prot · G309111 · 1979-12-31 00:00:00 — En ökad användning av data inom AMS kommer allinnebära ett bättre resursutnyttjande, och det vore intressant alt få höravilka vinster, räknat i mätbara resursmåtl, som man inom departementet ser sommöjliga genom en fortskridande datorisering inom arbetsmarknadsverket. Dessaresurstillskott måste självfallet vara en del i bedömningen av den framtidaresurstilldelningen till AMS. Datorisering i sig får inte bli ett självändamålutan måste motiveras av mätbara målsättningar. Det finns alltså, herr talman, många skäl alt för dennärmaste tiden - - vara ytterligt uppmärksam påutvecklingen inom arbetsmarknadsverket, och jag är säker på att vi får mångatillfällen att återkomma till denna fråga i samband med att resultaten avolika översyner och analyser av verket blir tillgängliga. Jag är, vad gällerframtiden för arbetsmarknadsverket, övertygad om alt man inom verk ochdepartement måste ägna myckel stora ansträngningar ål att genomresursprioriteringar och omfattande organisalionsulvecklingsinsalser åstadkommaökad rörlig-hel och anpassningsförmåga i verkels organisatoriska resurser. Vad gäller propositionens behandling och utskottetsbehandling av arbetslöshetsersättningen och det kontanta arbetsmarknadsstödetkan man konstatera all regeringen försöker prioritera även här. Det är viktigtatt inte föregripa en löneutveckling, som vi vet ytterst litet om, genomhöjningar av nämnda ersättning. Det är bättre att avvakta. Höjda ersättningarskulle dessutom slå igenom på utbildningsbidragen och ytterligare ökakostnaderna. Socialdemokraterna föreslår här att de kostnader utöver propositionensom deras förslag resulterar i skall finansieras med höjda arbetsgivaravgifter.Men höjda avgifter för företagen är ingen bra medicin för patienten för patienten näringsliv eller för patientenarbetsmarknadsproblem och arbetslöshet i det här landet. Del är förvånansvärtatt man inte på socialdemokratiskt håll ännu har uppmärksammat detta. Tidigareohejdat bruk av denna medicin har, som alla borde ' veta - och inte minst vi idenna kammare - försämrat "patientens" tillstånd. gjorde i sitt första anförande ett stortnummer av den påstådda bristande viljan och förståelsen från de borgerligapartiernas sida, kanske i första hand från moderata samlingspartiets sida.Medkänsla, förståelse och förmåga att identifiera sig med de problem sommänniskor i vårt land har är vikliga. Men, , det stalsfinansiellaläget är del som är avgörande för våra möjligheter att prioritera de högstställda målen, och vi har högt ställda mål för arbetsmarknadspolitiken och förpolitiken även inom andra områden i vårt land. Om del nu är så, , att just stödet till dearbetslösa är det område som socialdemokraterna prioriterar högst, ler det sig- från min utgångspunkt - litet konstigt. Jag- liksom också kammarens ledamöter- har vetskap om alt det finns en mängd andra prioriteringar somsocialdemokratin har gjort, vilka, om de förverkligades, skulle ge utslag i ettytterligare ökat budgetunderskott och i ytterligare ökade kostnader förstatskassan. Tonen i inlägg var kärv och budskapet varförenklat. Det var ett budskap som vi moderater är vana vid att möta frånsocialdemokraterna. Men man kan inte genom ökade utgifter minska statensresurser alt göra långsiktiga insatser och stärka näringslivets konkurrenskraftoch , ulan all öka budgetunderskottet och försvåra del ekonomiskalägel, satsa på en mängd områden, till en kostnad av hundratals miljoner ellerkanske miljarder, som de socialdemokratiska förslagen skulle resultera i. Mankan inte både äta bakelsen och ha den kvar, . Beskrivningen av majoritetens politik ligger, såsom jaguppfattade inlägg, långt från verkligheten - den verklighet somSune och hans partikamrater så väl beskrev i folkomröslningskampan- jen för linje 2. Jag måste säga alt det för mig sommoderat politiker kändes väldigt skönt all höra de ord som uttalades avsocialdemokraterna under folkomröstningskampanjen. Då talade man omrealiteterna, om verkligheten, om företagens svårigheter, om de problem somökade kostnader för företagen skulle medföra för sysselsättning, tillväxt ochutveckling i vårt land. Men det är alldeles tydligt att vi inte hann mer änräkna rösterna förrän man på socialdemokratiskt håll snabbt återgick till denförenklade argumentationen, till det dubbla budskapet. Jag tror att del för vårt lands utveckling - för våramöjligheter all uppnå ekonomisk balans, för våra möjligheterall klara de problem och svårigheter som många människor kommer alt utsättasför på grund av strukturomvandling och av andra skäl - vore bra om vi kunde hållakvar den här tonen och förståelsen för vilka faktorer del är som i verklighetenpåverkar de resurser som ledamöterna av den här kammaren och regeringen har allförfoga över. Jag hoppas, , alt det för framtiden kommer altfinnas ell större utrymme och därmed större möjligheter att prioritera flerområden, dvs. all vi kommer att få en sådan utveckling all vi har erforderligaresurser. Jag skall slutligen kommentera några av demotioner som behandlas i betänkandet och som har moderata upphovsmän. Motionerna 321 och 441 kan i huvudsak sägas ha blivittillgodosedda genom utskottets skrivning. Vad beträffar motion 744 av m. fl. ochmotion 990 kan jag peka på att nuvarande regler för arbetslöshetsunderstöd integer utrymme för något missbruk. Men del är möjligt alt man genom en ökadeffektivisering av arbetsförmedlingen ytterligare kan minska riskerna förmissbruk. Motion 982 av m. fl. a. uppyrkanden som rör finansieringsformerna för bidrag till anställning avarbetshandikappad. Denna fråga är under utredning, och ulskoltel anser altresultatet av utredningen bör avvaktas. Vad beträffar motion 1804 bör de frågor som där tas uppbehandlas i samband med . I samband med behandlingen av motion 1816 har vi hänvisattill de principer för sysselsätlningsslöd som vid många tidigaretillfällen har anslutit sig till. Motion 1845 angående dalautbyggnaden inom AMS har i sinhelhet tillstyrkts av utskottet. Jag hänvisar till vad utskottet uttalar.Utskottet pekar på att det är av vikt att stor försiktighet iakttas och attinga beslut fattas som binder upp den framlida utvecklingen vad gälleradministrativ databehandling inom arbetsmarknadsverket. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till vadarbetsmarknadsutskottet hemställer i sill betänkande nr 21. () replik: log i sill anförande upp en del av desynpunkter på A-kasseersällningen som jag framförde i mitt anförande. är välBengt Willbom delvis ursäktad, eftersom han kom hit efter del alt den storafesten var avslutad här i kammaren, då utdelningen till kapital och annat varöver och då del inte återstod någonting för de delar av samhället som vi anserdet vara väsentligt att i första hand tillgodose inom ramen för densamhällsekonomi som vi lever med. Jag refererade i milt tidigare anförande demoderatmolioner där man talar om den frikostiga arbetslöshetsförsäkringen. Jagkan inte annat än reagera mot det synsätt som kommer till uttryck i de härmotionerna. Det visar hur främmande man är för den situation som de arbetslösabefinner sig i och hur man ser på den ekonomiska ersättning som dessa människori dag får. När vi i den avslutade kampanjen förfolkomröstningen om energin gick ul och sade all vi behöver ha en industrielltillväxt i det här samhället, gjorde vi det aldrig med den utgångspunkten attvi ställer upp på den typ av fördelningspolitik som står för. Vianser i stället all det skall vara en rättvis fördelning av samhällets resurseroch alt i första hand de sämst ställda människorna i samhället skall få sinakrav tillgodosedda. Jag har varit med i del politiska livet ganska länge, ochjag har också sysslat med arbetslöshetsersättning . Jag tycker attdet egentligen är erbarmligi all man i ett samhälle som vårt skall kasta sigöver en av de mest utsatta grupperna i samhället när man vill föra en stramsamhällsekonomisk politik. Det är inte meningen alt just de arbetslösa skall få kännaav vådorna av en sådan felaktigt förd borgerlig ekonomisk politik som vi harfått uppleva . Vi trodde all del i stället skulle finnasrespons hos något av regeringspartierna för tanken all denna grupp av människorär den som i första hand behöver ha samhällets stöd. Del är också därför som vihar väckt vår motion om dessa frågor. Vi står nu inför en lönerörelse, men vi kan redan konstaleraalt den ersättning till de arbetslösa vilken regeringen och utskotlsmajoritetenföreslår inte räcker till för att upprätthålla den kompensationsnivå för dearbetslösa som dessa fick under den socialdemokratiska regeringen, enligt deprinciper som vi då skapade för arbetslöshetsersättningen. Del reagerar vivåldsamt mot från socialdemokratiskt håll. BENGTWITTBOM (m) replik: Del är, , egentligen en lättuppgift att försöka komma till rätta med svårigheterna i dagens situation, omman får utgå från de möjligheter som fanns av stark tillväxt i vårtland. Det är en betydligt svårare uppgift alt i ett hårt ekonomiskt klimatförsöka att så rättvist som möjligt fördela de bördor som vi alla måste bäraför alt gemensamt klara vårt lands ekonomiska bekymmer. Talet om frikostiga arbetslöshetsförsäkringar får väl tasför vad det är värt. Jag vill bara konstatera att samhället under lider av högtillväxt och goda resurserhar möjlighet alt i mycket större utsträckning vara frikostigt gentemot gruppersom har det svårt. Jag tycker, , att vi inte skall hänge oss ålen debalteknik, där vi talar om all den ena eller den andra parten vill kastasig över människor som har det svårt i samhället. Det är helt enkelt så att deti en ekonomiskt hård och kärv tid är svårt alt prioritera. De uppgifter om frysning av ersättningarna som man förtfram från denna talarstol stämmer inte med verkligheten. Det slår ju ipropositionen klart angivet att regeringen tänker återkomma till denna fråganär den ser anledning till det. Del innebär, , alt detta områdehar behandlats med väsentligt större generositet och har prioriterats hårdareän många andra områden, där man har fått vidkännas rejäla inskränkningar iårets budgetbehandling. I ett besvärligt ekonomiskt läge anslår det dessutom ossinom alla partier att ta ansvar för den ekonomiska utvecklingen och också förbesvärliga åtgärder. Den möjligheten till gemensamt ansvar förbättras ju integenom att man förenklar debatten så pass mycket som jag tycker all SuneJohansson gör. Det är slutligen också så, , att vi i vårtland länge har levt med en socialdemokratisk politik som innefattat högaarbetsgivaravgifter och som karakteriserats av Hagafilosofi och många liknandeföreteelser. Vad vi håller på med är att försöka komma till rätta medeffekterna av detta, och jag tycker att det vore bra, om vi kunde försöka göradet i den anda som jag tyckte mig skymta bland socialdemokraterna i linje 2under folkomröstningskampanjen. SUNEJOHANSSON (s) replik: och de övriga borgerligas sätt att se påarbetsgivaravgifter är verkligen mycket snett. Arbetsgivaravgifterna hargenomförts i nära samförstånd med de fackliga organisationerna och harfinansierats genom att dessa har förklarat sig beredda alt avstå från en del avdet produktionsöverskott eller den produktionsvinst som de anställda varit medom att åstadkomma i företagen. Samhället har alltså haft möjlighet alt pä dennaväg styra en del av vinsterna i förelagen över till viktiga sociala områden,och ett av dessa har varit arbetslöshetsersättningen. Vi har det synsättet att en arbetslös inte skall, beroendepå att han har en dålig ekonomisk ersättning, behöva tvingas alt la skeden ivacker hand. Han skall i stället ha möjlighet att få del av något av depositiva värden som man på moderat håll ibland så fagert talar om. Han skallåtnjuta någon form av valfrihet, en möjlighet att skaffa sig ett arbete och enmöjlighet alt ställa upp för ett jobb utan att alltid ha den karga ekonominsknutpiska hängande över sig. Den typ av ekonomisk politik som ni har infört idet här landet, sedan vi fick en borgerlig regering, har inte gynnat de ekonomisktsvaga grupperna. De går mot en framtid som för deras del kommer alt innebäraatt de får rätta sig till underkastelse. Jag tycker att ni från moderat hållborde inse alt det rimmar dåligt med de frihetsideal som ni i så många andrasammanhang talar för. Jag återupprepar vårt resonemang ombehovet av en industriell tillväxt i det här samhället. Jag återupprepar ocksåalt vi inte verkar för en industriell tillväxt för att den på det sätt som denhar gjort skall komma de väl gynnade och ekonomisktstarkare grupperna till del. Vårt synsätt är alt de frukter som vi får ut av enindustriell tillväxt i första hand skall komma de människor till del som hardel svårast i samhället. Hade man insett det från moderat och övrigt borgerligthåll hade man också gått med på våra förslag om en förstärkning avarbetslöshetsersättningen. BENGTWITTBOM (m) replik: Del finns naturligtvis, ,mängder av synpunkter och förslag, mängder av reformer och mängder av åtgärdersom vi alla skulle vilja vidta för att göra det bättre för människorna i del härlandet. Men del vikfigaste är ändå vårt ansvar för människornas långsikligatrygghet, vårt ansvar för möjligheterna att upprätthålla sysselsättningen ochöka den, vårt ansvar för alt höja investeringarna, vårt ansvar för alt höja denindustriella aktiviteten och tillväxten i landet. Att ta detta ansvar är denviktigaste uppgiften för oss politiker. För oss moderater är den uppgiften enväsentlig del när del gäller att garantera människorna en trygg framtid. När det gäller fördelningen av tillväxten, ,har jag -bortsett från den traditionella debaltekniken och de argument somkommer med där-svårt att förslå hur man kan påstå alt det i det här landetsedan 1976 har bedrivits en politik som innebär att huvuddelen av tillväxtenhar kommit de rika till del. Det är ju så, , att standardökningaroch förbättringar för de många människorna också kostar mest pengar och tar dedjupaste tagen i statskassan. Del är därför de förbättringarna är svårast attuppnå. Det är därför vi moderater förordar en insiktsfull och för framtidenpositiv ekonomisk politik. Del är också därför som vi moderater är beredda altta ansvaret för kärva åtgärder som måste vidtas . tecknar en bild där de svaga grupperna isamhället, däribland de arbetslösa, skulle gå en mycket hård lid till mötes.Jag tycker att också det är en överdrift. Vi är väl medvetna om att vi har enpå många sätt gemensam syn på vårt ansvar för att trygga de utsatta gruppernassituation i samhället. Lyckas vi att genomföra en ekonomisk politik som ger osstillbaka ekonomisk stabilitet under 1980-talel blir naturligtvis våraförutsättningar all klara dessa uppgifter större. Men, , del är också så - och jag vill tatillfället i akt alt säga del från denna talarstol - att under en lid av kärvtekonomiskt klimat och kärva åtgärder är del min och moderata samlingspartietsuppfattning alt vi måste på bästa möjliga sätt genom en hård resursprioriteringse till alt de mest utsatta grupperna inte drabbas av för hårda törnar. Jaghoppas, , alt vi fortsättningsvis när vi diskuterar de härfrågorna har möjligheter att föra debatten litet grand i enlighet med vad jagsade i mitt tidigare anförande. På förslag av tredje vice talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas . S 16 Anmäldes och bordlades Propositionerna 1979/80:121om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning1979/80:136 om vissa professurer vid /80:141 omändring i stämpelskatlelagen (1964:308) § 17 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:1954av m. fl. med anledning av proposition1979/80:105 om ny instansordning i kommu-nalbesvärsmäl § 18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1979/80:169 av () till ekonomiministernom åtgärder för att minska utlandsupplåningen: utlandsslällning har underde utvecklats mycket ogynnsamt. Från årets början till den 21mars har utflödet av valuta (enligt definition) varit 4,4miljarder, dvs. drygt 350 miljoner . Det stora utflödet har tvingatfram en uppgång av statens utlandsskuld med 3,9 miljarder, somvalutareserven minskat med drygt 500 miljoner. Det torde vara ofrånkomligt alt en statlig utlandsupplåningi denna storlek medför allvarliga problem. Behovet av all i snabb takt placeranya lån har redan klart överstigit möjligheter att erhållalångfristiga lån till rimlig ränta. I stället har en snabbt ökande andel avupplåningen fåll ske kortfristigt till mycket höga räntesatser. Av statenstotala utlandsskuld på 24 miljarder beslår 8,5 miljarder av kortabanklån. Räntan på sådan upplåning är f. n. på den amerikanska marknaden. finns en tendens till försämrade villkor ävenför mera långfristiga lån. Del senaste av riksgäldskonloret utbjudna statslånethar således en löptid av endast och den förhållandevis höga räntan . I budgetpropositionens finansplan angav regeringen att manavsåg att låta staten ta upp utlandslån med 10-15 miljarder . Isamband med finansplanens behandling uppgav riksbankschefen att riksbankenspolitik skulle inriktas på att begränsa statens utlandsupplåning till 12miljarder. Eftersomunderskottet i bytesbalansen förutsågs bli minst 17 miljarder, förutsatte dennamålsättning att en privat upplåning utomlands i storleksordningen 5 miljarderkom till stånd. Denna inriktning av upplånings- och kredilpolifikenfastställdes av enligt finansutskottets förslag. Detframstår nu klart att såväl valutaulflödet som den statliga utlandsupplåningenhittills väsentligt överstigit vad som kan antas vara förenligt med de avriksdagen angivna målen. Någon privat utlandsupplåning har uppenbarligen intekommit till stånd. Oroande är också att valutareserven fortsätter att sjunkaoch endast uppgår till drygt 14,5 miljarder. Ändras inte förutsättningarnamåste riksgäldskonloret finna utrymme för en fortsatt statlig upplåningutomlands med nära . Del kan inte bedömas sommöjligt att genomföra denna upplåning annat än i former som för landet ochskattebetalarna leder till starkt ökade upplåningskostnader och ökatrisktagande. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till ekonomiminister . Anser statsrådet all tillämpade metoderatt finansiera bytesbalansens underskoll är tillfredsställande? Anser statsrådet alt en valutareserv på mindre än15 miljarder är betryggande vid ett löpande betalningsunderskott som närmar sig20 miljarder? Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för alt hålla statens utiandsupplåning inom den ram som angetts av och för all ge denna upplåning ur svensk synpunkt tillfredsställande villkor? § 19 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1979/80:402av (vpk) till statsrådet /m om rekryteringen avläkare i vissa landsting: I råder stora problem när del gälleralt få läkartjänster besatta vid läkarstationerna. Vissa läkarstationer iinlandet är under långa perioder ulan läkare. Delta förhållande råder trots alllandstinget och kommunerna gör stora ansträngningar. a. byggs läkarvillor,som uthyres med starkt subventionerade hyror. Även andraförmåner ställs till förfogande, men trots dessa åtgärder är situationenmyckel svår. Förhållandena är likartade inom flera län. Med delta som bakgrundvill jag fråga statsrådet: beredd att vidta några åtgärder för alt underlätta rekrytering avläkare i vissa landsting? 1979/80:403av () till jordbruksministern om åtgärder mot visstindustriutsläpp av freongas: Enligt uppgift i massmedia kommer vid sin fabrik iUmeå att släppa ul stora mängder freongas. Freon är ett av de ämnen som hotardet skyddande ozonskiktet i atmosfären. Med hänvisning till uppgiften vill jagfråga jordbruksministern: åtgärder ämnar regeringen vidta med anledningav detta? 1979/80:404av (vpk) till statsministern om resultatet avfolkomröstningen om kärnkraft: Med anledning av den utformning,med två linjer på ja-sidan, som folkomröstningen om kärnkraft fick kanresultatet tolkas på olika sätt. Del torde för det första stå klart att densegrande sidan, linje 1 och 2, på intet sätt har något tolkningsföreträde. Fördet andra har de inför svenska folkel på sin valsedel betonat att"högst" tolv reaktorer skall tas i bruk, vilket inte är detsamma somatt tolv reaktorer absolut skall komma till användning. Ledande företrädare förlinje 2 uttryckte dessutom/öre folkomröstningen alt man inte skall ha flerreaktorer än nödvändigt och betonade ordet "högst" på valsedeln. Jag villdärför fråga statsministern: Anser statsministern alt del är rikligt att svenska folkelsagt absolut ja fill tolv reaktorer? § 20 Kammaren åtskildes .