övningsfält förde närliggande länen.Därmed skulle del behövas en överledningsgrupp, och administrationen skullebehöva finnas kvar i . Allt detta är frågor som behöver utredas innan man går attfatta det slutliga beslutet. Därför anser jag det vara väl underbyggt att väntamed ställningstagandet till nästa försvarsbeslut. Dä bör utredningarna liggafärdiga. Civilförsvarsskolan i har naturligtvis ocksåen regionalpoli- 142 tisk betvdelse - inte så liten förresten. Framför allt västra har under desenare åren haft mycket stora bekymmer med sysselsättningen. kan vi klart visa genom den näringslivsutredning sompågiUt inom länet. kanockså klart visa att vi inte har särskilt mycket offentlig verksamhet, 13 n\on framförallt inte statlig verksamhet, i västra . sysselsättningstillfällensom västra har vid civilförsvarsskolan i onekligen en hel del. Det skulle alltså ur regionalpolitisk synpunktvara besvärligt om skolan upphörde. I varje fall kan vi sorn är. för attanvända uttryck, bypolitiker i västra inte accepteraatt denna skolverksamhet upphör utan att en grundlig utredning företas, i allsynnerhet som den redan är igångsatt. Försvarsministern har försökt föra framNyköping som en motvikt till och försökt få oss att se ettmotsatsförhållande mellan dessa båda orter. Om vi nu säger att skolan skallvara kvar i så kan inte bliaktuellt. Jag tycker att detta är näst intill ett skamligt sätt att argumenterai den här debatten. Detär klart att är ett alternativ och att F ll:slokaliteter kan vara användbara, det har jag full förståelse för. Men då är detockså en fråga som skall utredas, och när den blivit utredd kommer vi att få taställning till den. Det är väl ändå inte på det sättet att försvarsministern,rned sin fingerfärdighet att ordna förslag utan att lyssna på vad utredningarhar att säga, är beredd att inom lägga fram förslag om att ge F11 ett alternativt användningsområde? I min motion har jag konstaterat attcivilförsvarsstyrelsen klargör att verksamheten vid skolan i mycketväl kan fortsätta inom den budgetram som gäller för . Detbetyder alltså att de pengar som diskuterats är tilldeladecivilförsvarsstyrelsen, och de pengarna vill använda föratt fortsätta verksamheten i . Det betyder att det inte behövsnågra nya pengar för att fortsätta den här verksamheten. Den debattunge som dykt upp på sluttampen omett val mellan och som det ena eller andra alternativetanser jag det inte relevant att diskutera . Dessa två orter är båda med iden fortsatta utredningen. Med vetskap om att civilförsvaret förmodligen kommeratt kräva - och även bör få - större resurser ser inte jag någotmotsatsförhållande mellan de båda orterna i den här frågan. Det problemet fårutredningen ge svar på. Eftersom min motion helt och hållettillgodoses i den reservation som socialdemokraterna har fogat tillförsvarsutskottets betänkande, reservafion 12. kommer jag vid voteringen attstödja den reservationen. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Nr 144 (): -T. , , Herr talman! Samtliga representerade partier Står bakom I rsdagenden '=' t. k k 13 "' IQKH motion 620, som behandlats iförsvarsutskottets betänkande nr 13. så snart det finns möjlighet, den projekterade byggnaden för ett p" ..j .. i-.i, flygvapeninuseum på Malmen iLinköping uppförs. ettriksdagsbeslut att från inrätta ett flygvapenmuseuni. Att manvalde Malmen, som ligger väster orn , för flygvapenmuseet var heltnaturligt, då det svenska militärflygets utveckling startade där. Redan 1911började förste flygare, baron , att flyga från Malmen. Det finns inånga fördelar med Malmen. Som exempel kan jagnämna att flygvapenmuseet där får närkontakt med såväl gammal bevaradlägermiljö sorn ett fortfarande aktivt flygfält. Att vi vill driva på ärendets behandling beror på attsedan riksdagsbeslutet togs har stora mängder av material som man önskar bevarasamlats på platsen. På en tredjedel av flottiljens utrymme, fördelade på 17lokaliteter, lägras f. n. landets flygvapenhistoriska arkivalier i avvaktan påen permanent rnuseibyggnad inne på lägerområdet. Man tvingas nu l.igra upp viktiga delar av museetsmaterial utomhus eller i undermåliga lokaler, där materialet far direkt illa. Det miiterial sorn nu äventyras utgörs inte endast avflygburen materiel, känsliga flyginstrument. träkameror, fallskärmar ochliknande, utan samlingarna omfattar också flygmotorer, serviceutrustning,markbunden radar och radifienheter, uniformer m. m., vilket visar integrationenav flygets utrustning. Inte minst utgör museets vapensamlingar en viktig delhärav. Utskottet säger sig ha inhämtat uppgifter omatt fortifika-tionsförviiltningen har upprättat ett förslag tillbyggnadsprogram för inuseibyggnaden. Ja, detta vet vi motionärer också om. Detstår också omtalat i motionen. 1 nuvarande ekonomiska läge är det viktigt att få fram detbästa och billigaste alternativet. Beroende på vilken konstruktion manbestämmer sig för kan kostnaderna för det blivande museet variera mycket.Fortifikationsförvaltningen har ett relativt dyrt förslag. Det finns företag i , i och Övertorneå.som tillverkar stålkonstruktioner som vore användbara till en museibyggnad. Manskulle i princip kunna tillverka huset i och sätta upp det iLinköping på Malmen. Enligt uppgifter från en projekts- och byggnadsledningsgrupppå milos byggnadskontor i och från personalen på flygvapenmuseetskulle ett sådant alternativ vara godtagbiirt. Kostnaderna skulle också blibetydligt lägre. Är det helt otänkbart att någon annan änfortifikationsförvaltningen får bygga detta museum? Skulle man inte kunna låtaprojekt- och byggnadsledningsgruppen i tillsarnniiins med personalenpå flygvapenmuseet planera och genomföra bygget? Vi motionärer är naturligtvis glada över attutskottet säger att 144 det är angeläget att ifrågavarandebyggnad kommer till stånd, men vi förväntaross också resultat. I förhoppning om att detta lillainlägg också kommer att beaktas vid den JisJaeen den fortsatta behandlingenav ärendet har jag inget annat yrkande än utskot- 3 .- jygQ NILSHJORTH (s); Först några data som bakgrund till motion 619,om vilken jag tänker säga några ord. gavs byggntidslov och dispens föranordnandet av ett oljelager i . Statssekreterargruppen, som gjort en utredning omersättningsjobb för nedtrappningen i Forsmark, ansåg i sitt betänkande den 23december 1977 ett oljelager i vara lämpligt beredskapsobjekt. gav regeringen uppdrag åt attprojektera ett oljelager i . redovisade det genomfördaprojekteringsarbetet och förslag till åtgärder. Den 1 mars 1979sade regeringennej till oljelagret och lämnade skrivelse utan åtgärd. Jag frågade i en interpellation till dåvarandehandelsministern vilken orsaken var till att regeringen sagt nej,trots att intresse för saken fanns bl. a. hos överstyrelsen för ekonomiskt försvar.1 sitt svar till mig sade handelsministern attregeringen funnit en lokalisering av ett beredskapslager av olja till Hargshamnklart olämplig från försvarssynpunkt. Regeringens svar kom som en kalldusch, inte minst förÖsthammars kommun, som hade räknat med att använda överskottsmassorna frän detutsprängda bergrummet till utfyllnad avdet planerade industriområdet intill.När inte oljelagret kommer till stånd blir trots statsbidraget de kommunalakostnaderna för detta industriområde nu dubbelt så höga som man hade haftanledning att räkna med. Staten har i projekteringskostnader kastat bort 1,5milj. till ingen nytta. Hela frågan om oljelagret i har hanteratssynnerligen klumpigt av regeringen. Det verkar mer och mer som orn det var ettförhastat beslut av vederbörande statsråd. I slutskedet blev inte de militärachefer som tidigare tillstyrkt tillfrågade, inte heller AMS och överstyrelsenför ekonomiskt försvar, som också varit positiva till det hela. På en direkt fråga av mig i interpellationsdebatten förravåren svarade statsrådet att den som stoppat projektet var överbefälhavaren.Detta har dock inte kunnat verifieras. Tvärtom har det senare framkommit att ÖBinte alls motsatte sig projektet. Då många med mig tyckte att regeringens handlande varmycket märkligt, väckte jag och några av mina länskamrater en motion där vi påtalade handläggningen av ärendet. Vi ansåg att lagret bordebyggas enligt planerna, inte minst mot bakgrund av behovet av ökad oljeberedskap. håller nu med om att ärendet skötts illamen vill inte ifrågasätta regeringens bedömning i själva sakfrågan. Det finns det inte 14-' 10 protokoll 1979/80:143-144 Nr 144 tillräcklig anledning till, sägerman, och det tolkar jag som ett rätt kritiskt -r- , I Uttalande. 13 mai1980 Motionärerna hade väl hoppats påatt utskottet litet grundligare skulle ha satt sig in i ärendet och då kommit fram till att planerna på oljelagret mycket Försvarspolitiken ' '""" fullföljas.Men det kanske i stället skulle ha varit en sak för att ta uppden underliga behandlingen av frågan. Jag tror dock att utskottet vid en närmareutredning hiide kommit fram till att deansvariga militära instanserna inte kommit med några avgörande invändningar.Regeringens beslut har tydligen fattats på s. k. lösa boliner. Jag kanförstå att utskottet inte gärna vill riva upp ett regeringsbeslut pä grundvaliiv en enskild motion. Det skeddaunderstryker dock det olyckliga med de täta borgerliga regeringsskiftensom har förekommit och nackdelen med statsrådsom inte haft tid eller förmåga att tillräckligt sätta sig in i de frågor de i har redan yrkat bifall till min motion. tror inteatt det går att få någon större anslutning mot ett enigt utskott. motionärervet dock att vi i sak har rätt. Men tyvärr räcker det inte för att få till ståndett oljelager i , I min motion 810 har jag hemställt om ettuttalande av för att få en tidsmässig samordning till stånd när detgäller skolornas avslutning och inkallelserna för deplutonsbefälsut-tagna värnpliktiga vid armén. Under den allmänna motionstiden väckte jagen liknande motion, som avslogs av . harföljande tilldragit sig; På examensdagen sände iag brev till arméchefenoch generaldirektören för rned vädjan om ett samarbete föratt lösa det påtalade samordningsproblemet. Båda meddelade senare i brev att devar intresserade av att medverka till frågans lösning, sammanträffade företrädare för chefen förarmén och för att diskutera samordningsfrågan. Något resultatav den överläggningen har tydligen inte kommit till stånd, eftersom inryckningtill arméförbandens plutonsbefälsutbildning även skedde några dagarföre skolavslutningen. Det var med anledning av det som jag iår väckte den motion som behandlas. yrkar även avslag på min motion,men påpekar att en överläggning i ämnet ägt rum mellan företrädare för chefen för armén och . Utskottet upplyser även om att riktlinjer finns för ett fortsatt samarbete i frågan och uttalartillfredsställelse med att samarbete pågår. Jag ber att få instämma med försvarsutskottet i det senare uttiilandet; jag tycker också att det är tillfredsställande att ett samarbete har kommit till stånd, och jag är tacksam om det fortsatta 146 samarbetet ger ett positivtresultat. , närmare bestämt , skerinkallelserna för den i Nr 144 motionen nämnda kategorin värnpliktiga, ochden slutar skolorna på Tisdaeen den deflestaplatser i landet.