prot · G309146 · 1979-12-31 00:00:00 — Det kan inte hjälpas att jag tycker att det är litet avdubbelspel att tillåta denna verksamhet . når vi har förbjudit de s, k, enarmade banditerna-spelautomater för vuxna. Det finns mycket som talarför att den 167 Nr 146 här typen av spelverksarnhet förungdom bör förbjudas. Måndagenden 1 svaret på min fråga hänvisarstatsrådet till det framlagda betänkandet 19 maj1980 '"'"ånlotteriutredningen, som ""har föresliigit att länsstyrelsen-om detbehövs från social synpunkt - skall kunna begränsa antalet spelapparater och Omkooperativa speltiden i lokaler med sådant spel"". Jag tolkardå svaret så att statsrådet inte konsumentgillen ar beredd att medverka till ett förbud mot de hiir spelen för ungdom - trotsatt man kännertill att spelen kan ha negativa effekter på ungdomarna. andra ord:Spelhallar för ungdom bör bestå-med vissa begränsningar-trots att viförbjudit spelautomater för vuxna i vårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. §14 Om kooperativa konsumentgillen Handelsministern erhöll ordet för att besvara () den 30 aprilanmälda interpellation, 1979/80:196, och anförde: har bett mig redovisaregeringens syn på vad som skall känneteckna en ideell organisiition, omkooperativa konsumentgillen mot den bakgrunden kan betraktas som ideellaorganisationer med ideellt syfte och hur regeringen ser på frågan omlotteritillstånd för kooperativa konsumentgillen. Anledningen till de ställda frågorna är att detillståndsgivande myndigheterna på lotteriområdet inte längre skulle beviljakooperativa konsumentgillen lotteritillstånd. Skälet därtill skulle främstvara att tillståndsgivande myndighet anser, att konsumentgillena inte bedriversådan verksamhet som avses i 3 § lotteriförordningen, I 3 § lotteriförordning sägs att tillstånd kanlämnas till lotteri som anordnas till förmån för välgörande, kulturellt ellerallmännyttigt ändamål eller för partipolitisk verksamhet eller till understödoch uppmuntran åt svenska konstidkare, har enligt vad jag inhämtat som sistabesvärsinstans prövat ett ärende som avser lotteritillstånd förkooperativt konsumentgille. Enligt handlingarna i ärendet var den verksamhet somgillet bedrev att "sprida kunskap om den kooperativa rörelsen ochstimulera till kooperativ aktivitet" och att "vara ett språkrör förmedlemmarnas synpunkter och vidarebefordra förslag till de kooperativaorganen", fann bl, a, att gillet var enintresseorganisation och att gillets uppgift, som denna angavs i stadgarna,inte var att hänföra till ändamål som avses i 3 S lotteriförordningen, Frågan omvilken typ av organisation som bör beviljas lotteritillstånd har behandlats i lotteriutredningens betänkande Lotterier och spel (SOU 1979:29-30), Vid remissbehandlingen har flera organisiitioner framfört synpunkterbeträffande kooperativa konsumentgillens möjligheter att få 168 anordna lotteri. Arbetet med utformningen av en ny lotterilag pågår inomhandelsdepar- Nr 146 teinentet. Ställning i bl, ii, den nu iiktuella frågan får tas i detsaiiiniiiii- Måiuliigen den hanget. (): Qm kooperativa Jag ber att få tacka hiindelsministern försvaret på min konsumentnillcn interpellation. Att handelsministern inte vill föregripa utformningen avden nya lotterilag som uppenbarligen håller på att utarbetas inom handelsdepartementetkan jag ha en viss förståelse för. Däremot är jag förvånad över att interpellationssvaretinte innehåller ens en antydan om regeringens syn på vad som skallkarakterisera en ideell organisation. Med lika stor tystnad förbigår tyvärrhandelsministern följdfrågan om kooperativa konsumentgillen enligt regeringensuppfiittiiing är att hänföra till begreppet ideella organisiitioner med ideelltsyfte, I svaret hänvisar handelsministern sedan till ett ilotterinämnden pröviit ärende avseende lotteritillstånd för ett kooperativtkonsumentgille, Ifrågii-varande ansökan om att få anordna lotteriavslogs av niimnden med den motivering som handelsministern åberopar, Flanciterar också valda delar av konsurnentgillets dåvarande stadgar, somlotterinämnden inte fann vara förenliga med de ändamål som avses i 3 Slotteriförordningen. Låt mig få upplysa handelsministern om att dessa stadgarär inaktuella. De utmönstrades vid 1979, Dägenomfördes en stadgeändring i vad gäller ändamålet för konsumentgillenasverksamhet. De stadgar S0111 anger gillenas ändamål med verksamheten finnsordagrant återgivna i inledningen av min interpellation. Jag vill frågiihandelsministern i vilket avseende dessa målsättningar för konsumentgil-lehasverksamhet motsäger att ett konsumentgille skulle vara att betraktii som enideell organisation med ideellt syfte. Det är väsentligt att fåhandelsministerns svar på denna fråga, I 3 S lotteriförordningen sägs bl, a, att tillstånd kanlämnas till lotteri som anordnas till förmån för välgörande, kulturellt ellerallmännyttigt iindiimål. finner att nuvarande bestämmelserom vilka ideella ändamål som skall få stödjiis med intäkter från lotterier ochspel iir okliira och svårtolkade. Detta har medfört att myndigheterna tillämparbestämmelserna på olika sätt. Den praxis som utvecklats på området framstårenligt utredningen i vissa fall som inkonsekvent och ologisk. förslag innebär ju också att kretsenav anordnare av lotterier och spel vidgas i förhållande till nuläget.Utredningen säger bl, a,: "'Vi vill inte förorda någon fast rangordningmellan olika ideellii ändamål utan anser att all ideell verksamhet i vid meningär till nytta för samhället. Vi anser mot denna bakgrund att i princip allaföreningar med ideellt syfte skall få anordna lotterier och spel," Utredningens förslag om att lotteritillstånd inte skallmedges föreningar med sådan verksamhet som direkt eller indirekt syftar tillatt gagna föreningsmedlemmarnas ekonomiska intressen är däremot både oklart och '' motsägelsefullt, Måndiigenden De kooperativa konsumentgillena ärrenodlat ideella organisationer som 19 niaj1980 arbetar med konsumentfrågor ividaste bemärkelse. --------------------- utifrånen kooperativ grundsyn men helt utan kommersiella intressen. Omkooperativa Konsumentkooperaliv verksiimhet som syftar till att främjamedlemmarnas konsuinentsillcn ekonomiska intressen bedrivs som bekant avkonsumentföreningar. Varje gille är en självständig förening, öppen för allasom accepterar gillets ändamål och medel. De krav på stadgar, öppenhet ochvaraktighet som lotteriutredningen ställer på föreningar som vill anordnalotterier uppfylls således av de kooperativa konsumentgillena. Det står helt klart att den verksamhet som bedrivs i ettkooperativt konsumentgille inte har till syfte att främja någon bestämd gruppsekonomiska eller därmed jämförbara intressen. Stadgarnas målsättning förverkligasgenom en livlig studie-, informations- och insamlingsverksamhet. Dennaverksamhet har en klart allmännyttig och kulturell inriktning. När det gäller ekonomin - som är betydelsefull - sägerlotteriutredningen bl, a,: "Organisationer som har goda intäkter frånannat än lotterier och spel bör stå tillbaka för organisationer med enbartmarginella möjligheter att alternativt finansiera sin verksamhet," Konsumentgillena finansierar större delen av sinverksamhet med medlemsavgifter och lotteriinkomster, I vad gäller det gille somfick avslag på sin ansökan om lotteritillstånd i högsta besvärsinstans svaradetombolalot-terier för av intäkterna de båda aktuella åren 1975 och1976, För inånga har nästan den enda möjligheten att skaffa de medel somär nödvändiga för att kunna bedriva en meningsfull verksamhet just varit attanordna tombolalotterier för allmänheten. Men den restriktiva praxis som efterhand utbildats vid tillämpningen av lotteriförordningen har hårt drabbatkonsumentgillesverksamheten på många håll och har i flera fall inneburitinskränkningar i verksamheten på grund av uteblivna lotteriintäkter. Konsumentgillenas ekonomiska situation överensstämmersåledes väl med utredningens ståndpunkt att tillstånd i första hand skall gestill organisationer rned små möjligheter att finansiera sin verksamhet på annatsätt än genom lotterimedel. understryker behovet av en sanering avlotteri- och spelmarknaden. Däri kan jag livligt instämma. Vill man saneramarknaden för lotteri, spel och dobbel, förefaller emellertid inte dekooperativa konsumentgillena vara den typ av organisationer som omedelbartfaller i blickfånget. Om regeringen har intresse av att stödja ideella ochsamhällsnyttiga organisationer som kooperativa konsumentgillen. har manmöjlighet att ge konkreta uttryck för detta genom att bereda gillenamöjligheter att finansiera sin verksamhet med lotterimedel. Jag vill än en gång upprepa frågan till handelsministern:Anser handels ministern med hänsyn till vad jag här anfört och mot bakgrund av de målsättningar för verksamheten som gäller för kooperativa konsumentgillen 170 att dessa kan betraktas som ideellaorganisationer? HandelsministernSTAFFAN : Nr 146 Vid bedömningen kan man uppenbarligen intebiira utgå från Måndiigen den vad somsägs i stadgarna för en viss orgiinisation eller förening. Det skulle 19 |-,-|;,i 190 varaalltför enkelt, om man i stadgarna kunde skriva in vad som passar för det mål manmed skrivningen vill uppnå. Det måste i stället gönis en prövning iiv Qmkooperativa verksamhetens karaktär, konsumentgillen Jag vill erinra om de två konstateranden som jag redan hargjort. För det första har lotterinämnden prövat ett ärende som avserlotteritillstånd för kooperativt konsumentgille. Nämnden fann då att det.åtminstone enligt den hittillsvarande lagstiftningen, inte skall vara möjligtför sådana att anordna lotterier. För det andra får frågan hur man i en nylotteriförordning och en ny lotterilag skall bedöma vilka organisationer sombör beviljas lotteritillstånd anstå till dess regeringen kommer med enproposition i denna fråga, Jag tolkar handelsministerns senaste inlägg -som var uttryck för en något kringgående rörelse - så, att regeringen inte harnågon åsikt om vilka villkor som skall uppfyllas för att en organisation skallanses som ideell i ordets verkliga bemärkelse. Det är riktigt att ett fall har förts ända upp till högstabesvärsinstans, lotterinämnden. och att konsumentgillet där fick avslag på sittyrkande. Men det är väl ändå ett alltför bräckligt underlag att hänvisa till.Fortfarande saknar jag alltså svaren på de två första frågorna i mininterpellation. Jag understryker än en gång att jag inte begär atthandelsministern här skall redovisa innehållet i den proposition som bara ärunder arbete, men det vore värdefullt att få reda på hur regeringen ser påfrågan om ideella organisationer. Jag kan här nämna att det faktiskt finns andra fall somhar prövats i liigre instanser. Detta visar hur bräckligt underlaget är och hurstort behovet är av klara regler pä detta område. Det är dessa klara regler somjag nu hoppas att regeringen skall kunna få fram i den aviserade propositionen. Det finns faktiskt ett fall från konstaterade att den stora majoriteten i ett kooperativtkonsumentgille bestod iiv människor som var medlemmar i enkonsumentförening. Eftersom majoriteten var medlemmar i dennakonsumentförening, drog polismyndigheten slutsatsen att verksamheten ipraktiken kunde anses hii en sluten karaktär. Det är väl ändå inte sådanaregler vi skall skapa. Det bör räcka om det är möjligt för alla att blimedlemmar. Om det skulle visa sig att en viss grtrpp människor de facto utgörmajoriteten i gillet, kan inte det viir;i skäl för att avstyrka ett bifall framställning om lotteritillstånd. Jag ville med detta bara visa på den oklarhet i praxis somfinns när det gäller lotteri tillstånd. Och jag vill avsluta med en vädjan tillhandelsministern att han skall ta hänsyn till de synpunkter som kommit frånmånga remissinstanser och se till att en organisation som sannerligen är ideelli ordets verkliga bemärkelse får möjlighet att fortsätta sin verksiimhet ochfinansiera delar av denna med lotterimedel. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 146 !j 15 Föredrogs och hänvisades 19maj"l98() 1979/80:2061 och 2062 tillfinansutskottet 1979/80:2063yrkandena 3, 7 och 8 till skatteutskottet i övrigttill finansutskottet /80:2064 och 2065 till finansutskottet /80:2066yrkandena 9-11 till skatteutskottet i övrigt till finansutskottet § 16 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /80:49 och 51 betänkanden /80:51 och5.5-57 betänkande 1979/80:.34 betänkanden1979/80:18 och 25 betänkande 1979/80:42 § 17 Anmäldes och bordlades 1979/80:181om insatser för att underlätta nya löneavtal 8 18 Anmäldes och bordlades betänkande 1979/80:33 med anledning avpropositionen 1979/80:121 om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning 1979/80:29 med anledning avproposition 1979/80:152 om vissa.anslag ur kyrkofonden, m. m., jämte motioner 1979/80:30 med anledning avpropositionen 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 såvitt gäller högre utbildning och forskning 1979/80:31 med anledning avpropositionen 1979/80:118 om anställningsfrågor för vårdlärare igymnasieskolan och högskoleutbildning 1979/80:32 med anledning avpropositionen 1979/80:136 oin vissa professurer vid jämtemotion 1979/80:30 med anledning av propositioner omjämställdhetsfrågor 1979/80:31 med anledning av propositionen 1979/80:127 omvissa pensionsfrågor m. m. jämte motioner 1979/80:19 med anledning av propositionerna 1979/80:100och 1979/80:117 172 såvittavser vissa planerings- och budgetfrågor m. m. inom försvarsdepar- Nr 146 teinentets verksamhetsområde jämte motioner Måndiigen den S 19FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jiig far meddela iitt på inorgontliigeiisfiiretliiigniiigslistii uppföres iiiiriiigs- Meddelande om utskottetsbetiinkiinden 46-48 främst bliind två gånger bordkigdii iirenden. Efterdessa iirenden uppföres försviirsutskottets i diig bordliigda betiinkiinde § 20 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:483 iiv () tilliirbetsniiirknadsministern om pliineriid flyttnin"g av iinställda i AMSegenregiverksainhet, m. m.: () planerpå att flytta ett betydande antal i verkets egenregiarbeten anställda frånNorrliind söderut behandlades i iirbetsmarknadsutskottets betänkande 21 och iriksdagen i niiirs månad. Uttalande gjordes då om iitt AMS borde iiikttiiförsiktighet vid neddragning iiv egenregiverksiiniheten i . Någon reiiktion ined anledning av dettii uttaliinde harinte miirkts i AMS planering. har man från centralt AMS-håll bekräftiitatt inan dessutom hiir planer på att dra in regionkontor i något eller någraiiv de tre nordligaste länen. Medhiinvisning till detta vill jag fråga iirbetsniiirknadsministern: Anser statsrådet att AMS fullföljande av tidigareplaneriid flvttniiig av AMS-anställda i verkets egenregiverksiimhet frånNorrliind söderut och av pliinerad indrtigning av regionkontor i de nordligastelänen är regionalpolitiskt försvarbart och i överensstämmelse med riksdagensuttalade mening? 1979/80:484 iiv (vpk) tillkominunikationsministern om lokaliseringen av statlig verksamhet: Genom ett iivtal med statensjärnvägar förvärvade merparten av det s. k. Södrastations-området i . Avtalet innebär iitt SJ:s styckegods- ochvagnslasthantering måste flyttiis före . Avtalet innehåller ingauppgifter om var denna verksamhet skall förliiggas . SJ beslöt 1979 att styckegodshiinteringen skulle flyttasfrån till . Ur miljösynpunkt är en sådan flyttning svnnerligen olycklig. Därigenom kommer ytterligare tung trafik att belasta redan hårt utsattii innerstiidsområden. En helt nv terminal vid Ärstiifältet. Nr 146 föresliigits av personalen, är urmiljösynpunkt att föredra. Måndiigenden därför varit omfattande inomkommunen mot en sådan flyttning. 19 niiij1980 strider helt mot de principer sornlagts fast vad gäller trafikpolitiken och dess ----- inriktning på att minska bilismen i tätortsområden. Meddelandeom bakgrund av det iinfördahemställes att till komniunikiitionsministern frås,or lå ställa följande fråga: Anser kommunikationsministern det förenligt meddemokratiska principer att statliga verk lokaliserar verksamhet utanhänsynstagande till vad en bred lokal opinion anser om var verksamheten skallförläggas, och anser kommunikationsministern att en lokalisering av SJ:sverksamheter som ökar bilismen i tätortsområden är förenlig med riksdiigenstriifikpolitiska beslut? §21 Kammaren åtskildes kl, 13,51,