prot · G30942 · 1979-12-31 00:00:00 — Enviktig komponent i del sammanhanget är de statliga verkens engagemang i regionalpolitiken.Hittills har det varit karakteristiskt för administrationens medverkan atl denvaril starkt bunden lill sin sektorsvisa avgräns-ning. har, med den nyaregeringens deklaration, den centrala administrationens roll iregionalpolitiken fått förnyad aktualitet. a. haren särskild delegationtillskapats för detta ändamål. Det kan ses som en viljeyttring frän regeringenför att bryta ner de sektorsgränser som har visat sig vara en faktorsom motverkat strävanden för bällre regional balans. Något av detsamma möterman inom näringslivet. Och när det gäller ömmålsättningar na.för den industriella utvecklingen i skulle jagönska alt svensk industri hade medverkat mer förutsättningslöst och med störreengagemang än som varit fallet . Jaghar, som jag sade i mitt svar, för avsikt atl fortsätta de överläggningar medSveriges industriförbund som lidigare har inletts i den här frågan. Närdet gäller de olika delfrågorna vill jag först lill säga allenligt min uppfattning har bildandet av inneburit att man planerat inverksamheten vid NJA i en helhet, vilket på lång sikt ger väsentligt störretrygghet och utvecklingsmöjligheter än om seglat vidareför egen maskin. ger oss goda möjligheter atl skapa en struktur inomsvensk handelsstålsindustri som innebär konkurrenskraft och möjlighet tillöverievnad. Beträffandemalmbanan är att säga att även om man inte på ett bräde fick hela det anslagman hade önskat så fick man hälften, och jag tycker att man måsle konstaleraalt den nödvändiga upprustningen av nu inletts pä etttillfredsställande sätt. Närdet gäller sjöfartsavgifterna vill jag påminna om atl vi har en regionalavgiftsuljämning som innebär att de avgifter som belastar sjöfarten är desammai olika delar av landet. För alt mildra inverkan av de statligasjöfartsavgifterna på lågvärdigt gods, som t. ex. i det här sammanhanget malm,sänktes den statliga fariedsavgiften för järnmalm från . per ton till0:30 kr. Del var en mycket betydelsefull avgiftssänkning.Vidare har , om man ser till andra avgifter som belastar sjöfarten,beställt en utredning om fyravgifien, och inom kommunikationsdepartementetarbetar man f. n. med den frågan. Enligt är f ö.skillnaden i sjöfarlsavgifi mellan och av marginell betydelse förfördelningen av utskeppningen. Det är i själva verket andra faktorer som spelarden dominerande rollen: tillgängligt tonnage, hamnkapacitet och kundernasgeografiska belägenhet. Beträffandeboardfabriken i tror jag atl den frågan nu kommer alt lösas. Jag har sagttidigare i kammaren atl med den stmkturomvandling som sker inom boardindustrinhar boardfabriken i enligt min uppfattning en god chans till överievnad.Men det är självfallet företagets ledning, dvs. , som skall träffa deavgörande besluten i frågan - del är inte industriministerns sak. Jagskulle sedan också vilja la upp frågan om konstgödseltillverkning, som på siltsätt kan vara ett pilotprojekt när det gäller den industriella utvecklingen iNorrbotten. Jag gör det mest därför atl och jag tidigarediskuterat frågan. Det finns kanske därför skäl i att nu kort rekapitulera varfrågan befinner sig. Delvar pä initiativ av Norrbottendelegationen som man 1978 gjorde enmarknadsundersökning om framställning av ammoniak och urea ur koksgas vid SSABLuleverken. Utredningen presenterades höst, men utfallet av den varnegativt. Däremot pekade utredningen på atl fullgödselframställning kundelänkas vara lönsam. läget beslöt delegationen all anlita en kvalificerad konsult för analys avfullgödselproduktionen. Vid kontakter med framkom alt redan hade förslag till enförstudie. presenterade den för delegationen. Förstudienvisade att kostnaderna vida översteg intäkterna, varför inte var berettatt gå vidare med projektet. Delegalionen log då kontakt med , menresultatet blev fortfarande negativt, eftersom de företagsekonomiska utsikternainte var särskilt lysande. Isomras beslöt så delegationen atl göra en mer omfattande utredning av projektetmed tillverkning av konstgödsel i . I samma veva startadeutvecklingsfonden genom en konsult en utredning om olika utvecklingsbara delarinom norrbottnisk industri, vilket och väl kännerlill, och log däribland också upp detta projekt. Den utredningen pågår ,och den tillgodosåg i stort setl de krav som restes i delegationen.Delegalionen har tagit förnyad kontakt med och , och manundersöker tillsammans projektet. Anledningentill alt lagit upp projektet igen är de höjda oljepriserna och nyaprocesstekniska lösningar. Den här utredningen beräknas vara färdig i början avnästa år. Manbör alltså konstatera dels att Norrbottendelegaiionen väl har fyllt sinfunktion atl vara pådrivande, dels att när det gäller att bevaka deindustriella utvecklingsmöjligheterna i får man inte spara någonmöda. Den tekniska utvecklingen, den internationella marknadsutvecklingen -allt måste beaktas för atl man skall kunna ta de chanser som yppar sig i en nysituation. Jag ser alltså fortfarande rätt optimistiskt på möjligheterna att iNorrbotten få till stånd någon form av konstgödsellillverk-ning. EivorMarklund frågade mig, om jag inte anser att länsorganen och naturligtvis ocksåde centrala organen bättre skulle kunna utnyttjas i detta arbete. Självfalletär det så. Men det är politikers uppgift, centralt, regionalt och lokalt, atlse lill att de instrument som finns också utnyttjas, ochjag ser exemplet meddelegationens arbete som intressant från den synpunkten. Jag vill tillägga altnu blir självfallet Länsplanering 80 och dess resultat avgörande för hur man ifortsättningen bör gå fram med utvecklingsfrågorna i . Jaginstämmer här i vad säger, nämligen att erfarenheterna visar attNorrbottens chans ligger i ett målmedvetet arbete på alt differentieranäringslivet. Vi måste ta vara på alla möjligheter till utveckling och då intebara i vissa regioner och näringar. Man får gä fram pä bred front för att klaradetta. Självfallet är det då en fördel om ledningsfunktionerna t. ex. istatliga företag ligger nära den verklighet som man administrerar. F.n. har vi inga akluella samordningsprojekt pä gång mellan industri- och kommunikationsdepartementen,men så snart aktuella frågor dyker upp är vi självfallet beredda au samordnainsatserna för atl främja utvecklingen i Norrbollen. Ommålsättningarna, for den Industriella utvecklingen i Ommålsättningarna för den industriella utvecklingen i (vpk): Jag vill gärna lacka industriministern för de kompletterande uppgiftersom han lämnade i sill andra inlägg. Jag hinner kanske inte beröra alla, men vifår säkert tillfälle atl återkomma lill dem åtskilliga gånger också under NilsÅslings tid som industriminister, hoppas jag. Jagkanske först skall knyta an till vad industriministern sade om den betydelsesom Länsplanering 80 har. Jag känner en viss tillförsikt just därför attindustriministern säger att den kommer att bli avgörande för länets utveckling.Länsplanering kanske för vanliga människor ler sig som ganska byråkratiskt, mentrots att jag nu har verkat ganska länge i politiska sammanhang har jag aldrigtidigare upplevt elt så starkt engagemang för någonting som del engagemang somnu finns för länsplaneringen i . Det gäller inte minst de ungamänniskor som jobbar med yttranden till länsplaneringen. Sedankanske jag också skall säga attjag säkert i mångas ögon befinner mig i enavundsvärd situation, eftersom Jag inte har anledning att vare sig förklaraeller försvara vad den regering som fanns eller vad de regeringar somfunnits därefter har gjort i Norrbottensfrågorna. Jag håller gärna med ArneLindberg om atl del också fanns åtskilligt av initiativlöshet när detgällde och dess utveckling. Då möttes vi ofta, när vi kom med kravpå satsning av resurser, av svaret: Javisst, kom bara med bra förslag sågenomför vi dem för att skapa jobb. upplever jag en skillnad, för nuläggs det fram framtidsinriklade förslag, men talar man i slället om krav pålönsamhet. Och det gör man faktiskt mera . Företagsledningarnasegna utredningar och företagsekonomiska analyser tycks ha blivit lag. Jag kändeväl litet av det också i skildring av vad som händer med projektetom konstgödsellillverkning, där och ledning uppenbarligen har välså mycket alt säga lill om. Föratt återigen anknyta lill vad sade håller jag med honom om alldel naturligtvis är bättre om de statliga företagens ledning finns iNorrbotten. Men vad har man från centerpartiels sida sagl om all slruklurplaneninom faktiskt har lett till atl den företagsledning som fanns i Norrbottennu har flyttals därifrån? Detfinns åtskilliga exempel att ge också på bristande samordning mellan destatliga förelagen. Frän vpk:s sida motionerade vi jusl omatt man skulle ta initiativ till att få de statliga företagens ledning så attsäga under en hatt. Även om kan betraktas som en sådan hatt harändå sektorintressena fått dominera alldeles för myckel, som ju också NilsÅsling sade. Detfinns åtskilligt atl la fasta på i det som har anfört här i dag.Jag upplever den här debatten som en väldigt allvarligt menad diskussion kringallvarligt menade frågor, och det noterar jag som något positivt. Vi får, somsagt, säkert anledning att återkomma till åtskilliga av frågorna. NärNils Åsling häller med om atl del går att göra mera frän de befintliga organenssida vill jag bara uttrycka den förhoppningen, att man verkligen vässar deinstrument som finns. Del som händer i är ändå påtagligt fel iförhållande till de från alla häll uttalade principiella målsättningarna förvad man vill göra med och vill åstadkomma i det länet närdet gällerindustriell utveckling. Jag hoppas att de diskussioner vi för om Norrbottenskall leda till att den företagsekonomiska ideologins tvångströja inte skalltillåtas all binda människors sätt att länka och hämma möjligheterna lilloffensiva industriella projekt. Tilläts detta fortsätta tillåts ocksåNorrbottens avveckling att fortsätta, och det ärju ingenting som någon av ossönskar. Jag vill återgälda vänliga kommentar med alt säga attJag upplever denna debatt som föredömlig. Vi harju då och då debatteromregionala utvecklingsproblem häri kammaren, och ibland blir de inte såkonstruktiva som man skulle önska. Den här debatten förefaller från minsynpunkt vara föredömlig. Diskussioner kring konkreta utvecklingsmöjligheterär vad och Norrbotiensproblemen behöver, och sådana är jag bereddalt medverka lill även fortsättningsvis. Jagnoterar ocksä med tillfredsställelse att säger att det regionalaengagemanget kring Länsplanering 80 är starkare . Det är på del sättet man kan etablera en konstruktiv dialogmellan regionala myndigheter och organ och de centrala, den dialog som tillsist skall ge avsett resultat i en prioritering av de resurser som man behöverför att klara utvecklingsfrågorna. Jagnoterar också alt har konstaterat att det nu läggs fram konkretaförslag i frågan lill skillnad från lidigare. Det är som jag ser del en följdav inrättandet av Norrbottendelegaiionen. Det är alltså i hög grad en följd avett ökal regionall ansvarstagande och elt ökat regionalt engagemang. Del ärockså, tror jag, avgörande för hur man lyckas i framliden - framför allt iNorrbotten men naturligtvis också i andra regioner med problem - att man lyckasfrigöra ett regionalt engagemang som kan vara pådrivande i denutvecklingsprocess som måste till för alt klara problemen. EivorMarklund säger att hon nu märker mera av eu lönsamhetstänkande. Det är möjligl.Vi måste komma bort frän den tid då man mera såg till projektens spektakuläraoch propagandamässiga karaktär än till deras reella möjlighet att överieva ocherbjuda de anslällda en trygg sysselsättning på lång sikt. Det är av omsorg omlångsiktiga och trygga sysselsättningsmöjligheter som man måste ställalönsamhetskrav även på de statliga företag som är verksamma t. ex. iNorrbotten. 0/77målsättningarna för den industriella utvecklingen i Överiäggningen var härmedavslutad. Nr 42 § 11 Föredrogs och hänvisades Måndagenden »'O" 1979/80:127 till lagutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter Konstitulionsulskolteis beiänkanden /80:20och 21 beiänkanden /80:6-8 Skatteulskottels betänkande1979/80:10 Justitieutskottels betänkanden /80:3, 6 och 7 Lagutskottetsbetänkande /80:12 Utrikesutskotlets beiänkanden /80:5-8Försvarsutskottets betänkanden /80:5 och 6 betänkande1979/80:14 beiänkanden /80:11, 12 och 15-21Uibildningsutskottels beiänkanden /80:5 och 6 betänkande1979/80:5 betänkanden /80:9 och 12-14 Näringsutskoiletsbetänkande /80:8 §13 Föredrogs och bifölls Interpellalionsframställningarna 1979/80:89-92 §14 På hemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar lill , då de lill dagens bordläggning anmäldaulskottsbetänkandena väntades föreligga. §15 Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vicelalmannen. §16 Anmäldes och bordlades 1979/80:50 omtilläggsanslag lill bidrag till förbällring av boendemiljön §17 Anmäldes och bordlades 1979/80:11 med anledningav propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen,m. m., i huvudsakliga delar jämte motioner 1979/80:13 angående begränsning avmöjligheterna till avdrag för förlust i sambandmed överiätelse av verksamhet 1979/80:16 med anledning av propositionen1979/80:135 om ändring av anståndsförfarandel enligt uppbördslagen (1953:272), m. m. jämte 1979/80:14med förslag lill lag om ändring i lagen (1979:142) om ändring i 106 bokföringslagen (1976:125) 1979/80:8 med anledning av molioner omarbeisskadeskydd för deltagare i Måndaeen den arbetsmarknadsutbildning m. fi. 1979/80:11 med anledning av regeringens skrivelse1979/80:8 med överiäm- rt-ja nande av årsredovisning för §18 Meddelande om fråga Meddelades atl följandefråga framställts 1979/80:190av () till handelsministern om kredilkortsexpan-sionen: De s. k. kreditkorten har fåll en allt störrebetydelse för allmänhetens möjligheteratterhållakonsumlionskrediter. Dennautveckling innebärenligt min mening beiydande risker för sociala och ekonomiskaproblem för de enskilda konsumenterna, bl. a. beroende på dels en alltförläuvindig kredit-prövning, dels atl kredilformen är mycket dyr förkonsumenterna. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till handelsministern: Vilkainitiativ avser statsrådet att vidta i syfte att minska de negativa sociala ochekonomiska effekterna av kredilkortexpansionen för konsumenterna? §19 Kammaren åtskildes .