prot · G309137 · 1979-12-31 00:00:00 — Det tror jag skulle leda till att vederbörande statsråd skärptesig på den här punkten. Även när det gäller besvärsärendena leds tankarna motreformer. Av de 27 000 regeringsärenden som avgörs är ungefär entredjedel rena besvärsärenden, och det säger sig självt att statsrådenspersonliga handläggande av denna typ av ärenden måste bli mycket begränsat, mendet handlar ändå om en avsevärd fidsåtgång. Personligen tycker jag att detfinns anledning att se över det här området, så att statsråden och regeringen ifortsättningen får syssla mera med betydelsefulla principiella ärenden än medbesvärsärenden av det slag som är vanliga. Sedan några ord om samordningskanslierna, som liksomtidigare har blivit föremål för kritik i ett socialdemokratiskt särskiltyttrande. Jag måste säga att jag har svårt att förstå kritiken. Enkoalitionsregering består som bekant av olika partier. Den nuvarande regeringenbestår av tre olika partier. Att delta i en koalifionsregering är ingentingfult eller konstigt. socialdemokraternai , och en rad andra länder, och jag kan inte föreställamig att de socialdemokratiska ledamöterna i denna kammare har någon kritik attrikta mot sina partivänner i andra delar av i detta avseende. Deltar mani koalitionsregeringar krävs det självfallet att olika aktiviteter samordnas.Regeringen har ju ett kollektivt ansvar för alla beslut som fattas. Den lösning som valts i det här konkreta fallet har inteföranlett någon konstitutionell kritik från socialdemokraternas sida. Det vorehelt enkelt omöjligt. Man uttalar bara en ospecificerad kritik i en mening. Jagtycker att vi borde få en mera specificerad kritik när det gällersamordningskanslierna, om man nu skall ägna sig åt att göra särskilda yttrandenav det här slaget. Den konkreta fråga som vi vill ställa tillsocialdemokraternas talesman lyder: Vad är sakinnehållet i den kritik mot attdet finns tre personellt sett mycket små samordningskanslier? Är det baranamnet på kanslierna det handlar om? Det kan ju inte vara fråga om attkritisera antalet sysselsatta personer, eftersom de, som sagt, är mycket få. Ärdet, herr talman, i själva verket inte så, att det bara rör sig om ett allmäntmissnöje över att vi som ett resultat av valutgången har en borgerligregering, vars arbete löper minst lika smidigt som när regeringen bestod av ettenda parti? Får jag säga att de inledandeavsnitten av KU:s granskningsbetänkande innehåller en rad värdefullabeskrivningar av den politiska och administrativa processen i , vilkaförtjänar att läsas långt utanför . Det arbete som utskottetskansli här har utfört utgör ett mycket viktigt bidrag till den statsvetenskapligaforskningen i vårt land. herr talman, den tid som jag har antecknat migför på talarlistan snart slut. Eftersom det börjar bli ganska sällsynt atthålla de tider som ställts upp på listorna, skall jag utgöra ett undantag ochnu sluta mitt anförande. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. DANIELTARSCHYS (fp); Årets granskning gäller i första hand det årdå styrdes av en folkpartiregering. Denna regering hade ett smaltunderlag men var trots detta inte någon svag regering. Vad som brast i fråga omparlamentarisk bas kompenserades genom andra egenskaper: regeringen var enig,beslutsam och effektiv. Under den korta tid den hade till sitt förfogandefördes en vital Och energisk reformpolitik. På en lång rad områden lotsadesviktiga riksdagsbeslut i hamn. På grund av att regeringen stod fri och kundesamarbeta med olika partier i var det möjligt att förverkliga olikamajoriteters önskemål på ett sätt som inte är möjligt vid en renodladblockpolitik. Även om i första hand socialliberala värderingar satte sin prägelpå politiken, blev 1979 då alla grupperingar i fick gehör fören del av sina förslag. hårdnade motsättningarna i ,och en hel del propositioner försågs då med demonstrativa men i sak rättbetydelselösa justeringar i utskotten. I några frågor led regeringen ocksåordentliga Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. nederlag.Det gällde förslaget om marginalskattesänkning, som fälldes. Det gälldejämställdhetslagen, som allvarligt stympades. Det gälldehusläkarpro-positionen, som kraftigt förändrades. Och det gällde slutligenenergipropositionen, som till stora delar blev vilande sedan överenskommelseträffats om folkomröstning. , , är det intressant att se tillbaka påde här nederlagen -för i samtliga fall har de vänts till segrar. IngemarMundebos marginalskattesänkning är genomförd. jämställdhetslag äråterställd till sitt forna skick. husläkarförslag är återaccepterat, och den energipolitiska proposition som bar signaturkommer i stora drag att bli bestämmande för den framtida energipolitiken.Resultaten dröjde, men de kom. En regering som i alla väsentliga avseendenlyckats med sin politik, kan det vara ett bra exempel på regeringsmaktensförfall? När talade om parlamentarismen, fick jagett intryck av att det var ett allvarligt förbiseende att man glömt att skrivain i grundlagen att alltid skall ha en socialdemokratisk regering.Hilding tycks ännu inte ha hämtat sig från den kulturchock handrabbades av 1976. Han ser varje regering som inte är rent socialdemokratisksom en förfallen regering. I de socialdemokratiska reservationerna utvecklas nu enhelt ny doktrin om parlamentarismen, som berörde i sittinledningsanförande. Jag skall be att få återkomma till den doktrinen senare,men jag vill redan nu ta upp det särskilda yttrande som vi skall diskuteraunder den här punkten. Socialdemokraterna har ju en del synpunkter påsamordningsmaskineriet inom regeringen. Vi hade en debatt om kommunalbesvär , då detvisade sig att hade väldigt svårt att skilja mellan två ochtre. Det problemet tycks fortfarande bestå, för här klagar socialdemokraterna iett särskilt yttrande över att det finns tre samordningskanslier. Det riktigaantalet är två, ett för och ett för - hållertill godo med statsrådsberedningen. Vad som är klandervärt i att man i en koalition har vissamekanismer för samordning, det förklarar socialdemokraterna inte i sittyttrande. Själv tycker jag att det är rätt naturligt att man har sådanamekanismer. Här rör det sig om tre partier med delvis skiljaktiga åsikter iolika frågor, och då är det väl inte så konstigt att man politiskt vill granskade beslut som man gemensamt skall ta ansvar för. I en svensk regering skallstatsråden tillsammans stå för politiken. Att vi hade en osedvanligt talrikopposition i har lett till att årets granskning också blivitosedvanligt omfattande. Ett mycket stort antal ärenden har anmälts tillutskottet, och ett mycket stort antal promemorior har producerats av vårt flitigaoch skickliga sekretariat. Men pappersberget har inte fött särskilt mångaråttor, det kan man nu konstatera. Dels har vi en samling klagomål som alltidåterkommer, klagomål som ständigt framför och givetvis bör framföra-ordföranden och vice ordföranden i utskottet har varit inne på dem -. det skettnågra enstaka formella förbiseenden som självfallet bör påtalas. Några allvarligare förseelser har utskottet inte funnitvid sin granskning, och någon prickning föreslås inte i betänkandet.Socialdemokraterna har naturligtvis en annan bedömning på några punkter, och vifår senare tillfälle att återkomma till deras anmärkningar. Men en sak kankonstateras redan nu: trots den imponerande volymen på KU:s betänkande ärdet enpåfallande stillsam kritik som utskottet framför. Jag yrkar bifall till de två reservationersom mitt namn står på. Låt mig knyta an till något av det senastesom yttrade från denna talarstol, nämligen att KU:s betänkandeär ett pappersberg. Så kan man naturligtvis karakterisera mycket av det somskrivs och avlämnas här i . Men om det är sä att detta betänkandeskall innehålla mycket mer av uddar, spetsar och hårda uttalanden får vi väl setill att sådana kommer in i betänkandet , så att även uppfatta innebörden av det. Att man för fram kritik i stillsamma formerbetyder ju inte att det är någonting man gör med vänster hand. Vad som står härpå en rad punkter, som även skrivit under, innebär hård kritik,t, ex, när det gäller propositionsavlämnandet, besvärshistorien utgivningen avSvensk författningssamling. Men vi får i utskottet komma ihåg att i fortsättningenanvända litet större stilar och litet hårdare ord, så att det går hem även hosDaniel Tarschys, ville vara historisk. Han ville få tillstånd en diskussion om vad som hände . Det är ju ensant konservativ ståndpunkt-man söker sig till det förgångna och vill hålla sigtill det. Låt mig bara säga att inlägg hade fått en annanslagkraft orn han kunnat peka på att ensamma reservationsvis hadefört fram kritik mot moderata statsråd. De två reservationerna vänder sig motfolkpartistiska statsråd och inte mot moderata. För socialdemokraterna är detingalunda förbjuden frukt att kritisera socialdemokratiska statsråd. Även jagdeltog i framförandet av sådan kritik. Det gällde delvis samma punkter som nuhar tagits upp, nämligen kritik mot för sent propositionsavlämnande,handläggning av besvärsärenden, utgivningen av , ochäven på en del andra punkter förekom kritik. Däremot skall jag erkänna attkonstitutionsutskottets socialdemokrater inte reservationsvis förde fram kritikmot socialdemokratiska statsråd. Sedan skall jag gå in på den fråga man har tagit upp omsamordningskanslierna. Jag utvecklade denna tanke mycket utförligt vid etttidigare tillfälle, och eftersom man åberopar vad som hände före 1976förutsatte jag att i varje fall ledamöter hade någotminne av vad som hänt . Denna kritik är inte avkonstitutionellt slag-jag delar helt den uppfattningen att regeringen handläggerdetta enligt eget skön, i enlighet med konstitutionens anvisningar. Men detfinns en kritik i detta som beror på att jag tycker det är ganska egendomligtatt man, när man skall Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, rn. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. in. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. samordnaen verksamhet, behöver ha tre kanslier för det. För min del hade jag närmasttänkt mig att statsrådsberedningen kunde vara ett gemensamt kansli, där man iöverensstämmelse med grundlagsintentionerna samordnar regeringens verksamhet -även om det ingår tre partier i regeringen. ifrågasatte min räknekonst. Jag utgickfaktiskt från att statsrådsberedningen politiskt sett uttrycker centerpartietsåsikter. Men det var tydligen en felräkning från min sida. Det finns ett kansliför och ett kansli för , men avstår frånatt ha ett partipolitiskt kansli och har statsrådsberedningen att fallatillbaka på. Men det finns en politisk del i statsrådsberedningen, vilket välförre statssekreteraren i statsrådsberedningen bör vara medveten om. Jag vetinte annat än att den delen består av centerpartister, och det var från denutgångspunkten jag gjorde min sammanräkning. Men jag förstår att det är höglärdom och en tes inom den nuvarande regeringen att ha en statsrådsberedningoch två samordningskanslier. Jag får väl anpassa mig till detta ifortsättningen. Likväl anser jag det vara fel att ha tre enheter av detta slag.Man bör i stället ha en enda enhet för att få en samordning. Jag har aldrighört talas om att man samordnar genom att dela upp samordningsfunktionerna påtre olika enheter. Men jag förstår att det under nuvarande förhållanden kanskeär nödvändigt att ha det på det sättet. När det gäller inriktningen av granskningsarbetet vill jaghelt enkelt fästa uppmärksamheten på att vi en gång var på väg mot att inte hanågon uppgörelse mellan opposition och regering. Men den dåvarande oppositionenförde in politiska element, och sedan har dessa följt med. Det jag tog upp om parlamentarismen måste i hög grad varaett konstitutionellt ärende. Parlamentarismen är ju inskriven i vårförfattning, och det bör vara en angelägen uppgift för konstitutionsutskottetatt granska hur denna parlamentarism fungerar. ANDERSBJÖRCK (m): Jag tackar för de varma orden om mittkonservativa sinnelag, vilka gladde mig mycket. I detta fall har man faktiskten viss glädje av att gå tillbaka och titta på 1970-taletsgranskningsbetänkanden. Då finner man nämligen vad jag sade i mitt förstaanförande - att man från socialdemokratiskt håll i praktiken inte har velat gåmed på att egna statsråd har gjort några felaktigheter. Vi behöver bara tänkapå handläggningen av IB-affären. Inte ens i de fall där det hade förekommit direktafelaktigheter ville socialdemokraterna gå med på att rikta någon kritik motden socialdemokratiska regeringen. Vad här tog upp var bara allmännabrister som vi alltid har varit eniga om och som inte är särskilt märkvärdiga -försenade propositioner osv. Det är frågor som i många fall har varit avrenodlat teknisk natur, sade att det vore bättre om jag kundepeka på att vi moderater har knäppt ett moderat statsråd på näsanoch påpekat felaktigheter. Visst har vi gjort det! Vi hade så sent som förraåret en flygplansfrågauppe till dechargegranskning. Det visade sig då att ett moderat statsråd i enproposition hade gjort sig skyldig till en felaktig skrivning. Det var vinaturligtvis beredda att slå ner på, och kritiken återfanns också i utskottetsskrivning. Några sådana fall kan jag dock inte påminna mig när det gällersocialdemokratiska ledamöter av . Beträffande samordningskanslierna står det i detsocialdemokratiska särskilda yttrandet 1 till årets granskningsbetänkandefaktiskt följande: "Vi är medvetna om regeringens rätt att inomgrundlagens regelsystem organisera sin verksamhet. Liksom tidigare vill vi dockge uttryck åt vår kritik mot ordningen med de tre samordningskanslierna." Vad innebär då ordet "tidigare"? Jag letade igamla granskningsbetänkanden och hamnade till slut i konstitutionsutskottetsdechargebetänkande /77:44. Där fanns faktiskt en socialdemokratiskreservation om samordningen inom . Vad var det då för konkretkritik man där hade att komma med beträffande samordningskanslierna? Jo, manhade då, för , hittat en sak. Det står i reservationen:"Som exempel kan nämnas att kompletteringspropositionen inte kunnatavlämnas till ," Det var den konkreta kritiksocialdemokraterna kunde framföra mot samordningskanslierna.Något övrigt konkret har jag inte kunnat finna, när jag har gått tillbaka ochförsökt titta på vad det är socialdemokraterna hänvisar till i sitt särskildayttrande 1, Det är inte särskilt konstigt att det när olika parterskall samordna sin verksamhet- det må gälla näringslivet, arbetsmarknaden,folkrörelser eller regeringar - finns olika former av samordningskanslier,samordningsgrupper, samordningskommittéer eller vad de nu kan kallas. Sådanaorgan finns också inom närstående partier och folkrörelser, Iallmänhet torde dessa organ medföra att det blir en betydligt bättre tingensordning. Om samordningen sker inom statsrådsberedningen eller ikanslier med en separat ställning spelar enligt min mening mindre roll. Jag kanväl tänka rnig båda lösningarna. Men de som har större erfarenhet än jag avdenna ordning har uppenbarligen funnit att systemet med friståendesamordningskanslier var en bra lösning. Därför återinfördes när det blev dagsför en ny trepartiregering den lösning som hade prövats under denförsta trepartiregeringen. Det hade naturligtvis inte skett, om det hade variten olycklig Ordning som man tidigare hade haft. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Sedan alla under avsnittet Granskningsarbetets omfattningoch inriktning samt avsnitten 1-8 och 10 anmälda talare nu haft ordet övergårkammaren till att debattera Handläggningen av utlänningsärenden. (): Handläggningen Vi socialdemokrater har fogat två reservationer till av utlänningsären- utskottsmajoritetensgranskningspromemoria nr 9 angående regeringens den handläggning av utlänningsärenden. Jag kommer i mitt anförande att beröra 27 Granskning av siats rådens tjänsteutövning m. m. Den andra reservationen kominer att ta upp. På de fyra första sidorna i promemorian ges en beskrivningav den gällande utlänningslagstiftningen och viss historik samt en redogörelseför handläggningsrutinerna i tillstånds- och besvärsärenden. Så långt ärpromemorian inte någon särskilt upphetsande läsning. Utskottsmajoritetenavslutar sin granskning med att betona vikten av en snabb handläggning, ochman noterar att rättssäkerhetskraven måste uppfyllas i utlänningsärenden. Vi reservanter vill med vår reservation betona vikten avkunskap och erfarenhet hos den som i regeringen ytterst är ansvarig förhandläggning och beslut i utlänningsärenden. Vi vågar påstå att med tanke påinvandrarnas antal i , deras enormt skiftande bakgrund och det faktumatt invandrarfrågorna egentligen omfattar samhällets alla områden - inte baratillstånds- och besvärsärenden - är kravet på kontinuitet och fasthet när detgäller just detta ämbete särskilt stort. Om man ser till antalet statsråd som har haft ansvar förutlänningsärendena och om man ser till de snabba skiftningarnapå denna post blir man faktiskt konfunderad. Både invandrare och svenskar haranledning att fråga om de konstitutionella och reella förutsättningarna harvarit sådana att handläggningen av utlänningsärendena har kunnat ske med kunnighet, fasthet, humanitet och kontinuitet som de människor somtillstånds- och besvärsärendena gäller har rätt att vänta sig av . Vi går så långt att vi påstår att kontinuitet, kunnighetoch fasthet hos det för utlänningsärenden ansvariga statsrådet skapar en plattformför den av riksdag i stor enighet beslutade officiella invandrar- ochminoritetspolitiken. Det skapar eller utplånar också förståelsen ochinlevelseförmågan hos den stora allmänheten. Att vi har haft fem statsråd av påden s, k, invandrarministerposten gör det inte lättare att förståsakförhållandet. Att så täta byten ingalunda varit nödvändiga framgår av detförhållandet att fyra av statsråden kommer från det parti som varitrepresenterat i samtliga borgerliga regeringar. Vi reservanter ser allvarligt på de faktiskasakförhållandena: långa väntetider, vacklande hållning och risk för minskadrättssäkerhet. Jag yrkarbifall till socialdemokraternas reservation 1, NILSBERNDTSON (vpk): Under rubriken avutlänningsärenden behandlas flera frågeställningar. Till dessa avsnitt finnsockså två reservationer. Från kommunisterna har vi tillgranskning anmält regeringens handläggning av flyktingfrågor - bl, a,kontrollen av att flyktingars rättssäkerhet inte kommer i fara ochtillämpningen av utlänningslagen. Jag har för avsikt att uppehålla mig viddessa problem, kommer att behandla utlänningspolitiken iövrigt, I reservation nr 1 av socialdemokraterna understryksvikten av en fortsatt generös flyktingpolitik, men detta är också det enda somanknyter till den sida avproblemet som vi har anmält till granskning. Vi finner det anmärkningsvärt attinte heller socialdemokraterna anser det befogat med något särskilt uttalande ianledning av de frågor vi har anmält till granskning. De tre konkreta ärendensom granskats borde var för sig ge anledning till påpekanden. Framför allthandlar det dock om rättssäkerheten för människor som tvingats fly till vårtland. Reservationen missar också de verkliga skälen till kritik mot regeringensutlänningspolitik i övriga avseenden. Utskottets redovisning av nu gällande lag och regler föravvisning, förvisning och utvisningar värdefull. Det står inte alltid klartvilka organ som har befogenhet att vidta olika åtgärder. Men i de många fall dåflyktingars rättssäkerhet kan anses ha kommit i fara handlar det om hur olikabestämmelser tillämpas. Det handlar ofta om att det som kan anses som skäl fören avvisning eller förpassning fått väga tyngre än de skäl som talar för att enflykting bör få komma in i och stanna här. Det handlar i hög grad ombedömningen av en flyktings skäl för att inte återvända till sitt hemland, omde risker han löper för förföljelser och ofta kanske ännu värre följder av denpolitiska verksamhet han bedrivit. Det kan vidare handla både om brister i lagstiftningen ochom tillämpningen av denna. Inte minst handlar det om politiska bedömningar avsituationen i vissa länder. åberopar att en ny utlänningslag ärunder utarbetande. Utskottet lovar att återkomma till granskning avutlänningsärendenas handläggning sedan erfarenhet vunnits av den nyautlänningslagen. Detta synsätt kan inte godtas. För det första handlar det om att granska handläggningenunder nu gällande lagstiftning. För det andra är förslaget till ny utlänningslag inte allssådant att det ger garantier för rättssäkerheten. Utskottet hänvisar till att vpk begärt granskning av trekonkreta ärenden, och dessa redovisas i en särskild bilaga. Granskningen harinte föranlett något uttalande från utskottets sida. heter det i betänkandet.Om granskningen begränsats till vad som står att läsa i denna bilaga kan maninte tala om granskning i ordets rätta mening. Där finns några uppgifter om varden tunisiske journalisten vistats under senare delen av 1970-talet.Där finns de formella besluten om avvisning av chilenaren , Därfinns några kortfattade uppgifter om den turkiske medborgaren , som efterfängelsevistelse i vägrades tillstånd till inresa i , Men det finns inget av det i sammanhanget viktiga. Detfinns inget om varför regeringen lät Rafrafi hamna i den tunisiska polisensklor. Det finns inget om varför Torres . som åberopade politiska skäl ochrisk för förföljelser, skickades till juntans . Det finns inget om varförBulut vägrades tillstånd till inresa i , trots anknytning hit och trotsatt hans tidigare verksamhet i kunde innebära risk för förföljelser. De tre anmälda fallen - som inte alls är de endaintressanta; en mångfald ytterligare exempel skulle kunna ges - borde ha kunnatvara pilotfall för undersökning av regeringens praxis i dessa frågor. Granskning av statsrådens tjänsteutövning in. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. rn. En i sammanhanget viktig fråga är exempelvis regeringensbedömning av riskerna i länder med reaktionära regimer. närchilenska flyktingars ansökningar behandlats har från statsråd anförts attläget i förändrats. Därmed vill man ha sagt att riskerna är mindre. Visstflöt blodet i stridare strömmar strax efter juntans kupp, men förföljelsernafortgår alltjämt. försvinner fångar i utan att de anhörigaoch omvärlden får reda på vad som hänt dem. Tortyr tillämpas i . Bordeinte utskottet åtminstone ha undersökt om regeringen felbedömer situationen förmänniskor som avvisas från vårt land? Det finns uppgifter som är alarmerande. Svenska Amnestyhar sökt överlämna en lista till utrikesminister över personer somriskerar livet i sina hemländer. lär dock ha vägrat att ta emotlistan. Chilenska flyktingar lever i stor ovisshet under årslång väntan påbesked. När de börjat finna sig till rätta skickas de iväg till . Juristerhar påtalat att den intar en allt hårdare attityd motflyktingar, framför allt från . Detta är den faktiska situationen. Det skulle gå att förlänga listan med fall. därflyktingars uppgifter om risk för förföljelser inte tas på allvar. Låt mig baranämna ytterligare ett fall, nämligen en flykting från vid namnMartinez. Han har deltagit i aktiviteter riktade mot regimen och skulle gripasså snart han kom till , men det är tydligen inte tillräckligt starkaskäl för att få stanna i . Vi har haft anledning att se kritisktpå polisens avvisning direkt vid gränsen. Om "vederbörande saknar pass ochtillstånd att resa in i landet eller pengar för sin försörjning ochhemresa", som utskottet åberopar som avvisningsskäl, är inte detintressanta när det gäller flyktingar. Vad de räddat genom att fly är kanskelivet. En avvisning av de formella skäl som brukar åberopas kan leda till attvederbörande får sätta livet till eller åtminstone utsätts för tortyr ochförföljelser. Det finns också skäl att observera att en person som flytt frånett land med polisterror kan ha svårt att inför polisen i det nya landet redovisahela sin situation.