prot · G309148 · 1979-12-31 00:00:00 — Konventionen är ett; nuåterstår att arbeta för att FN:s övriga stater inte bara undertecknar den viden fin ceremoni i utan också visar verklig vilja att leva upp tillden. Allra sist en liten reflexion, Jiig har settmig om i kammaren under den här debatten. Det är roligt atl se att det någongång kan vara kvinnlig majoritet i riksdiig, Egentligen är det ganska bedrövligt alt detskall behövas en lagom jiiniställdhet mellan könen i arbetslivet. Det handlarju om respekt fiir individen, om individens rättigheter och skyldigheter,sjalvstiindighel och likvärdighet, kunskaper och vilja att använda sinakunskaper. Men vi måste se verkligheten i ögonen. Fortfarandebehandlas män och kvinnor med lika kunskaper och förutsättningiir ojämlikt på arbetsmarkna- 25 Nr 148 den. är framför allt detypiska kvinnoyrkena också typiska väljerkvinnan i ett parförhållande ofta iitl 21 maj1980 kombinera hemarbete medyrkesarbete, och då inte sällan deltidsarbete för att orka med den dubbla arbetsbördan. De utbildniiigsvägar pojkar resp. Jämställdhetsfrå- flickor väljer är fortfarande i stor utsträckning de traditionella, Por Mni kan naturligtvis fråga sig omdet är fel att flickor väljer vårdyrken om de nu ärintresserade av ett vårdande arbete och om pojkars intresse för teknikverkligen skall motarbetas. Jag tror att den lagstiftning och de åtgärder som nuföreslås är synnerligen angelägna, I väldigt stor utsträckning ärojämställdheten i arbetslivet beroende på fördomar och attityder, och detgiiller att bciirbetii de fördomarna och attityderna och atl bevaka kvinnansrätt inom arbetslivet. när den första kvinnliga nyhetsläsarenhördes i radion, blev reaktionen från allmänheten ganska negiitiv. tyvärr inteminst bland kvinnor, är kvinnliga reportrar en självklarhet, lika väl sommanliga, men ändå speglar massmedia själva ofta ett traditionelltkönsrollsmönster, Nyhetsför-medlare är i större utsträckning män.jämställdhetsfrågor har litet utrymme i nyheisurvalet, och iunderhållningsutbudet befästs ofta det rådande könsrollsmönstret. Tittar rnanpå intresset för kvinnlig idrott så är det likadiint. dvs, ganska svagt, ochläser man under dagstidningarnas rubrik På nya poster, får man lätt intrycketatl en kvinna sällan anförtros en avancemangspost. Massmedia har en viktiguppgift att påverka opinionen, och man kan förvänta sig. anser jag, att deframsynta represenlaiiternii för massmedia är speciellt vaksainina på det härområdet. Naturligtvis skall man om möjligt välja yrke efterintresse och fallenhet, men jag tror att en tidig inforniation ändå kan påverkapojkar att i större utsträckning önska att få arbeta inom ett vårdyrke ochflickor att föredrii tekniska jobb. Det vore värdefullt, inte minst för demsjälva och för arbetsplatsen. En arbetsplats fungerar bättre med en jämnarekönsfördelning bland arbetstagarna - det är ett väl känt faktum, När delgäller förskolan och skolan i övrigi, så är den arbetsplatsen även normbildandeför barnens uppfattning om vad en man kan ha för yrke resp, vad det är lämpligtatt en kvinna arbetar med. Förskolans personal ersätter under en stor del avdiigen föräldrarna, och det är därför bra för barnen att båda könen finnsrepresenterade bland personalen, att både en mamma- och en pappagestalt finns.Jag unnar f, ö, verkligen män att få känna glädjen i arbetet med barn ellertillfredsställelsen att få hjälpa vårdbehövande vuxna. Kvinnorna har ännu så länge de lägst betalda arbetena ochi många fall dubbelt arbete, i hemmet och utanför hemmet. För alt orka med denna dubbla arbetsbörda och för att få mer lid för biirnen väljer därför många deltidsarbete. Deltidsarbetet ses av en del som enbart negativt och innebär väl pa vissa arbetsplatser problem med schemaläggning av arbetstid m, in. Men det är viktigt för barn och föräldrar att fa träffas och umgås mer. Inte minst för barnens trygghet är delta värdefullt. Man skulle därför önska, att 26 småbarnsföräldrar - både män ochkvinnor - i större utsträckning gavs möjlighetatl deltidsarbeta och att deltidsarbetet gavs fulla sociala förmåner. Någon riktigt jämn fördelning mellan könen inom resp,yrken tror jag varken är möjlig eller önskvärd, och jag tvivlar starkt på depositiva effekterna av ett kvoteringssysteni. En kvotering inom t, ex, utbildningsområdet kan vara enolyckii för både 00/ pojkar och flickor. Den pojke med låt oss säga 4,5 imedelbetyg, som slås ut även medsökande flicka med 3.5 i medelbetyg, känner sigsäkert både ledsen och besviken. Möjligheten att få studera skulle då bliberoende av kön. Det är tragiskt för både pojken som slås ut och för flickanvars självkänsla knappast blir bättre av att veta att kvalifikationen förhennes del var att hon var flicka. Sådant bidrar inte till jämställdhet, utanskapar snarare motsättningar och bitterhet. Det bidrar verkligen inte hellertill att eleverna söker sig till en utbildningsväg av intresse. Aktiva åtgärder i form av information i skolorna ochvaksamhet vid befattningstillsättningar samt vid utformning av arbetet vid t,ex, en industri bör göras på ett positivt sätt. En jämnare könsfördelning inomarbetslivet är eftersträvansvärd för både män och kvinnor, Inforniation i skolorna är viktig, information påarbetsplatsen likaså, men viktigt är också att orättvisor i t, ex,utbildningssystemet tas bort. Det studiesociala stödsystemet som vi numeraändrat på och där möjligheten att få stöd var beroende av bl, a, makes inkomst,har säkert hindrat många kvinnor från att vidareutbilda sig eller att friskaupp gamla kunskaper inför ett återinträde i arbetslivet. Hennes studier innebari sådana fall helt enkelt en ganska avsevärd belastning på familjens ekonomi. Jämställdhet i arbetslivet förutsätter också att denhemarbetande kvinnans arbete värdesätts och räknas sorn en merit påarbetsmarknaden. Den som vårdar andras barn eller andriis sjuka ochvårdbehövande anhöriga har både social trygghet och lön. men gäller vården egnaanhöriga har vårdaren, om hon är en hemarbetande kvinna, endast en obetydlig sjukpenningvid egen sjukdom. Efter kanske flera ärs värdefull samhällsinsats i det egnahemmet är hennes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden så gott somobefintliga. Jämställdhet är allasangelägenhet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Ett nytt steg på vägen mot jämställdhetmellan kvinnor och män tas i och med att , uppenbarligen inom någonminut, kommer att godkänna regeringens tre propositioner och arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 30, som behandlar alla tre propositionerna. Jag vill barauttrycka min glädje och tillfredsställelse över att de partipolitiskaskiljaktig-lieter som rådde under arbetet med lagen om jämställdhet iarbetslivet och i samband med riksdagsbehandlingen av den nu tycks vara bihigdaoch att alla, även om de principiella ståndpunkterna självklart kvarstår, nuvill göra det bästa möjliga av lagen och utnyttja den såsom ett instrument. Nr 148 Sorn jag sade hiir i riksdiigen isamband ined att lagen antogs den 13 Onsdagenden deceinber finns det inte stora utsikter att görii framsteg i 21 maj1980 jämställdhetsarbetet på arbetsmarknaden utiin en aktiv medverkiin av Arbetsmarknadens parter är. det vet vi. Jämställdhetsfrå- engagerade i jämställdhetsiirbetet. Jag är övertygiid om att den lagstiftning POf som genom beslut i diigblir fullständig kan bli ett gott stöd också förparterna i deras arbete. Jag vill emellertid understryka, vilket jag hiir gjortmånga gånger . att lagen om jämställdhet i arbetslivet är bara ettinstrument i arbetet på jämställdhet. Det behövs många, vilket har sagts härtidigare. Viktigiist är kanske att på olika sätt skapa förutsättningar förjiiniställdhet. och da behövs åtgärder på många områden. Inte minst giiller detatt planera samhället så alt man underlättar för både kvinnor och män attförvärvsarbeta. Det giiller också att utforma familjepolitiken sa att del blirmöjligt att förena förvärvsarbete med familjeliv och. inte minst, alt kvinnoroch män lar samma ansvar i hemmet för barnen och arbetet dar. Innan vi nått dit har vi många steg att tii. Men vi som såmånga år har varit engagerade i jämställdhetsarbetet gläder oss åt varje steg.I dag, herrtalman. tar vi ett. Jag kan faktiskt inte låta bli att säga några ord tillföregående talare beträffande frågan om kvotering, som är något av ett röttskynke. Jag är inte den som i första hand arguinenteriir för kvotering. Jagvill gärna säga delta. Jag tycker att det finns andra vägar som ar bättre. Mennär man så kategoriskt säger nej till kvotering så fort den gynnar kvinnor,vill jag bara erinra om att vi länge har haft kvotering som gynnar män. Denenda kvotering vi över huvud taget har i utbildningssystemet gynnar män. Vi harnär det giiller folkskollärare och nar det gäller gymnastiklärare haftkvotering som har gynnat män. Vi har fortfarande i förskollärarutbildningenkvotering som gynnar män. Vi kanske skall vara litet mindre kategoriska niirdet galler att använda oss av det instrumentet i något enstaka fiill under ettövergångsskede. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1965 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1965 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ' ''° ledamöterha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. ning gavföljande resultat: ------------------ Ja - 317 Vissa pensions- Nej - 18 frågor in. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 7 Vissa pensionsfrågor m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /80:31 med anledning av propositionen 1979/80:127 orn vissapensionsfrågor m, m, järnte motioner, I proposition 1979/80:127(budgetdepartementet) hade regeringen efter föredragning av statsrådet föreslagit att skulle godkänna degrunder för statsrådspension som förordats i propositionen. godkänna degrunder för beräkning av engångsavgifter som förordats i propositionen, godkänna vadsom förordats i propositionen om pensionsrätt för personalen vidsocialpedagogiska institutet och för biträdande direktorer vid vissadiakonianstalter. bemyndigaregeringen att besluta om personlig statlig pensionsrätt för vissa förutvarandeanställda hos och förenade fabriksverken, godkänna attstatens skadeståndsansvar vid yrkesinriktad rehabilitering utvidgades på sättsom förordats i propositionen. I detta sammanhang hade behandlats dels den under allmänna motionstiden vid 1979/80 årsriksmöte väckta motionen 1979/80:461 av och (bådam), vilken motion hänvisats till och sedermeraöverlämnats till arbetsmarknadsutskottet, dels den med anledning av proposition 1979/80:127 väcktamotionen 1979/80:1964 av m, fl, (vpk), vari yrkats att riksdagenbeslutade att avslå dendel av punkt I i propositionen 1979/80:127 som avsåg förändringar avstatsrådstidens längd för rätt till förordnandepension. att som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om utgångspunktenför den utredning som skulle se över de politiskt förtroendevaldas ekonomiskavillkor m, m. Nr 148 Utskottet hemställde den -'' med avslag på motion 1979/80:1964 yrkande 1 godkände 21 inai1980 ' grunder för statsrådspension somförordats i proposition 1979/80:127, 2, att skulle avslåmotion 1979/80:461, Vissa pensions- - ' skulle avslå motion 1979/80:1964 yrkande 2, frågor rn rn - '' skulle bifalla proposition 1979/80:127 i dedelar den inte behandlats under 1, MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): kommunisterna har skrivit enmotion med iinledning av proposition nr 127, som handlar om vissapensionsfrågor. för motioner med iinledning av den propositionenfriinikom i pressen att regeringen hade tillsatt en utredning för att se överpolitikerpeii-sionerna och andra ekonomiska förmåner för politiker. Trots detiinsåg vi att det fanns anledning att aktualisera vissa frågor i anslutningtill dennii proposition. Propositionen ställer två förslag som rörpensionsbestämmelserna för statsråd. Det ena förslaget handlar om en minskningav f, d, statsråds pension, om han eller hon uppbär arvode som talman, vicetalman eller ordförande i utskott. Det här skulle också kunnti gällaretroaktivt, om det f, d, statsrådet så önskar. Det är här, efter vad jag harkunnat förstå, inte fråga om någon jämkning av statsrådspensionen med detvanliga riksdagsarvodet utan enbart med eventuella extra arvoden, som inan kanfä som talman, vice talman eller ordförande i utskott. Som sådant är det ettmycket ofullständigt förslag, men det är ändå ett förslag som vi kan biträda,eftersom det är ett steg i rätt riktning. Det andra förslaget i proposition 127 handlar om enändring iiv liden föratt ett statsråd skall få rätt till förordnandepension.Hittills har det varit fråga om en statsrådstid av , Ipropositionen föreslås detta iindrat, så att också kan räknas som enregeringsperiod som knyter iin till antingen tiden mellan två ordinarie valeller tiden för två sammanhängande sådana lidsperioder. Dessa tidsperioderskall alltså räknas som tre resp, när sexårsperioden beräknas, oavsettom del skulle fattas för att det verkligen skulle vara tre resp,. Man har upptäckt atl det lar olika för olika regeringar attbildas, så det kan alltså bli fråga om dagar. Detta är ingen stor fråga. Från vpk har vi ändå yrkatavslag på denna del av propositionen. Det kan tyckas småaktigt av oss, men delmåste i stället ses som ett uttryck för att det nu inte är tid för ytterligareförmåner, även om del bara är fråga om några dagars minskning av karenslidenför rätten till förordnandepension. ärdet i stället tid att se över alliidessa förmåner som politikerna har och som allt fler människor iinseroriittfärdiga och stötande. Det finns skäl för. som vi också säger i motionen,specialbestäinmelser för förtroendevalda politiker på . Dessa är inteskyddade av de ansläll-ningsskyddslagar som finns på den övrigaarbetsmarkniiden. Man kiin i och för sig säga att dessa anställningsskvddslagaraldrig har skvddat någon från att bliarbetslös, de hiir aldrig skyddat någon så atl företag inte skiill liiggiis Nr 148 ned osv.Politiker omfattas alltså inte av dessii lagiir. Men vi anser iitt det inte den finnsnågrii rimliga skiil i världen för att politiker eller f, d, politiker skiill uppbiira bådelön och pension, oavsett viirifrån lönen konnner, ------------------ Vi häri vår motion angett någrii riktlinjer som vi anserskiill giilla i fråga om Vissa pensions-de ekonomiska villkoren förheltidsiirbetaiide förtroendeviilda politiker. Vi frågor m. m. iinser altde regler som gäller på övrig arbetsmarknad i så stor utstriickniiig sommöjligt också skall tillämpas för politiker. Vi anser att rätten iitt uppbiirabåde pension och lön skall försvinna. Utskottet föreslår att vår motion skall avslås, eftersonidel ju tillsalts en utredning för att se över dessa frågor. När man liiserdirektiven till deiiiiii utredning är det svart att förstå att utskottetavstyrker vår motion. Vår motion handlar om villkoren för alla förtroendevaldapolitiker som iirbetar på heltid. Utredningsdirektiven htindlar i stort settenbart om villkoren för statssekreteriire. Man nämner också förtroendevalda ikommuner och landsting samt riksdagsledamöter, nämns inte statsråden.Förderas del skall tydligen de reformer som föreslås i proposition 127 och sombehandlas här vara tillräckliga. Jag tycker det iir synnerligen märkligtiitt direktiven fatt denna utformning. Orkar inte stiilsråden med atl låtii enutredning se över sina egnti villkor, eller viid iir det fråga om? Jiig tror nuinte att utskottets talesman här i kiinimaren kan ge mig svaret på den frågiin.men eftersom utskottet föreslagit avslag på vår motion just med hiinvisningtill denna utredning kiinske ändå utskottet kunde ge någon kommentar. Vår motion kom till med tanke på att det i propositionenföreslås förändringar av pensionsbestämmelserna för just statsråd. Det iirförändring-iir som vi delvis kan acceptera men sorn vi anser inte ärtillräckligii. Vår ursprungliga avsikt var alt föreslå en utredning, meneftersom det vi arbetade med motionen blev bekant iitl en utredningjust tillsatts var det naturligt att vi i stället ställde krav gentemot denniiutredning. visar det sig. när man laser direktiven, att utredningen intealls tänker behandla Statsrådens pensionsvillkor. Då går det inte enligt minmening atl avfärda vår motion genom att hänvisa till dennii utredning.Utskottet borde hii hittat på bättre skäl. Statsråden är en liten krets av personer, ca 20. Detta iiralltså inte någon ekonomisk fråga, utan en principiell sådan. Del får inteviira så att man skall kunna sko sig enbart för att inan kommit i en positiondär man bestäinmer sin egen lön. Det årenligt min mening än mer stötande undantar sin egen lilla krets, när man nu äntligen bestämt sig törenutredning som skall se över dessa frågor. Jag ber att få yrka bifall till vpk-motionen nr 1964. Som framgår iiv viid som iinförts i motionen461 hiir de regler som successivt utformats rörande villkoren för politiskt förtroendevalda personer att erhålla pension i flera iivseenden fått en mindre lämplig utformning. Nr 148 På grund av atl pensionssystemeninom stiil och kommun mellan sig ej iir Onsdaeen den samordnade innebiir en övergång mellan stat och kommun att pension kan 9[ mai1980 tillerkännas relativt ungapersoner. Genom fortsatta förlroendeuppdriig hos annan huvudman innebär pensionen i dylika fall mer eller mindre en kraftig Symloniatisktiir det förhållandet att personer som kommit fråsor m iii ' ''''situationen själva har ansett sig böra avstå från denna förmån. I en representativ demokrati som vår far det enligt molionarerniiinte förekomma regler som av allmänheten kan uppfattas som om de politisktviilda förtroendemiinnen hiir skaffat sig fiirmåner på skattebetiiliirnasbekostnad, förmåner som medborgarna i allmänhet siiknar miijlighet att erhållai motsvarande mån. Det är därför nödvändigt att reglerna utformas på ett sådantsätt att orsakerna till dylikt misstroende elimineriis. I motionen 1964. som väcktes med anledning avpropositionen, yrkas dessutom avslag på förslaget till modifieradkvalifikationstid för ratt till statsrådspensioii. Sedan allmänna motionstiden, då den försiniiinnda motionenviicktes. har regeringen tagit ett initiativ i frågan, vilket också anmäls ipropositionen. Statsrådet har tillsatt en utredning som skall se övergälliinde förniånsregler. Utredningen skall, som utskottet också redovisiir ibetänkandet, bl. a. föreslå regler som förhindrar dubbla förmåner, t. ex.samtidig lön och pension. De inotionskrav som går ut pa att hos regeringenanhålla om översyn av löne- och pensionsbestämmelserna har diirmed blivittillgodosedda i sin helhet. Frågor av de slag motionärerna tagit upp är såledesnumerii under utredning, varför utskottet inte funnit skiil iitt tillstyrka deaktuella motionsyrkandena. Vad slutligen gäller den m(idifier;ide kvalifikationstidenför rätt till statsrådspension framhåller utskottet att en iiv avsikterna inedregeln är att ge ett statsråd pension om han innehaft ämbetet i tvavalperioder. Oiivsett inställniiig i'sak är det enligt utskottet inte rimligtiitt ge den berörda regeln en sådan innebörd att omständigheter som hängersamman med hur lång lid en regeringsbildning vid ett visst tillfälle tar skallavgöra om pensionsrätt skiill föreligga eller ej. Utskottet godtar således propositionen, och jag ber att fåyrka bifiill till utskottets hemställan i dess helhet. (vpk): Utskottets talesman anför utredningen som ettskäl för att avslå vår motion, och mycket i direktiven för utredningen sttimmer i och för sig överens med de åsikter vi för fram i motionen. Hiide det inte viirit fördet enligt min mening litet tokiga förhållandet att man skall utreda allas villkor utom just statsrådens och att regeringen niir det gäller den gruppen i stiillet snabbt lägger fram en proposition ined försliig till förbiittringar. så hade vi säkert kunnat få en helt enhällig riistning har i kammaren. nämner niiin inte ett ord om statsråden i direktiven för den hiir utredningen, utan för dem 32 skall man bara förbiittravillkoren, och det tvcker vi iir felaktigt. svar på frågan otn varför det förhåller sig på det sättet,och jag vidhåller därför mitt yrkande om bifall till vår motion. Frågor som gäller löner, pensioner och andraanställningsvillkor är ju i allrnänhel av mycket komplicerad niitur. Hiirtangerar vi ett område som också regleras genom överenskommelser och avtalmellan parterna på arbetsmarknaden, även om det i detta fall rör sig ompolitiskt tillsatta tjänstemän. Vi kan inte här i kammaren fatta beslut om deförändringar som har tagits upp i de aktuella motionerna med mindre än att viförfogar över ett genomarbetat beslutsunderlag. Vi kan inte gå längre än vadman har gjort i exempelvis yrkandet i motion 461. nämligen att begära enutredning i frågan. Som jag har framhållit arbetar en utredning redan,och vi har ju tillfälle att ta upp en ny överläggning i frågan, när utrednings-och remissmaterialet föreligger i form av en proposition. Jag vill påpeka attdet inte finns någonting som hindrar att man under utredningsarbetets gång gören total översyn över det statliga fältet, men det är viktigt att påpeka på detta område måste se arbetsmarknaden som en helhet. Här fordras det kontaktermellan staten. och rnan skall fåden eftersträvade samordningen. Staten måste i sådana här frågor handla helt isamförstånd med resp. kommunförbund. Vissa pensionsfrågor m. m. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Jag fick inte alls något svar med anledningav min fråga och min argumentering för etl bifall till vår motion. Jag håller rned om att detta är frågor av kompliceradnatur. Vi har inte krävt några omedelbara förändringar, inte ens de omedelbaraförändringar som alla andra i kammaren krävt, nämligen att villkoren för juststatsråden skall förbättras. Vi föreslår också atl man skall utreda dessafrågor. Tydligen till skillnad från övriga anser vi att utredningen skallomfatta allii politiker, även statsråden. Man kan inte föreskriva hur andra statligahuvudmän skall agera med mindre än att man har gjort en överenskommelse därom. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 3 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1964 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 3 protokoll 1979/80:148-149 folk- och bostadsräkning m. m. Den sornvill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande31 mom. 1 och 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1964 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 310 Nej - 17 Mom. 2 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 8 folk- och bostadsräkning m. m. För'edrogs finansutskottets betänkande 1979/80:32 med anledning av motion om 1980 års folk- och bostadsräkning m. m. MARGARETHAAF (): De återkommande folk- ochbostiidsräkiiingarna är fortfarande bland de största enskilda ADB-projekten ivårt liind. och sannolikt skapas just i FoB-arbetet fortfarande de störstiiansamlingarna av personinformationer. Det rör sig här om många uppgifter permedborgare, familj och hushåll. Denna omfattande persondiitahantering kominer ihöstens folk- och bostadsräkning (FoB 80) all utvidgas betydligt genom SCB:smöjligheter iitt ordna samkörningar med de olika register som finns förtecknadei FoB-lagen. Vad min motion tagit upp är SCB:s planer att samköriiFoB-maieriiilet med det centrala företagsregistret. Jag ifrågasätter omriksdiigen vid antagandet av FoB-lagen medgivit SCB denna rätt tillsainkiSrning.