prot · G309146 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta är något helt annat än regeringsförklaringens klaraord om att man skall förbättra hemspråksundervisningen och stödjainvandrarungdomar i skola och arbetsliv. Dessutom är det så att två av deutredningar som statsrådet åberopar och hänvisar till i svaret tillkom underden förra regeringens tid, och det kan knappast ha varit sådana åtgärder somregeringen tänkte på när den i regeringsdeklarationen utlovade insatser för attförbättra situationen. Att dessa utredningar nu tas som exempel på gjordainsatser talar sitt eget tydliga språk. Statsrådet hänvisar till det kärva budgetläget. Jag ärmedveten om att det är en avgörande och hämmande faktor när det gäller attföreslå nya kostnadskrävande reformer, men desto viktigare är det ju då attgöra en medveten prioritering. I det socialdemokratiska budgetalternativet harvi inom samma ramar sorn regeringen lyckats lägga fram förslag med sådan profilatt de svagaste grupperna på utbildningsområdet skyddas. Till dessa grupper hörinvandrarna. Det är alltså inte enbart fråga om kärva ekonomiska villkor, detär också fråga om politisk vilja att styra resurserna dit där de bäst behövs. Interpellationssvaret är något märkligt också utifrån denutgångspunkten att det helt går förbi SÖ:s framlagda förslag tillhandlingsprogram för att förbättra invandrarnas undervisningssituation. Om manjämför detta interpellationssvar med ett som gavs på en liknande interpellationför , jå finner man att vid det tillfället ville den dåvarandeborgerliga skolministern inte ge några konkreta besked just i avvaktan på SÖ;shandlingsprogram. har det kommit. Det är fyllt med konkreta åtgärder, både idetaljer och i mer övergripande frågeställningar. Men nämns det inte ens iinterpellationssvaret. Jag tycker detta är märkligt, och jag vill frågastatsrådet: Hur kommer detta utförliga handlingsprogram att följas upp frånregeringens sida? Den frågan anser jag berättigad mot bakgrund av attregeringen så klart har sagt i sin regeringsdeklaration att invandrarelevernassituation skall uppmärksammas och att det också skall läggas fram förslag tillförbättringar. Om åtgärder för att förbättra invandrarelevernassituation MARGARETAPALMÖVIST (s): Jag vill begagna tillfället att berätta litetom de erfarenheter man har gjort i , där det nu finns invandrare från90 olika nationer och där det bedrivs hemspråksundervisning på 45 olika språk.Genom att följa utvecklingen och syna den verklighet vi lever i vet vi attinånga både barn och vuxna där skulle behöva mycket mer stöd och hjälp för attkunna finna sig till rätta i den nya situationen. Den s. k. kulturchockendrabbar många svårt, och kommunen kan inte tillhandahålla personlig hjälp medden variationsrikedom som skulle krävas för att tillgodose alla. Kommunen kanhelt enkelt inte ensam åstadkomma en tillräckligt god elevvård. Om åtgärder för att förbättra invandrarelevernassituation Vi vet att färre invandrarbarn söker sig vidare tillgymnasieskolan. Vi vet att de där väljer kortare utbildningar, att de oftareavbryter studierna och att det ar svårare för dessa ungdomar att få arbete utepa den öppnii marknaden. Enligt uppgifter från är nästansamtliga elever i årskurs 9, som inte har sökt till gymnasieskolan ,kända av skolläkaren på grund av att de har särskilda svårigheter i skolan. Denövervägande delen är invandrarungdomar. I samma rapport konstaterar man. att omnya bestämmelser om gymnasieskolan införs . kommer skolansuppföljningsansvar för 16-18-åringar att omfatta ca 350 ungdomar, varav deflesta är invandrare. Om inte skolan får de rätta och tillräckliga resursernaför att klara av att möta de stora anspråk som ställs för att den skall geinvandrarelever en god undervisning, återverkar detta även pä undervisningenför de svenska barnen. Det är allt fler av deras föräldrar som börjar framförasin oro för och sitt missnöje med en undervisning sorn inte ger deras barnsamma möjligheter att konkurrera med jämnåriga från andra orter, där skolsituationeninte är lika ansträngd. Lärare med lång erfarenhet och stor kunnighet väljer oftaskolor rned homogen sammansättning av elever. Andelen lärare utan behörighet ärstor i skolor med många invandrarbarn. Det är naturligtvis mycket som behövs - inte minst att tatill vara de kunskaper och erfarenheter som finns i våra invandrartäta kommuneroch använda och utveckla kunskaperna i den utbildning av lärare som pågår, somdet bl. a. talas om i interpellationssvaret. Jag tror också att det är viktigtatt denna lärarutbildning sker i anslutning till områden där barn med dessaspeciella svårigheter finns och att utbildningen inte läggs för långt bort frånden verklighet där lärarna skall iirbeta. Det är naturligtvis viktigt att invandrartäta kommuner fårextra stöd med hänsyn till de verkliga behov som uppkommit på grund av deninvandrar-struktur som dessa kommuner kan ha. Det känns särskilt viktigt att nuerinra om vissa kommuners behov av extra stöd för att klara en rimlig servicetill invandrare. Det var ont om förslag till åtgärder i årets budget. beslutade i är att utbetalningen aven del av det kommunala skatteutjämningsbidraget skall senareläggas och attskolbyggnadsbidragen skall upphöra. I proposition 145 om utbildning i gymnasieskolan föreslåsatt arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skall tillämpas för 16-åringar.Gymnasieskolan skall erbjuda och anordna utbildning för samtliga 16-åringar somtill inte hittar arbete på den öppna marknaden. Det betyder förBotkyrkas del ett uppföljningsansvar för ungefär 350 elever. Om följerregeringens förslag, kommer det att drabba flera av invandrarungdomar. I förslaget till tilläggsbudget sägs att statens utgifternästa budgetår skall minskas med 7 miljarder. Drygt efter det atttilläggsbudgeten hade lagts fram ansåg ekonomiminister att statensutgifter nästa budgetår måsteminskas med 9 miljarder. Jiig vill barii poängterii att dessa prutningar intefår drabba våra invandrarbarn. De måste få möjlighet att erhållii enskolundervisning, som ger dem en rimlig chans att klara sig i vart samhälle.Eftersoni det fortfarande fiittas resurserför iitt detta skall bli möjligt, kaninte prutningarna fä ske här. Får jag föreslå att ifortsättningen försöka ordna det så, att vi kan ta en debatt i taget. Det ärväl knappast rimligt att vi skall beröra en hel rad olikafrågor och dessutom den totala ekonomiska situationen. kankanske ange vilken summa hon anser att budgeten skall dras ned med, eftersomhon är så upprörd över beloppen 7 resp. 9 miljarder. Dessutom tycker jag attMargareta Palinqvist skall läsa på litet bättre. I den pioposition angåendeföretagsförlagd gymnasieutbildning som hon syftade på står det att läsa attinvandrarkurserna icke berörs. Beslut har faktiskt redan fattats om reformerna - nugäller det att ge dem innehåll. Det gäller inte bara att ge ut pengiir -pengarna skall också få effekt. Får jag när det gäller situationen i - somMargiireta Palinqvist väl vet att jag känner till - påpeka att bidragen ärindividrelaterade. Det finns också skatteutjämningsbidrag. Vidare sker det enskatteutjämning inom som kommer i åtnjutande av. Visst är det riktigt, , att det var densocialdemokratiska regeringen som lade fram propositionen om riktlinjer förhemspråksundervisning för invandrarbarn, som f. ö. godtogs av ibetydande enighet. Men det var den första Falldinregeringen som omsatte dennareform i praktisk verklighet. Utbildningen av hemspråkslärare startades 1977och har allteftersom byggts ut. Jag kan i detta sammanhang också fästiiuppmärksamheten på att SÖ 1979 i slutrapporten om behovet av och förutsättningarnaför en tillfällig rekrytering av hemspråkslärare från utlandet - vilket SÖ sombekant inte rekommenderade - konstateriide att det främst på kort sikt och förvissa språkgrupper kommer att föreligga en brist på hemspråkslärare. I den socialdemokratiska propositionen föreslogs attschablonbidrag till hemspråksundervisning skulle utgå perelev. Vi ökade den resursen per elev. Om rnan läsernoggrant i interpellationssvaret - där bara hittar allmiinna fraserom att undersöka, följa osv. - finner man faktiskt att det också finns konkretaåtgärder angivna. Jag talade t. ex. om de ökade resurserna till stödundervisningeni svenska för invandrarelever och om utökningen av antalet platser ihemspråkslärarutbildningen och den tvåspråkiga förskollärarutbildningen. Jag är uppriktigt sagt litet bekymrad över att människorså ofta uttrycker sig så ensidigt och tvärsäkert negativt om reformerna pådetta område och om invandrarbarnens situation. Jag är rädd för att det harsmitteffekter-att allii den 19 milj 1980 Om åtgärder för att förbuttra invandrarelevernassituation Nr 146 går omkring och ser bekymrade utoch att de det gäller känner sig eländigt Månda(Tenden behandlade. Det är faktiskt inte såilla ställt. Jag tror att alla kan intyga att vi 19 mai1980 ligger främst i världen när detgäller att ta hand om invandrare och Omåt"ärder för utgör naturligtvis inget undantag när det gäller att attförbättra in- svartmåla vad regeringen har gjort.Jag vill inte påstå att vi har gjort vandrarelevernas tillräckligt - långt därifrån. Men vi har gjort oerhört mycket i förhållandetill situation ' begränsade resurser vi har haftoch de ännu mer begränsade resurser som vi nu har.Ett exempel på någonting som man går omkring och tvärsäkert påstår äratt invandrarelever inte koinmer till gymnasieskolan i samma utsträckningsom svenska barn. Möjligen är det så. men vi vet faktiskt inte I årets statistiska rapport över elever med annat hemspråkän svenska har SCB inte ansett sig kunna göra någon analys avinvandrarelevernas benägenhet att övergå till gymnasieskolan, bl. a. beroendepå att man använt sig av nya definitioner fr. o. m. mätningen . PåSÖ arbetar man f. n. med en undersökning som är baserad på individmaterial. Jaghar inhämtat att SÖ avser att ha en preliminär rapport klar till . Menjag tror att och också har sett atttidningarna innehåller väldigt skiftande uppgifter om invandrarungdomarsgymnasiebenägenhet. Därför tycker jag att man skall låta bli att bara dra framdet negativa. Kanske bör man undvika att yttra sig alltför mycket i frågantills man har litet bättre underlag. Angående SÖ:s handlingsprogram vill jag säga att SÖ avseratt ta fram bitar av detta år i sina petita. Arbetsgruppen pådepartementet -jag nämnde den i mitt svar - följer just det här handlingsprogrammetfrån SÖ. Det är alltså inte så att jag inte känner till det eller att jag pånågot sätt glömt det. Jag trodde att vi kunde undvika att ta upp frågan den härgängen, eftersom svaret ändå var tillräckligt långt. har jag i alla fallfått tala om att jag vet om hur det är och att jag tror att det skall bli bra. Inledningsvis talar statsrådet omheinspräksundervisningen och gör ett nummer av att det var regeringen var med om att sjösätta heinspråksreformen. Men vi kan väl ändå påminnavarandra om att beslut om dessa reformer fattats i allra största enighet. Detskall vi naturligtvis vara glada för. eftersom det är en god utgångspunkt förett konstruktivt arbete. Men om fel och brister upptäcks hindrar det inte attnågon av oss påpekar att sådana förekommit. Det gäller ju att gå vidare och attförsöka åstadkomma ytterligare förbättringar. Det handlar i det avseendet inteom svartmålning, utan det handlar helt enkelt om en vilja att förbättra för denhär gruppen som i inånga sammanhang är svårt utsatt. Egentligenär jag litet bekymrad över statsrådets attityd i frågan. det visetatt kritik av en reform som på många sätt är bristfällig från statsrådetssida enbart uppfattas som svartmålning, så står det litet illa till. 154 Möjligen är det fråga om ettdebattrick. för i nästa mening säger statsrådet att visserligenligger vi långt framme internationellt sett. men vi har inte gjort Nr 146tillräckligt. Kanske vittnar det om att hon i sina bästa stunder kan varaklar den över att här finns saker och ting att rätta till. Det varmot den bakgrunden jtj p-,,jj \l){) som jagtog upp handlingsprogram, eftersom där finns konkreta förslag till framgångsvägar. Qn, åtgärder för Vidare kommer statsrådet också in pågyinnasieintagningeii. Jag tog inte n förbättra in-upp den saken i mittanförande, eftersom också jag- som statsrådet så riktigt vandrarelevernasförmodade - har fått signaler orn att här har skett en förbättring. Men vivet situation ännu inte hur det materialet ser ut. Vi bör väl avvakta meden diskussion tills vi har hela underiaget klart för oss. Invandrargruppen kannämligen ses som en grupp som i sin tur består av väldigt många olika grupperingar. Exempelvis den finska gruppen, som är den största, harfortfarande en låg frekvens av sökande och antagna till gymnasiet. Det finnsnog anledning att komma tillbaka till denna fråga. Vidare noterade jag att statsrådet i sin replik gick förbimitt påpekande om att det här ytterst handlar om en politisk vilja. Jag sadeatt väldigt många av de förslag som socialdemokraterna lagt fram i anslutningtill årets budget just markerar att vi skyddar de svagaste grupperna påutbildningsområdet. Till dessa grupper hör - det är inte fråga om någonsvartmålning - invandrarna och invandrarbarnen. Jag noterar att statsrådet gickförbi den aspekten i mitt anförande, men det finns väl förklaringar till det.Det är väl inte så trevligt för ett statsråd att konstatera att oppositionenlägger fram förslag, som syftar till en förbättring av sakområden somstatsrådet i fråga har ansvaret för. Dessutom ligger dessa förslag inom sammabudgetramar som regeringen har haft att arbeta utifrån. Statsrådet tycker att jag skall läsapå, och det behöver jag säkert göra, men jag skall inte gå i svaromål på allapåståenden här. Jag vill bara meddela att jag inte tar ställning till /H(rprutningen, som jag tror är ofrånkomlig, skall ske och om det skall bli 7 eller9 miljarder eller någon annan siffra. Däremot tycker jag som socialdemokrat attdet känns väldigt angeläget att värna om de svaga och deklarera att prutningeninte får drabba dem som är allra mest utsatta. Statsrådet tycker att vi ibland ser litet väl svart påsituationen och tror att alla in vandrare-barn, ungdomar och familjer-äreländigt behandlade. Så är det inte, och det håller jag också med om. Men jagkan konstatera i en rapport som är framlagd att avinvandrareleverna i gick vidare till gymnasieskolan, att jämföras med90 % av övriga elever. Det är alltså en kall siffra. Man vet på arbetsförmedlingen att de elever som intekommer in på gymnasieskolan till stor del är invandrarungdomar som inte heller får arbete pä öppna marknaden och som verkligen behöver och har nytta av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det går atl hjälpa en hel del av dem. men för det krävs resurser, och det är av det skälet jag tyckte att det kändes angeläget atl ta till orda i den här debatten. Nr 146 Utan medel kommer vi inte så långt,men med medel kan vi görii en hel del. Måndifen den ' ar lärt oss att göra en hel del för iitt hjiilpii de hiir barnen ochungdoniiirnii 19 |-|;|j 19)>{() somdet känns verkligt iingeläget iitt göra. Om åtgärder för Statsrådet : attförbättra in- Herr talman! Slå vakt om de svaga -det slår också i regeringsförklaringen. vandrarelevernas Ja» kommer inte just nu ihåg exiikt hur det är formulerat, men eftersom situation tydligen studerat denordentligt kanske han kan tiilii om för mig vaddet står, I varje fall är det den innebörden. Jag tycker inte att det är lämpligt, ,att föregripii debatten om företiigsförlagd gymniisieulbildning. men det är jufaktiskt för dem som inte kommer in pä gymnasieskolan som den propositionen äravsedd. Det är fråga om att ge dem utbildning, inte att hålla dem sysselsiittai väntan på att tiderna skall bli biittre eller någonting sådant. Avsikten iiriilt göra dem bättre rustade att möta vuxenlivet, tror iitt jag ägnar mig åt debattrick. Detgör jag rätt ofta, det vill jag gärna medge, men när jag varnade för effekternaav ensidig negativ kritik var det inte ett debiittrick. Det bekymrar migfaktiskt alt del så att säga har blivit på model att underkänna eller i varjefall nedvärderii reformerna och uppförstora de svårigheter som otvivelaktigtfinns. Självfallet skall fel och brister påpekas. Självfallet finns det feloch brister, och kritik måste tillåtas. Men den får inte varii ensidig. Låt mig säga också att när oppositionen lägger framförslag som jag anser vara förbättringar, skall jiig gärna både muntligen ochskriftligen intyga atl så har skett. Jag har inte sett det . Slutligen vill jag komplimeiitera Göriin för en nyuppfinning, ett nytt språkbruk, sorn jag inte har lagt märke till förut. Mendet koinmer säkert att sprida sig i den socialdemokratiska oppositionen medväldig flirt, tror jag. När talar om den socialdemokratiskaregeringen, så handliirden, den lägger fram förslag, den tar initiativ. Närregeringen gör någonting, då får den vara med om att en reforingenomförs. Det är faktiskt inte så stor skillnad på borgerliga ochsocialdemokratiskii regeringar. Det är ungefär samma handlingsmönster och sammakrav på handling som ställs, Statsrådet hänvisar till vad som står iregeringsdekliiriitionen om att skydda de svaga, I så fall får jag hoppas attregeringen tar den deklarationen på allvar och ser till att man sätter fart påarbetet med att åtgärda de brister och felaktigheter som finns när det giillerinviindriirele-vernas skolsituation, alldenstund också detta utlovas iregeringsförklaringen. StatsrådetMogård använder i sin replik nu en helt annan ton . Hon säger,att finns det fel och brister, så skall de åtgärdas. Då är det bara att 156 sätta i gång det arbetet. Man harett fint utgångsläge i När jag pekade på de förslag som den socialdemokriitiskaoppositionen har den lagt fram när det gäller förbättringar ochnärdetgäller koiikretaåtgiirder som 19 |;j 198() skulleskydda de svaga på utbildningsområdet, visade det sig iitt statsrådet _ intehade upptiickt dem. Det tycker jag i och för sig är litet märkligt, Qmåtsärder för Debiittenomkring exempelvis de hundrii miljoner kronornii. som vi föreslår anförbättra in- skallsatsiis i de mest utsatta arbetsmiljöerna, kan inte viira någon ny debatt vandrarelevernas förstatsrådet, I de utsatta arbetsmiljöerna finns exempelvis invandriirung- situation domarna.Det vet vi om. Det kan inte viirii något nytt för statsrådet niir vi vill haytterligare 30 milj, kr, till den allniännii fritidsverksamheten, som ju våren viktigbeståndsdel i SIA-skolan, De pengarna skall användas i de områden diirföreningslivet är illa utvecklat, I de områdena finns som regel också invandrarungdomarna.Det kiin inte vara någon ny upplevelse för statsrådet att vi harsagt nej till taket för den frivilliga folkbildningsverksamheten, att vi har sagtnej till taket för den kommunala vuxenutbildningen - två viktiga områdensom klart riktar sig till de lågutbildade. Bland de lågutbildade finns invandrarna.Det kan inte vara någon ny erfarenhet för statsrådet. heller inteha undgått statsrådet att vi hade velat ha ytterligare 24 nva platser påhemspråkslärarlinjen och 40 nya phitser på SYO-utbildning, Det iir barii några avde konkreta förslag som ett statsråd sorn slår vakt om skolans intressenoch om de svagas intressen borde ha kunnat stiilla upp på - dessutomligger de ju inom samma ekonomiska riiin som regeringens förslag. Visocialdemokriiter gör en prioritering av de här problemen som finns på skolområdet,eftersoni socialdemokraterna upplever dem som allvarliga och eftersonivi också vet att vi, om vi inte tar tag i de här problemen , kommeratt få en situation med växande problem. Det är mot den bakgrundenS(}ni denna interpellation är stiilld. Det är också mot den bakgrundensom socialdemokraterna hiir lagt sina förslag till en alternativ Regeringsdekliirationen håller vi fast vid,Regeringsdeklii-rationen läses faktiskt upp i diirför att ni skallkunnii kontrollerii oss, , Jag tycker därför inte iitt det iirsiirskilt poängrikt att ideligen fråga 0111 vi står fast vidregeringsdeklarationen. Det tycker jiig ni kan sluta med. Sedan var det en för mig pinsam missuppfattning som GöranPersson gjorde sig skyldig till, därför att det gav honom anledning att rapaupp allt som står i de socialdemokratiska motionerna. Men de förslagen hiirinte undgått mig. Jag har läst förslagen. Däremot har jag inte upptäckt att devar så bra - vilket iir en helt annan sak, Jag är litet förvånad över att statsrådetinte liiide upptäckt kvalitéerna i de här förslagen, eftersom de som deltiir i skoldebiitten nästan samfiillt har uttalat sin uppskattning av dem. Inte minst har det stått attläsa i 157 Nr 146 lärarpressen. Det förvånar migiitt inte har tagit del av 19 niiij1980 l'''t Mogård tyckte inte det varnågon poäng i att upprepa frågan om Det gör jag inte heller för att vinna någon debattmäs- Oiiiämnesbetvgen sig poäng, utan jag gör det därför att Brih Mogärd nu säger atthär finns inom lärarutbild- problem och hiir finns svårigheter, allt är inte bra, Siimtidigtstår det i ningen regeringsdeklarationen att manskall ta itu med detta. Då menar jag att det bör varadags för handling och inte för några fler utredningar. Det är detsom är poängen i mitt resonemang, och den tror jag också att alla uppfattade.Sedan kanske erinrar sig debatten om den förraregeringsdeklarationen och vad som där stod om de små klasserna, så om jagskulle ha frågat omkring regeringsdeklarationens trovärdighet, skulle en sådanfråga till statsrådet icke ha varit förvånande. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Om ämnesbetygen inom lärarutbildningen Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmäldainterpellation. 1979/80:188, och anförde: har ien interpellation om ämnesbetygen inom lärarutbildningen ställt följande frågortill mig: 1, Anser statsrådet denna för lärarutbildningen och skolvä sendet så viktiga fråga har hanterats på ett riktigt och rimligt sätt? 2, Vadär statsrådets åsikt om betyg inom lärarutbildningen? Inledningsvis vill jag, för att det inte skall bli bortglömt i debatten, konstateraatt frågan om betyg inom lärarutbildningen inte handlar om att ta bort betygenutan endast handlar om överbetygens vara eller inte vara. Självfallet måstebetygen godkänd och icke godkänd finnas kvar. Det är rimligt att man - och detoavsett om man avskaffar överbetygen eller inte -mycket klart söker fastställagränser för vad en lärarkandidat skall ha för kunskaper och färdigheter för attkunna godkännas. Inte minst metodiklektorerna har här en mycket viktiguppgift, nämligen att söka fastställa om en lärarkandidat i metodiskt hänseendeär färdig att släppas ut som självständig lärare. Tyvärr kan inte frågan om betyg i lärarutbildningen sesisolerad som en fråga enbart om utbildningen. Den hänger samman med frågan omhur lärare skall meritvärderas vid tillsättning av tjänst. överlämnades till universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) det förslag jämte remissammanställning till betygsättning och meritvärdering som lärarutbildningsutredning (LUT 74) avlämnat för de åtgärder som ankommer på ämbetet. Regeringen erinrade därvid om att förändringar av betygssystemet inom lärarutbildning en inte kan träda i kraft förrän meritvärderingsreglerna anpassats till 158 eventuella förändringar.Meritvärderingsregler vid tillsättning av statligt regleradtjänst i skolväsendet fastställs av (), I viss mån kan jag förstå irritationen över att iirendettiigit . vill jag understryka att frågan om betyg ilärarutbildningen och meritvärdering av lärare vid ansökan till tjiinst iir ensynnerligen komplex fråga, som i allra högsta grad berör alla nu verksamma, ca125 000. lärare. Frågans behandling underlättas inte heller av attpersonalorganisationerna har skilda åsikter. Min grundläggande inställning äratt ett nytt meritvärde-ringssystem måste vara så väl förberett att det ihuvudsak kan iiccepteras iiv alla berörda. som vi kan beklaga attärendet tagit . bör vi alltså ha i minnet att SÖ sökt finna en samlandelösning och avstått från att fastställa ett rneritvärderingssystem som inte är förankrathos alla lärare. Regeringen avser att under nästa lägga framförslag om reformering av dels lärarutbildningen, dels den statligaskoladministriitio-nen.