prot · G309128 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:128 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. Med ändring av den preliminära tidsplanen inställs detarbetsplenum som utsatts fill . Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. § 2 Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. Fortsattes överläggningen om kulturutskottets betänkande1979/80:28. Skadorna av alkohol-, tobaks- ochnarkotikabruk tar i anspråk en mycket stor del av den samlade hälso- ochsjukvårdens resurser. Ett speciellt problem därvidlag är det bruk och missbruksom förekommer bland de unga. Tobaksrökning kan när det gäller de unga i en delfall vara inkörsporten till haschrökning och därmed till framtida narkotikamissbruk. Vi måste nu - i ett läge där landstingen blir alltmerekonomiskt pressade, och också av rent mänskliga skäl - lägga om kursen så attdet blir mer av förebyggande verksamhet, något som landstingen helt och hålletär inne på. I hälso- och sjukvårdsutredningen, som är avlämnad tillhälsoministern, framhålls också detta mycket kraftigt. Det är helt enkelt såatt det i fråga om de här problemen är bättre att stämma i bäcken än i ån. Jag har därför motionerat om att ,som gör ett mycket bra arbete bland ungdomen när det gäller att minska bruketav tobak, skall komma i åtnjutande av statligt bidrag. Om VISIR får ökadeekonomiska resurser, så kommer det också att kunna göra ett allt bättre jobb. Jag vill med detta yrka bifall till min motion och därmedtill den reservation som avgivits i ärendet. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. ANNAELIASSON (c): Jag kan instämma i det mesta som sagtstidigare i diskussionen om det här ärendet när det gäller betydelsen avungdomsorganisationernas verksamhet och av annat organisationsarbete och ocksåi det som tog upp om vikten av ökade insatser för attbekämpa de skadeverkningar som bruket av alkohol, narkotika och tobak för medsig. Vad först gäller statligt bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner har detta varit en återkommande fråga här iriksdagen. Som påpekade har det inte tidigare rått någonåsiktsskillnad i sak mellan utskottsmajoritet och reservanter när det gällerden positiva synen på ungdomsorganisationernas verksamhet. Det gör det inteheller . För tredje gången i ordningen föreslås i motioner frånsocialdemokraterna och kommunisterna att det särskildabidrag som utgick till kommunerna för allmän fritidsverksamhet under budgetåret1977/78 skall återinföras. Som motiv för att bidraget togs bort budgetåret1978/79 anfördes dels att en förstärkning av stödet tillungdomsorganisationerna skulle äga rum, dels att statsbidraget till grundskolanlagts om. En majoritet i anslöt sig till regeringens uppfattning attbidraget borde slopas. En majoritet i har också därefter avvisatmotionskrav om att bidraget borde återinföras. Inga nya fakta har framkommit i de motionersom väckts till årets - och inte heller i dagens debatt - som kanmotivera en majoritet i att ta en annan ståndpunkt och föreslå ettåterinförande av ett bidrag av det här slaget. Med hänsyn till detta och tillden restriktivitet som präglar årets statsbudget vad gäller nya åtaganden haren majoritet i utskottet inte ansett sig kunna förorda något sådant bidrag. I sammanhanget bör nämnas att regeringen gettstatens ungdomsråd i uppdrag att utreda i vilken utsträckning föreningslivetmedverkar när det gäller den samlade skoldagen och den allmännafritidsverksamheten. I avvaktan på ställningstaganden till utredningsarbetethar ungdomsrådet för sin del inte aktualiserat något nytt anslag till allmänfritidsverksamhet för nästa budgetår. Vad sedan gäller det krav som förts fram i en enskildcentermotion, av , om att VISIR;s ungdomsförbund skall förklarassom statsbidragsberättigad och därmed få ett halvt grundbidragför /81 vill jag säga, att en majoritet i utskottet i rådandeläge inte har ansett sig kunna förorda att medel skall beräknas för nästa årför ytterligare en . Reservanternas förslag innebär attanslaget kommer att belastas med ytterligare , under det kommandebudgetåret. Det kan i och för sig inte sägas vara ett betydande belopp, men enökad belastning av anslaget blir det hur som helst även om reservanterna intehar föreslagit en uppräkning av förslagsanslaget för detta ändamål. Den socialdemokratiska reservationen innebär alltså ettbifall till en motion som väckts av en enskild centerpartist. Det är att noteraatt ingen socialdemokratiskmotion har väckts i frågan - under den allmänna motionstiden gjorde man frånsocialdemokratiskt håll förmodligen den bedömningen att frågan inte var avsådan vikt. I detta sammanhang bör det framhållas att statensungdomsråd var splittrat i sitt ställningstagande. Mot en majoritet som villesläppa in i bidragssystemet stod reservanter från Ungaörnar. Det är möjligt att något inträffat som påverkatsocialdemokraterna i deras bedömning - vad det skulle vara har i varje fall jaginte någon uppfattning om. Men det bör, som jag redan sagt, omnämnas attstatens ungdomsråd inte var enigt, därför att det kan ha viss betydelse isammanhanget. Om SSU och Unga örnar enhälligt hade slutit upp bakom förslagetoch gemensamt hade förordat att skulle föras in ibidragssystemet, kan man mycket väl tänka sig att regeringen och det ansvarigastatsrådet hade förordat detta och anslagit medel härför. Men så skedde tyvärrinte. Jagber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Anslag fill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, in.m. INGA (vpk): , som är utskottets talesman idenna fråga, säger att inga nya fakta har kommit fram som kan förändra synen påom kommunerna skall få det här bidraget, som vpk föreslår skall uppgå till 35milj. kr., uppräknat alltså med 10 milj. kr. från det år då bidraget utgick. Men enligt min mening har något nytt inträffat. Allt flerkommuner vitsordar allt oftare den dåliga ekonomin. Vad som har hänt är attfattiga kommuner har blivit ännu fattigare. Ett exempel på detta är att maninte kan införa SIA-skolan i den takt som man hade tänkt sig. Genomförandet avden samlade skoldagen dröjer, och är det av grundskoleelvernasom har samlad skoldag, vilket alltså skulle bero på den dåliga ekonomin -detär åtminstone vad kommunerna anför som skäl till förseningen. När detta statsbidrag på 25 miljoner tillfritidsverksamheten togs bort fick det svåra följder för kommunerna, som dåsjälva måste finansiera en verksamhet som hade startats tidigare ochfinansierats med statliga medel. Vi menar att detta statsbidrag bör återinförasoch höjas för att underlätta för kommunerna att bygga ut denna verksamhet.Bidraget hade mycket stor betydelse, bl. a. på många områden inom denförebyggande verksamheten för skolungdomar. Jag tror att om man inte anslår 35miljoner till detta, så får man betala det via andra konton. Jag tror också attdet blir dyrare än 35 miljoner, som vi föreslår skall utgå till denna verksamhet.I min hemkommun har de borgerliga politikerna föreslagit nedskärningargenerellt av fritidsverksamheten-av finansiella skäl, som det heter. Detta fårman naturligtvis betala i ett senare skede, när det är svårare att betala ochskadorna kan ha blivit stora. kommunisterna har för avsikt att i eneventuell omröstning stödja reservationen om VISIR. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. CATARINARÖNNUNG (s); När genom ett penndragavskaffade stödet till ungdomsorganisationerna, de s. k. SIA-pengarna,tillfrågades inte om det kloka och berättigade i detta. 28ungdomsorganisationer representerande 1 miljon medlemmar uppvaktade utskottet,men den borgerliga majoriteten lät sig inte bevekas. När det gäller att förhalaett återinförande av pengarna visar det sig att statens ungdomsråds ställningstagandeär en godtagbar förevändning för regeringen, trots den utredning somungdomsrådet har gjort, där man har kommit fram till att pengarna är nödvändigaför att ungdomsorganisationer och kommuner skall kunna bedriva sin barn-ochungdomsverksamhet. stod f. ö. tidigare inte så högt i kurs hosborgerliga riksdagsledamöter, eftersom de gjorde upprepade propåer om attungdomsrådet skulle avskaffas. När det gäller VISIR, så fyller den organisationen kravetpå en bidragsberättigad organisation, och vi tycker att VISIR gör ett viktigtarbete ur miljö- och folkhälsosynpunkt. ANNAELIASSON (c); För att ta det sista först, så vill jag sägaatt det inom utskottet inte föreligger någon skillnad i sak när det gällersynen på betydelsen av den verksamhet som t. ex. Det är en betydelsefull verksamhet. Men tyvärr har vi frånutskottsmajoritetens sida inte ansett oss kunna förorda att medel beräknas förytterligare en ny organisation nästa budgetår. När det sedan gäller det särskilda bidraget tillfritidsverksamhet konstaterar jag att varken eller sina inlägg har kunnat åberopa några nya omständigheter som innebär att enmajoritet av skulle inta en annan ståndpunkt än den vi intogförra året. Jag villän en gång, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. som det skulle kosta attinföra VISIR i systemet är litet pengar i ett förslagsanslag på 46 milj. kr. Ipropositionen görs här en felräkning på , som utskottets borgerligaledamöter betraktar som försumbara. Hälften av denna summa borde vara dubbeltså försumbar. INGA (vpk); Till vill jag säga att det harförts åtskilliga debatter här i kammaren som visar att vi har en mycketsegregerad skola, där barn från fattiga kommuner får en sämre skolmiljö ochundervisning och en allmänt sämre utbildningssituation, vilket - som redovisatsi utredning efter utredning- leder till sämre skolprestationer. Över huvudtaget får de inte del av den utbildningsstandard som förutsätts i deutbildningspolitiska mål vilka fastställt att gälla oavsett härkomst, bostadsort och andra Nr 128 Ettåterinförande av bidraget till allmän fritidsverksamhet skulle få betydelsespeciellt i kommuner av här nämnt slag, och det tycker jag är en Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. nog så bramotivering för att återinföra det. Överläggningen var härmed avslutad. Punkterna I och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 28 punkt 3mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäCatarina Rönnung begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till 1 ;o) utskottetshemställan. 2:o) reservation 2 av m. fl. samt 3;o) motion 455av m. fl. och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja 10 protokoll 1979/80:127-128 Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. besvarad.Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan Inga Lantzbegärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till, kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturutskottets hemställan i betänkande 28 punkt 5 antar reservation2 av m.fl. röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit motion 455av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkande 28 punkt 5röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåCatarina Rönnung begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 158 Punkterna 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1979/80:17med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till meteorologiska och hydrologiska institutjämte motioner 1979/80:20 med anledning av propositionen 1979/80:89 omöverlåtelse av staten tillhörig fast egendom 1979/80:21 med anledning avproposifionen 1979/80:113 om fortsatt garanti Nr 128 till Aktiebolaget den 1979/80:31 med anledning avpropositionen 1979/80:61 med förslag till Jordförvärvslagen, epizootilag m.m. mm Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 4 Jordförvärvslagen, m. m. 1979/80:32med anledning av motioner om jordförvärvslagen, m. m. och 1979/80:33 medanledning av motion om främjande av sambruksföretag inom jordbruket. betänkanden 32 och 33 debatteras i ettsammanhang, och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överiäggningen. betänkande 32 I detta betänkandebehandlades motionerna 1979/80:220 av m. f. (vpk), vari såvitt nu vari fråga (yrkandena 3-5) hemställts att hos regeringen skulle anhålla 3. att denpriskontroll som var kopplad till nu gällande jordförvärvslag och som var ettvillkor för statlig långivning strängt upprätthölls och om nödvändigt skärptes, 4. att ,efter utredning, underställdes de lagändringar som blev nödvändiga för attutvidga jordförvärvslagens giUighet till att gälla såväl förvärv genomtestamente som samtliga släktförvärv, 5. att det nugällande femåriga bostadsbandet vid förvärv av jordbruksfastighet upphävdesoch ersattes med ett bostadsband utan tidsbegränsning men med möjlighet förlantbruksnämnderna att dispenspröva. 1979/80:553av () såvitt nu var i fråga (yrkande 1). 1. beträffande jordförvärvslagens tillämpningsområde attriksdagen skul le avslå motionen 1979/80:220 yrkandet 4, 2. beträffandejordförvärvslagens regler om priskontroll att lämnade motionen1979/80:220 yrkandet 3 utan vidare åtgärd, 3. beträffandejordförvärvslagens regler om bosättningsplikt att skulle avisåmotionen 1979/80:220 yrkandet 5. Jordförvärvslagen, m. m. 4. beträffande avstyckning från vissa jordegendomar attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:553. I detta betänkande behandlades motion 1979/80:220 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställts attriksdagen hos regeringen skulle anhålla att lantbruksnämnderna gavs i uppdragatt bedriva upplysning om och främja tillkomsten av sambruksföretag inomjordbruket och i övrigt verka för samverkan mellan enskilda jordbruksföretag. Utskottet hemställde att riksdagenlämnade motionen 1979/80:220 yrkandet 2 utan ytterligare åtgärd. PERISRAELSSON (vpk): I de två betänkandena /80:32 och 33 frånjordbruksutskottet behandlas olika yrkanden i vpk-motionen 1979/80:220 omvissa frågor inom jordbrukspolifiken. Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet. För att börja med betänkandet nr 32, så behandlas i dettayrkandena nr 3, 4 och 5 i motion 220. I motionens yrkande 4 föreslås attriksdagen, efter utredning, underställs de lagändringar som blir nödvändiga föratt utvidga jordförvärvslagen till att gälla såväl förvärv genom testamente somsamtliga släktförvärv. Utskottet hänvisar här i sin skrivning till att dennuvarande lagstiftningen tillkommit genom en avvägning mellan de rentjordpolitiska intressena och släktingarnas intresse av företräde vid förvärv avegendom från släkting. Utskottet anser att den avvägningen är lämplig som dennu är och avstyrker på den grunden bifall till ändring i gällandejordförvärvslag. Från motionärernas sida står vi kvar vid den uppfattning somframfördes redan i samband med den nuvarande lagens tillkomst och som finnsformulerad i det yrkande jag redogjort för. Vi anser att de rentjordpolitiska intressena skall ges ökad tyngd och att släkfingarnas intressenskall få prövas i vanlig ordning samt ges företräde om de är förenliga med deövergripande jordpolitiska intressena. I yrkandet 3 i motionen kräver vi att den priskontroll somär kopplad till nu gällande jordförvärvslag och som är ett villkor för statliglångivning strängt upprätthålls och om nödvändigt skärps. Utskottet svarar häratt priskontrollen tillkommit för att motverka omotiverade prisstegringar påjordbruks- och skogsmark och spekulation i sådan mark. Man hänvisar till attpriskontrollen endast kunnat verka och att därförerfarenheterna är begränsade. Utskottet säger också att avsikten medprisövervakningen inte var att snabbt åstadkomma en radikal förändring avprisnivån på jordbruksfastigheter. Syftet skulle i stället ha varit att brytade senaste årens onormala prisutveckling. Utskottet anser sig ha erfarit atttillståndsmyndigheterna verkligen skall ha tillämpat den nya lagen i syfte attpressa prisnivån på jordbruksfastigheter. Man kommer fram till att yrkandet imotionen därför kan lämnas utan åtgärd. Från motionärernas sida vidhåller viatt det är viktigt att dennafråga noga följs, särskilt med hänsyn till att det höga prisläget bidrar tillatt utestänga unga jordbruksintresserade med begränsade ekonomiska medel frånförvärv av jordbruksfastigheter. Om det visar sig nödvändigt återkommer vi idenna fråga. I yrkandet 5 i vår motion kräver vi att det nu gällandefemåriga bostadsbandet vid förvärv av jordbruksfastighet upphävs och ersättsmed ett bostadsband utan tidsbegränsning men med möjlighet för lantbruksnämndernaatt dispenspröva. Här har utskottet kommit fram till en ståndpunkt som för migfaktiskt är litet överraskande. Man menar på fullt allvar att gränsen för degrundläggande fri- och rättigheterna i det här landet går vid fem årsbosättningsplikt. Vad därutöver är är åsidosättande av dessa rättigheter. Jaghade inte en tanke på att man skulle lägga in en sådan tolkning då jag arbetademed den nu aktuella motionen. Man är ju inte förvisad till sin fastighet därföratt det finns en bosättningsplikt. Dels kan man ju avyttra fasfigheten ochflytta, dels kan man ju få dispens från lantbruksnämnden och flytta medäganderätten kvar. Jag förutsätter att man i ett sådant fall kan arrendera utsitt jordbruk. På den här punkten har jag således en annan tolkning änutskottet och står kvar vid vad vi yrkat i motionen. Jag övergår nu till att behandla det yrkande i mofion nr220 som behandlas särskilt, i betänkandet nr 33 från jordbruksutskottet. Detgäller yrkandet 2 i motionen, i vilket vi kräver att lantbruksnämnderna ges iuppdrag att bedriva upplysning om och främja tillkomsten av sambruksföretaginom jordbruket och i övrigt verka för samverkan mellan enskildajordbruksföretag. Här redogör utskottet för vad lantbruksnämnderna har föruppdrag och påpekar att dessa går i motionens tecken och att det därför intefinns anledning till någon ytterligare åtgärd frän sida. Med dennaskrivning kan vi knappast vara nöjda. Även om lantbruksnämnderna har de angivnauppgifterna att främja sambruk och tidigare förbättrat villkoren föratt främja sådana jordbruks tillkomst, anser vi att lantbruksnämndernauppträder alltför passivt i den här frågan. Utskottet skriver: "Från såvälregeringens som sida uttalades att lantbruksnämnderna bordeuppmärksamma möjligheten att bilda sambruksföreningar och, när intresseföreligger, aktivt verka för att anskaffa lämpliga brukningsenheter." Dennaskrivning tyder på att man först skall avvakta spontant intresse för sambrukoch sedan hjälpa till att bilda företag. Vi tycker att man skall aktivt verkaför att skapa också intresse kring sambruk, en ägandeform som ändå skallfrämjas av samhället. Det är så mycket mer nödvändigt som kunskaperna omsambruk är väldigt dåliga både bland jordbrukare och bland dejordbruks-intresserade i allmänhet. Dessutom kan det vara nödvändigt attbekiimpa konservatism och fördomar kring det gemensamma ärendet. På denna grundvidhåller jag vad vi kriivt i motionen på denna punkt. Med det anförda yrkar jag bifall tillmotionen 1979/80:220, som behandlas i jordbruksutskottets betänkande nr 32 och33. Jordförvärvslagen, m. m. 11 protokoll 1979/80:127-128 Jordförvärvslagen, m. m. FILIPJOHANSSON (c): När det gäller vpk:s förslag tillförändringar av jordförvärvslagen finns det anledning påminna om att virelativt har antagit en ny jordförvärvslag. Det är därför skäl attavvakta och se hur den förändringen inverkar på den fortsattajordbrukspolitiken, I fråga om släktköpen innebar den nya lagen en väsentligförändring. Kvar står nu endast möjligheten för barn att förvärva sinaföräldrars egendom, liksom självfallet också möjligheten till förvärv eftermake eller maka. Det var en mycket stor enighet i om att man intehade något intresse av att frånta dessa parter deras möjligeter att förvärva degårdar som föriildrar resp. make/maka hade ägt eller ägde. Vad beträffar de testamentariska förvärven pågår f. n. enutredning, utredningen om ställföreträdare för dödsbo. Då den utredningen harkommit med någon form av förslag antar jag att den här frågan kommer upp pånyft. Priskontrollen är enligt mitt sätt att se enutomordentligt väsentlig fråga, och regler för denna har fastställts. Dettaanser många vara ett rätt djärvt beslut, men jag tror att det beslut som harfattats är riktigt. Det har ju också redan nu visat sig att lantbruksnämndernadärigenom har fått väsentligt förbättrade möjligheter att inverka påfastighetsprisernas utveckling. Att det skulle inträffa någon enormtrevolutionerande förändring i och med att denna lag trädde i kraft hade välingen trott, men det har redan visat sig att den kommer att verka avhållande påprisuppgången, som har varit enorm . Vi får hoppas attdenna stabiliserande verkan kommer att fortsätta. Det föreligger också en motion om delning av fastigheter.Även den motionen har behandlats i jordbruksutskottets betänkande 32, och jaghar personligen stor förståelse för dess innehåll. Utskottet har påpekat attmöjlighet fill styckning redan finns. Avsikten var ju att den nya jordbrukspolitikenskulle bygga på familjejordbruk. I den situationen är det angeläget att förstoch främst förhindra fortsatt sammanläggning av redan bärkraftiga enheter. Jagtycker att vi redan är på god väg att bromsa utvecklingen av alltför storabrukningsenheter. kommunisterna har också väckt en mofion omfrämjande av sambruksföretag inom jordbruket. Det är, tycker jag, att slå inöppna dörrar. Det finns faktiskt redan en möjlighet att bilda sambruksföretagoch också att få stöd till sådana företag. Men självfallet måste det finnas ettintresse från brukare att bilda sambruksföretag. Man kan inte begära attlantbruksnämnderna skall utveckla någon speciell aktivitet för att bilda sådanaföretag, särskilt som intresset från lantbrukarna har varitutomordentligt ringa - för att inte säga helt obefintligt. Om det finnsintresse från brukare att bilda sambruk, finns det emellertid redanlagstiftning med regler avsedda att stimulera härtill, Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i båda betänkandena. PERISRAELSSON (vpk); sade att jordförvärvslagen ärny - det sade jag också i mitt förra inlägg - och att det därför fannsanledning att vänta med att göra ändringar i den. Jag vill påminna om att deändringar som vi nu föreslår krävde vi redan vid lagens tillkomst. Det äralltså en uppföljning som vi gör och ingenting som vi kommer med i efterhand. sade också beträffande släktköpen att närden nya jordförvärvslagen antogs innebar den en väsentlig skärpning av tidigarelagstiftning. Man krympte kretsen av dem som utan prövning ägde rätt att köpajordbruksfastighet, och det är nu bara mycket nära släktingar som har denrätten.