prot · G309157 · 1979-12-31 00:00:00 — 29. atl beträffandelärarutbildning för GRUNDVUX med anledning av motion 1979/80:887 som sinniening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 30. att beträffandeundervisning i alkohol-, narkotika- och Utbildning för undervisningsyrken, m. m. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. tobaksfrågorinom lärarutbildningen skulle avslå motionerna 1979/80:666. 1979/80:1279 och1979/80:1528. 31. att beträffandeutbildningstid för förskollärare och fritidspedagoger rn. skulle avslåmotion 1979/80:1318 yrkandena 2c-e, 32. att beträffandeutbildningen vid gymnastik- och skulle avslå motion1979/80:1892, 33. att med anledning avproposition 1979/80; 100 och med bifall lill pr'oposition 1979/80:116 samt rnedavslag på motion 1979/80:520 yrkandes till Ersättning till vissaliirarkandidtiler för /81 anvisade ett förslagsanslag av . Följande åtta reservationer hadeavgivits av , , . , , och (alla s): 1. beträffandehcmspråkslärarlinjen. vari reservanterna ansett att utskot tet under 5 bort hemställa atl med anledning av proposition 1979/80:100 ochmed bifall till motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för hemspråkslärarlinjen enligt vad reservanterna förordat, 2. beträffandeindustri- och hantverkslärurlinjen, vari reservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med anledning av proposition 1979/80:100 ochmed bifall till motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för industri- och hantverkslärarlinjen enligt vad reservanternaförordat, 3. beträffandeutbildning av tågstadiclärare med finska som modersmål, vari reservanterna ansett att utskottet under 8 och 9 bort hemställa 8. alt riksdagenbeträffande den särskilda utbildningen av lågstadielärare med finska sommodersmål med anledning av proposition 1979/80:100 och med bifall till motion1979/80:520 yrkande 6 i denna del godkände vad reservanterna förordat. 9. all rnedanledning av proposition 1979/80:100 och med bifall till motion 1979/80:52(1yrkande 6 i denna del fastställde planeringsram för lågstadielärarlinjen enligtvad reservanterna förordat, 4. beträffandeförskollärarlinjen, vari reservanterna ansett att utskottet under 10 bort hemställa att med anledning avproposition 1979/80:100 och med bifall till motion 1979/80:520 yrkande 6 idenna del samt med avslag på motionerna 1979/80:377. 1979/80:880 och1979/80:1318 yrkande 1. samtliga motioner i denna del. fastställdeplaneringsram för förskollärarlinjen enligt vad reservanterna förordat. 5. beträffande studie- och yrkesorienteringslinjen, varireservanterna ansett att utskottet under 13 bort hemställa attriksdagen med anledning av proposition 1979/80:100 och rned bifall till motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för Nr 157 studie-och yrkesorienteringslinjen enligt vad reservanterna förordtil, 6. beträffande ämncslärarlinjernaoch vissa utbildningsåtgärder för alt minska bristen på behöriga lärare, varireservanterna ansett atl utskottet under 17 och 18 bort hemställa 17. att med bifall till motion 1979/80:520yrkande 9 bemyndi gade regeringen att ändra dimensioneringen av antagningskapacitelen för den praktisk-pedagogiska utbildningen inom ämneslärarlinjerna enligt vad reservanterna förordat, 18. att beträffande vissa utbildningsåtgärderför att minska bristen på behöriga lärare i teoretiska ämnen med anledning av proposition 1979/80:100 och med bifall till motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del godkände vad reservanterna förordat. Utbildning för undervisningsyrken, tn. 7. beträffandemedelsanvisningen lill Utbildning för undervisningsyrken, vari reservanterna - vid bifall till reservationerna 1.2.3. 5 och 6 eller en eller flera av dem - ansett att utskottet under 21 bort hemställa att till utbildning för undervisningsyrken /81 anvisade det av utskottet förordade reservationsanslagetrned den ändring soni föranleddes av beslut med anledning av nämndareservationer. 8. beträffandemedelsanvisningen lill Ersättning till vissa lärarkandidater, vari reservanterna - vid bifall till reservation 2 - ansett att utskottet under33 bort hemställa att rned anledning avpropositionerna 1979/80:100 och 1979/ 80:116 samt motion 1979/80:520 yrkande 8till Ersättning till vissa lärarkandidater för /81 anvisade ettförslagsanslag av . Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffandelärarutbildningens dimensionering i stort av . , , , , och (alla s), Grundläggande för högskolans dimensionering äratt den skall anpassas till såväl de studerandes efterfrågan somarbetsmarknadens behov. Vi skall nu diskutera lärarutbildningensdimensionering, etl område där vi socialdemokrater menar atl regeringen och denborgerliga utskotts-majoriteten inle fullföljer principen om hur högskolanskall dimensioneras. Även om del är svårt att göra prognoser, är läget inomvissa lärargrupper tämligen klart vad gäller det ökade behovet både på kortsikt och på . På dessa områden är del obegripligt all regeringeninte vill öka dimensioneringen. Trots att behovet av fler utbildade lärare är klart Utbildning för undervisningsyrken, m. m. dokumenteratoch alt intresset för utbildningen är mycket starkt och många sökande t, o, m,måste avvisas, hålls dimensioneringen på en lägre nivå än vad de centralautbildningsmyndigheterna föreslår. Vad är logiken i detta? Naturligtvis har inånga sökandesom inte får den önskade utbildningen rnycket svårt att förstå visheten i dessapolitiska ställningstaganden. Detsamma gäller de skolor och kommuner somförgäves söker få tag i utbildade lärare, I en socialdemokratisk partimotion har vi tagit upp ettstort antal utbildningar för undervisningsvrken som uppenbarligen behöverutökas utöver förslaget i regeringens budgetproposition. Det gäller utbildningav hemspråkslärare, av lärare inom industri och hantverk, av låastadieläraremed finska som modersmål, vårdlärare, förskollärare samt syo-funktionärer. Detgäller också insatser inom ämneslärarlinjerna och vissa utbildningsåtgärderför att minska bristen på behöriga lärare. Behovet av hemspråkslärare har bedömtvara fem gånger så stort som nuvarande antalet utbildningsplatser. Vi menar attdet svenska samhället har en skyldighet att tillförsäkra invandrarbarn undervisningi och på sitt modersmål. Då är det också en skyldighet att utbilda fler lärareför detta. Vi föreslår därför i likhet rned UHÄ en ökning rned 48 platser. Också på den särskilda lågstadielärarutbildningen medfinska som modersmål vill vi att en utökning skall ske och att denna utbildningskall anordnas vid högskolan i /, Även behovet av lärare inom industri och hantverk harkraftigt underskattats. För kvaliteten i yrkesutbildningen är det lika viktigtsom inom andra sektorer av utbildningsväsendet att det finns utbildade lärareatt tillgå. Vi föreslår därför en utökning rned 48 platser och önskar att detskall prövas om ett visst antal av dessa platser kan förläggas lill högskolan iSundsvall/ , Behovet av syo-konsulenter är stort. Med del nyauppföljningsansvar som lagts på skolan kommer behovet avsyo-funktionärer att ytterligare öka. Vi anser därför atl det är heltnödvändigt atl nu öka utbildningen av syo-konsulenter med 40 platser. Beträffande ämneslärarutbildningen vidtar regeringen någraåtgärder, men dessvärre måste de bedömas sorn otillräckliga. Vi föreslår därförvissa särskilda lärariitbildningsåtgärder med syfte atl minska bristen påbehöriga lärare i teoretiska ämnen. Vi föreslår alt kapaciteten i den särskilda20-poängsutbildningen för icke behöriga ämneslärare skall fördubblas, Delsammagäller i stort den s, k. riktade lärarutbildningen. Särskild hänsyn bör taslill det stora antalet lärare ulan föreskriven utbildning som finns iStockholmsregionen. Det är mycket underligt att regeringen och denborgerliga utskottsmajoriteten inte har velat gå med på dessa yrkanden, somöverensstämmer med vad UHÄ anser vara behövligt. Ännu konstigare kan det te sig att de borgerliga iutskottet har yrkat avslag på att regeringen skall ges ett bemyndigande att medlitet friare händer hantera enfråga sorn uppenbarligen kan bli etl stort problem under nästkommande år. Delgäller frågan om att studertmde enligt såväl äldre som nyare studieordningsamtidigt kommer all ställa anspråk på resurserna för den avslutandepraktisk-pedtigogiskti utbildningen. Om det vid antagningen eller våren 1981skulle visa sig alt ett större antal studerande iin normalt vill gå delavsluttinde praktiskt-pedagogiska året. borde iilbildningskapacileten för dettaiindarnål ökas och ytterligare medel kunna anvisas på lilläggsslat. Visocialdemokrater önskar underlätta hanterandet av denna fråga genom alt geregeringen ett bemyndigande alt bedömti lägel oeh vidta åtgärder. Delta har denborgerliga majoriteten avvisat, något som mera måste vara ett irttryck för enovana alt slentrianmässigt avslå sociiildemokratiska motioner än ettsliillningslagiinde i sakfrågan. Inom de utbildningsområden som jag behandkilfinns såväl ett stort intresse från många som söker utbildningarna som etlstort behov av utbildning. Det är därför synnerligen ologiskl och inkonsekventatl regeringen inle utökar dessa utbildningar. Vad gällerförskollärarutbildningen kan jag finna den borgerliga inställningen meralogisk. Eftersom de bor'gerliga partierna tydligen nu bestämt sig för altstrypa utbyggnadstakten i barnomsorgen ännu kraftigare än tidigare så är detkonsekvent alt anse atl någon ökad utbildning av förskolliirare inle kommer attbehövas. Eftersom vi socialdemokrater har en annan syn på behovet av barnomsorgoch det nödvändiga i att samhället också svarar upp mot detta behov anser viockså att utbildningskapaciteten när det gäller förskollärare rnåste öka. I vår partimotion fanns också ett yrktindeorn ökad vårdlärarulbildning. Regeringen har koinmii med enproposition om vården och diir insett att det socialdemokratiska kravet på ökadvårdlärarutbildning var befogat, varför vi alltså har fått delta yrkandebifallet, vilket vi är glada för. Jag är också gkid över titt hela utbildningsutskottetdelar min och uppfattning att siirskilda insatser måste görasför all öka utbildningen av musiklärare. Jag vill med det anfördti yrka bifall till deåtta socialdemokratiska reservationerna, som innebär atl dimensioneringen inomsektorn för undervisningsyrken ökar rned omkring 400 platser, välbehövligaplatser både ur skolans och ur de sökandes synpunkt. Utbildning för undervisningsyrken, m. rn. INGA (vpk); 1975 kom barnstugeutredningens betänkandeUtbildning i samspel. Där konstateras atl mellan 100 000 och 160 000 människorinom behövde utbildas för arbete i barnomsorgen. Denna beräkning gjordesinnan beslutet orn femårsplanen rned de 150 000 nya platserna logs avriksdagen. Behovet av att bygga ut barnomsorgen är oerhört slort.Enligt egna beräkningar behövs det fram lill hela850 000 platser i dag- och fritidshem. Det är planeringsgruppen för barnomsorgsom kommit fram till dessti siffror. Nr 157 Det finns omkring 180 000platser i dag- och fritidshem. den jiimförtis med de 850 000 som departementet självt stiger all manbehö- ""'" koinmunislerna föreslår i en annan motion, som tyvärr Utbildningför skjutits upp , enkraftig utbyggnad av barnomsorgen - precis som vi undervisningsyr- föreslagit många tidigare år- med 75 000 platser , 40 000 i daghem och ken m m 35 000 i fritidshem. Med dettastora utbyggnadsbehov följer att personalut- bildningenmåste få helt dimensioner än vad den nu har. Redan med nuvtirande myckel låga utbyggnadstakt är brislenpå personal stor p; många håll. Det finns exempel på så låg personaltäthet somen på 9.4 barn, där det, enligt rekommendationer, borde varaen på fem barn. Detta giiller för syskongrupper. Kvaliteten inom barnomsorgen beror i hög grad påpersonalens kvalifikationer, personaltätheten och barngruppernas storlek. Detär viktiga hörnpelare när man diskuterar kvaliteten inom barnomsorgen. Trots att regeringen i budgetpropositionen konstaterar altbristen på förskollärare är stor föreslår man ingen utökning av antaletutbildningsplatser. Med regeringens förslag till dimensionering kommer bristenpå utbildad personal att bestå och förstärkas. För alt man skall få en bra barnomsorg behövs det bådeutbildtid personal och tillräckligt med personal. För att utbildningsbehovetenligt vpk:s förslag till utbyggnad skall täckas behöver det utbildas 10 000för'skollärare. 5 000 fritidspedagoger oeh 15 000 barnskötare . Vpk har pekat på farorna rned och konsekvensernaav den låga utbildningskapaciteten och krävt en höjning av nivån. Som det nu ärfungerar den låga utbildningskapaciteten sorn en propp förökad utbyggnad avbarnomsorgen. Frän komnuinernas sida hävdas det också väldigt ofta att brislenpå utbildad personal hämmar utbyggnadstakten. Atl utbilda, såsom vpk föreslår, 30 000 låter siginte göras . Men vi menar all bör uttaki att dennautbildningskapacitet bör betraktas som ett genomsnitt för intagningarna tillresp. Det är däremot möjligt att öka intagningen tillförskollärar- och fritidspedagogutbildningarna med 650 resp. 350 elever, vilketinnebär att ytterligare 12 milj. kr. rnåste anslås under denna post i budgeten. Vi menar också att kvaliteten på sjiilva utbildningenmåste förbättras. Alla som arbetar inom barnomsorgen bör ha utbildning somförskollärare eller fritidspedagoger. Förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen bör göras orn till en fyraårig högskoleutbildningmed yrkesverksamhet inberäknad i» . Det finns inga som helstskäl för alt de personer som har hand om de yngsta barnen skall ha den kortasteutbildningen. Det är att barnomsorgspersonalen får både enkvantitativt och kvalitativt god utbildning, där behoven av såväl pedagogisksom psykologisk utbildning blir tillgodosedda. Det skall också finnas en allmän fortbildning, som börvara obligatorisk 190 och omfatta . Precis som när det gäller skolan menar vi i vpk att kravetpå behörighet för Nr 157 alt arbeta inom barnomsorg skall gälki. All den personal som i d;ig saknar den utbildning och arbetar inom barnomsorgen måste diirför erbjudas alt 29 rnai1980 genomgå utbildning med full lön, Frågan om behörighet har diskutertits i Utbildning för , och beslutet i denna fråga bordeha firttats för länge sedan. htir undervisningsyr-frågan orn behörighetskjutits , eftersom regeringen inle fick fram /fj propositionen om kvaliteten i btirnornsorgen. Den skulle rnig veterligen halagts fram . Det iir beklagligt att frågan om behörighetenförsenas, och ett uttalande till stöd för vpk-motionens krav om behörighet ochäven för motion skulle kunna driva denna frågti ett steg framåt, I utskottsbetänkandet hänvisas lill regeringensbudgetproposition, där det föreslås alt anltilet utbildningsplatser skall varaoförändrat, trots atl regeringen vet hur illa del är på mångabarnstugor, både när det gäller personaltäthet och när del gäller utbildadpersonal, Deltti otillfredsställande förhållande har utretts avsocialdepartementet, men de lärdomar som man skulle kunna drti av olikakartläggningar på detta område drar man uppenbarligen inle. Regeringen gör istället tvärtorn, och det gör utskottet också, I budgetpropositionen sägs attregeringen inte är beredd att förordti någon ändring förrän överläggningarnamed är klara, för att garantera att femårsplanenuppfylls. Det är tämligen klart att denna femårsplan inte kominer alt kunnauppfyllas. fattades det 20 000 platser. När man sedan läser i kompletteringspropositionen, somockså citeras i detta betänkande, heter det ""alt regeringen inteavser att vidta åtgärder för att ytterligare stimulera utbyggnaden under dessiiår. Statsrådet ;mser det vidare angeläget att resurserna inom barnomsorgen inleutökas genom en fortsatt personalförtätning." Man vill alltså låta barnomsorgen fortsätta atl haltakvalitetsmässigt. Alt utskottet delar regeringens uppfattning i denna fråga kanman liisa på s. 10 i betänkandet. Från två håll och på två olika sätt skjuterman barnomsorgen i sank. Både regering och riksdag struntar i den kvantitativautbyggnaden, och dessutom struntar man i kvalileten genoin att underlåta altutbilda persontil i den omfatlning som är nödvändig. Det fallas personal i dag.framför alll ulbildad personal, och det kommer också att fattas personal iframtiden, även om utbyggnaden nu stoppas av regering och riksdag. Så mycketvar och är alla lovord om betydelsen av att värna om barnen och barnomsorgenskvantitativa och kvalitativa utbyggnad viirda niir det korn till kritan. Med detta yrkar jag bifall lill vpk-motionen 1318. betänkande 1979/80:33behandlar budgetpropositionens anslag till utbildning för undervisningsvrken jiiinte motioner samt propositionen 1979/80:116. såvitt gäller fiisiställande av planeringsramar för vårdlärarlinjen m. m. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. Till betiinkandet finns fogade en rad socialdemokratiskareservationer, sorn Lentr berörde i sitt anförande, och jag skall,herr talman, försöka utveckkr utskottsrnajoritetenssynpunkter. I vad giiller lärarutbildningens dimensionering i slorthar socitildemokra-terna ett särskilt yttrande, som pekar på att man bör strävaefter en viss överkapacitet i utbildningen i förhålkinde till detprognostiserade behovet. Föredragande statsrådet t;ir i budgetpropositionen uppfrågan om lärarutbildningens dimensionering och framhåller atl svårigheternaatt åstadkomma balans iir stora på grund av skillnader i bl. a. årskullarnas storlekunder samt av att lärarkåren är relativt ung och därför har ;iv yrkesverksamhet framför sig. Statsrådet drar därför slutsatsen att man äveni fortsättningen bör iaktta stor försiktighet vid förändringar avlärarutbildningens dimensionering, men anser titt vissa temporäraulbildningsåtgiirder bör tillgriptis för icke behöriga iimneslärare. Utskottet har tidigare behandlat denna fråga. ;i. iutbildningsutskottets betänkande 1977/78:22. och skr'ev då attkirtrrirlbildningen i likhet med tmnan högskoleutbildning bör dimensionerasutifrån principen alt såväl individens som samhällets behov skall beaktas vidutbildningsplaneringen. Förändringar i dimensioneringen skapar bättre tillgångpå lärare först på relativt lång sikt. och utskottet anser del därförtillrådligt rned stor försiktighet vid förändringar av dimensioneringen. Den nurådtinde bristsituationen måsle mötas rned åtgärder som ger effekt på kortsikt. De sociiildemokratiska reservationerna skiljer sig inlefrän utskoltsmajoriletens uppfiittning på något annat avgörande siitt än atl önskemålframförs om ökningar på olika områden. I propositionen föreslås på de härbehandlade områdena en ökning på över 50 milj. kr. till 542 milj. kr. Desocialdemokratiska reservationerna ligger alltså som överbud på dennii inteföraktliga ökning. I reservation 1, beträffande hemspråkslärarlinjen, villsociiildemokraterna öka med 24 pkitser utöver de 24 platser som föreslås ipropositionen. Utskottsmajoriteten tillstyrker propositionens förskig. enligt vår uppfattning, etl dokumenterat behov, men man kan integenomföra alltför stora ökningar på en gång. om man vill undvikaflaskhalsproblem, och dessutom måste vi iiven på det här området ta hänsyn tilldet kiirva slatsfinansiella läget. I reservation 2 beträffande industri- och hantverkslärarlinjenagerar socialdemokraterna på samma sätt. Regeringen föreslår en ökning med 74platser, men socialdemokraterna vill ha ytterligare 48 platser. Utskottsmajoritetentillstyrker regeringens förslag om en ökning av planeringsramen och finner denväl avvägd med hänsyn till det finansiella läget. Vad giiller reservation 3 om utbildning av lågsladieläraremed finska som modersmål, diir socialdemokraterna vill hii ylterligiire 24platser, kan vi frän majoritetens sida av statsfinansiella skäl inte accepteraen ökning, speciellt som utskottet föreslår en ökning av antalet platser påhemspråkslärarlinjen med just detta antal. Planeringsramen för förskollärarlinjen är f. n. 4 758platser och bör enligt budgetpropositionen t. v. vara oförändrad. Föredragande statsrådet är inte beredd att förorda någon ändring, förrän de av regeringen inledda överläggningarna rned lett fram till en överens kommelse, i Utskottet ansluter sig till denna uppfattning, mensociiildemokraterna vill. vilket yrkas i r-eservation 4. ha ytterligare 96platser och vpk inte mindre än ytterligare 650 platser. Det bör i detta sammanhang påpekas alt den avsoeiidstyrelsen reviderade prognosen om behovet av förskollärare,soin utgår från kommunernas aktuella planer på utbyggnad av barnomsorgen iförhållande till den ursprungliga prognosen, visar på ett sjunkande behov. Enligt budgetpropositionen kominer det att råda brist påpersonal för studie- och yrkesorientering ännu etl par år in . Pålängre sikt är utbildningsbehovet lägre än det antal platser som den nuvarandedimensioneringsramen skulle ge. är emellertid den nuvarandesyo-organisationen en försöksverksamhet, och de av SÖ redovisadeerfarenheterna av denna kan föranleda förändringar i organisationen. Därföranser utskottsmajoriteten att dimensioneringen bör vara oförändrad nästa åroch avstyrker det socialdemokratiska förslaget om en ökning med 40 platser. Till slut, herr talman, vill jag anknyta till vad jaginledningsvis sade om dimensioneringen av lärarutbildningen.Utskottsmajoriteten ansluter sig till regeringens förslag beträffande vissautbildningsåtgärder som bör vidtas med syfte attminska bristen på behöriga lärare i teoretiska ämnen. Det gäller dels ensärskild 20-poängsulbildning på 90 platser för studerande sorn tjänstgjortminst sju terminer, dels en 40-poängs praktisk-pedagogisk utbildning enligt tvåolika modeller på tillsammans 96 platser. Socialdemokraterna kräver i sinreservation 6 en fördubbling av den första utbildningen och ökar på den andramed 72 platser. Vi i utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattning atttyngdpunkterna i insatserna för att häva bristen på behöriga lärare iteoretiska ämnen skall läggas på särskilda utbildningsåtgärder.Dirnensioneringsförslaget är enligt vår uppfattning rimligt rned hänsyn tiigendels till lärarutbildningsbehovet, dels till det statsfinansiella läget. Här ärlogiken, . Det verkar på mig som om socialdemokraterna harglömt vilka knappa resurser vi har i det här landet. Det är lätt att föreslåökningar här och där. om man inte behöver sätta in dem i ett större sammanhang,vilket regeringen och utskottsmajoriteten måste göra. Vad jag här sagt gäller iännu högre grad kommunisterna. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i alla dess delar. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 13 protokoll 1979/80:156-157 Utbildning för undervisningsyrken, m. ni. () replik: Jag konstaterar att det skiljer iiimbitionsnivå inelkm socialdemokraternii och den borgerliga rn;rjorileten.både när det gäller antalet platser i den reguljiira I ära ru t bildningen-diir del uppenbarligen finns behov av fler platser - och i fråga omiintalet pkitser i den utbildning som föreslås för icke behöriga ämneslärare. Det argument sorn anförs av utskottels talesman iir detstatsfinansiella läget. Delta tycks nu vara nyckeln till alla borgerligaofullkomligheter. men det är av två skäl ett synnerligen ihåligt argument. För det första är den totala statsfinansiella ram sorn visociirldernokraler håller oss inom när det gäller det som de borgerliga kalkirför överbud densamma som deras egen budgelriirn. Men del handkir om atl görtiprioriteringar inom denna ram. Vi har för vår del prioriterat åtgärder inomskolans område. Del borde hii klarlagls tidigare och inte bara i siimband medde beslut som vi skall falla i dessa frågor. För del andra är argumentet ""slatsfinansiellaskäl"" ihåligt när det hirndlar om så centrala ting för skolan som;itl försörja skokin rned ulbildad personal. Ingen torde väl kunna bestrida alttillgång på utbildiide lärare är en utomordentligt viktig fråga förskolarbetets kvalitet. Från borgerligt håll går ni ofta utmed fagert tal om hurmyckel ni är för kvalitet i skolan. Men så snart denna kvalitet också rnåste lasig uttryck i kostnader backar ni ut.