prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — Men frågan är om det också innebär attpensionärerna kan känna sig trygga i fortsättningen och se fram mot attmålsättningen infrias när det gäller relationen till inkomslulvecklingen fördem som slår i produktionen - av industriarbetarlönen. Frågan iir om de kan vara riktigt säkra. Budgetminislernhar i sitt framträdande vid presentationen av budgetpropositionen verkligensvävat på målet, och med ekonomiministern i spetsen har införavtalsrörelsen ansträngt sig för alt skapa motsättningar mellan pensionärernaoch löntagarna i produktionen. Tyvärr har de lyckats att få även framståendefackliga representanter med på sin tankegång. Därför är det av stort intresseför pensionärerna att de olika partierna här i deklarerar sinverkliga inställning. ARNEANDERSSON i (c): Genom all diskutera historik här i kammarenhjälper vi inga utsatta grupper i vårt samhälle . Vad som diskuterades i slutetav 1950-lalet är heller inte avgörande för hur pensionärerna skall ha det 1980och därefter. De pensionstillskott som vi diskuterar här har heller inte, somjag ser del, något samband med ATP annat än alt närde infördes, långt efter detatt ATP-frågan debatterades, var det för att de som inte har någon ATP eller desom hade låg ATP skulle få en ekonomisk förbättring. När man hör i kammaren kan maninte underlåta att länka pä hans insatser här i , och det måste man göramed mycket stor respekt. Han har lagt fram många förslag som lett tillförbättringtir för de sämst ställda. Förbättringarna har många gångergenomförts i stor enighet. Och det är förvånande alt , när vi diskuteraren mycket liten grupp av pensionärer - de som har det allra sämst - vill maninte ställa upp och hjälpa den gruppen, utan man försöker diskutera vad som harhänt för länge sedan. Det är ju på det sättet, herr talman, att de som tillhörden grupp vi diskuterar har del sämst ställt av alla. De hade ingen aning omalt del skulle införas pensionstillskott som ekonomisk förstärkning, när de engång begärde undantagande från ATP. Jag tycker inte heller altde skall lida för de beslut som fattade. Därför finner jag delförvånande alt socialdemokrater och folkpartister inle kan ge sin mening tillkänna, all del är angeläget för regeringen all lägga fram förslag, så alt vitillgodoser de här gruppernas situation och ser till att de i någon mån kanjämställas med övriga grupper i samhället. Det är vad vi har sagt i det särskilda yttrandet fråncenterpartiet och . Anslag till allmän försäkring () replik: Jag skall belysa den fråga som har tagit upp. När man ser både på dem som är i aktiv ålder och dem somhar uppnått pensionsåldern måste man hålla i minnet att försäkrade som anmältundantagande själva har vall att slå utanför. I stället för avgifter tillATP-försäkringen kan man ha använt ett motsvarande belopp i t. ex. egen rörelseeller för att finansiera en privat pensionsförsäkring. Det är inte att skildrahistoria när jag här sagt all dessa grupper har haft och alltjämt harmöjligheter all ansluta sig till ATP. Del är en saklig upplysning, herrAndersson. övervägde olika lösningar, såsomavgiftsinbetalningar i efterhand och en garanterad miniminivå inompensionstillskottens ram, men fann ingen godtagbar lösning. framhöll manatt det var en fråga om rättvisa gentemot andra kategorier försäkrade. Manmenade alt skulle pensionstillskott kunna utgå till dem som valt alt ställa sigutanför ATP, så skulle de som varit med i försäkringen och erlaglavgifter till denna försäkring, mot vilket alltså sedan pensionstillskottenräknas av, kunna med rätta säga alt deras avgiflsbetalning varit till ingeneller ringa nytta. Kommittén ansåg all lösningen på de aktuella problemen inleborde sökas inom den allmänna försäkringens ram. Belänkandet, , var enhälligt med undantag avalt , , reserverade sig för en i förhållande tillmotions-kraven ganska begränsad reform. Jag skulle tro alt han insåg svårigheternaatt här åstadkomma några större förändringar. Jag skall, herr talman, senareåterkomma till del som log upp här. Jag vill dock understrykaatt den överbudspolitik som vpk här demonstrerar icke är förankrad i denekonomiska verklighet vi lever i här i landet. ARNEANDERSSON i (c) replik: Jag delar synpunkter på att desom begärt undantag från ATP inle skall ha någon ATP. Det har jag heller aldrigsagt alt de skall ha. Vad jag har sagt är att när denna fråga diskuterades islutet fanns det inga pensionstillskott. Jag har också sagt allpensionstillskotten tillkom för att man skulle ge pensionärer som hade delägsta inkomsterna, som inte hade någon ATP alls eller hade låg sådan, en Anslag till allmän försäkring inkomstförstärkning så alt de kunde komma upp i ungefärsamma inkomstnivå som övriga pensionärer i samhället. Delta var alltså meningenmed pensionstillskotten. Om jag inle är fel informerad är pensionstillskottenskatlefinansierade -inle finansiierade via ATP. Del finns alltså ingenanledning alt dessa grupper skall ställas i en situation som är myckel sämre änandras. Jag tycker alt det borde vara angeläget för dem som talar om att devill ställa upp för de svagaste grupperna i samhället all göra del genom atterkänna att det här systemet är fe! och all vi måste ändra på det. Det tyckerjag som sagt att man borde göra, om man menar någonting med sitt prat om allvilja hjälpa dem som har det sämst. SVENASPLING (s) replik: Det är intressant alt lyssna på ArneAndersson i här . har vi ju facit i hand och kan avläsa hur dethar gått. Men länk om själv eller hans vänner hade medverkattill en saklig upplysning om ATP:s värde och betydelse, när den reformen varaktuell! I så fall hade många av de här människorna sannolikt inte ståttutanför. Men det är inte del som jag skall la upp, för de har ju haft möjlighetatt komma med i ATP. har ingående sakligt prövat frågan och istort sett enhälligt kommit fram till att denna fråga inte kan lösas i sinaolika delar på det sätt som man föreslagit i motionerna. Frågan om änkors rätttill pensionstillskott har, som jag pekat på, aktualiserats i särskild ordning. När det gäller vpk vill jag här bara slå fast alt vpk isin överbudspolitik vill höja folkpensionens grundbelopp med 4procentenheter till ensamslående och till gifta. Därutöveryrkar man att basbeloppet skall ändras då jämförelsetalet stigit istället för , som gäller. Dessa krav innebär med för mars månadgällande basbelopp en ökad utgift med lägst 1 350 milj. kr. Om komimunisterna med någon realism skulle vilja nalkasdessa frågor är den för dagen mest angelägna uppgiften all slå vakt om dereformer vi skapat och tillse att vi kan fortsätta reformarbetet påför pensionärerna ytterst angelägna områden. Dit hör inle minst vård- ochomsorgsfrågorna, likaså bostadsfrågan och bostadsstödet. i (c) replik: Jag vill än en gång säga till historiken om ATP är alldeles ointressant i detta sammanhang. Del är inteATP jag talar om, utan jag talar om pensionstillskotten. När de nu berördamänniskorna begärde undanlag från ATP kunde de naturligtvisinle vela att ett syslem med pensionstillskott skulle införas. Då år del felatt lasta dem för alt de tagit ställning i fråga om ATP-delen och därför intelåta dem få pensionstillskott. Vad del är fråga om är att man skall ge stödtill de grupper som hardet svårt. Det har jag försökt göra klart. Del vill emellertid inte SvenAspling och inte heller vara med om. Talmannen anmälde alt alt till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. Jag har samma respekt som försocialförsäkringsutskoltets ordförande och den gärning han har utfört iuppbyggandet av den svenska välfärdspolitiken. Men jag tycker, herr talman, allSven Aspling dåligt lever upp till del välförtjänta goda anseende han harsom socialpolitiker. Man hör ett eko i hans sätt attresonera om den svårt utsatta, grupp som genom att inte tillhöra ATP inte fårnågot pensionstillskott. återkommer till temat: de harsjälva valt sin situation. och jag och många till i denna kammare haranvänt årtionden till att försöka få bort det sättet att se pä behövande människori det svenska välfärdssamhället. De är själva skuld till sitt elände; detoförskyllda eländet skall vi avhjälpa, men den som själv har någon del iansvaret för att del har gått snett hjälper vi inle. - Så resonerade man på1920- och 1930-talen, mycket mer än man gör , även officiellt. Men vi har detfortfarande kvar. En av de vanligaste kommentarerna ute bland människorna äralltjämt dess värre: Varför skall de där, som inle är förutseende som jag, sominle sköter sin ekonomi som jag, ha hjälp av samhället, när jag får klara migsjälv? - Det är ett föråldrat sätt att se, , och jag trodde vi hadekommit ifrån det. Sedan säger all regeln om möjlighet att göraundantag för ATP kom till som ett tillmötesgående mot de grupper som inle villelösa pensionsfrågan genom lagstiftning. Del är en korrekt historieskrivning, omman ser det från den politiska utgångspunkten. Det var det politiska skälettill alt medge undantag. Men det finns ett socialt och mänskligt sätt att seockså: de människor som utnyttjade möjligheten till undanlag den gången gjordedet inte som en politisk protest. Vi vet inle ens vilket pensionsalier-nativ dehade röstat för. De gjorde det, i väldigt många fall, därför att den lillarörelse de drev - det gäller fiskare, småbrukare, hantverkare - inte kunde bärakostnaden för att tillhöra ATP, i varje fall enligt deras egen kalkyl. De varhelt enkelt för fatliga. När del regnar välling har den fattige ingen sked,brukade min gamla mormor säga. Det var snarare det som gjorde att man inteanslöt sig än en politisk protest. Man hoppades kunna pensionera sig i den egna rörelsen. del fall har det nog lyckats - i andra fall har del inle lyckats. Och därdel inte har lyckats har vi, som gång på gång framhäver, engrupp i samhället som har det ekonomiskt kanske sämst av alla. Det är dem viförsöker hjälpa, alldeles oavsett i vad mån deras elände är självförvållateller oförskyllt. Sedan tar upp den nu ofta återkommandedebatten om pensionärernas framtid som grupp. Han talar om de attacker påpensionä- Anslag till allmän försäkring Anslag till allmän försäkring rernas trygghet som påslås komma från borgerligt håll.Först och främst, , skall vi komma ihåg all den debatteninitierades av en framstående partivän till , icke av någonborgerlig politiker. Del var så det började. Men vad som är viktigare är väl ändå att del är slut medden tid dä vi kunde sortera in människor i grupper på del schematiska sättet.Vi kan inte utgå från att alla pensionärer har anspråk på allas vår solidariteti svåra tider. En del av de rikaste människorna i landet är pensionärer.Del betyder inle så myckel - de är så få. Men det som betyder någonting är altdenna av med rätta prisade ATP-pensionering nu är i full verkanför aUt fler. Vi får allt större grupper människor som är pensionärermen som för den skull icke är låginkomsttagare, allt större grupper människorsom visserligen som pensionärer har lägre inkomster och därmed ibland - intealllid! - lägre standard än de hade som aktiva men som har högre inkomster äntiotusentals och hundratusentals låginkomsttagare, som inte är pensionärer.Under sådana förhållanden går det inte längre att schematiskt säga attpensionsviirdena och helst också slandardulvecklingen för gruppen pensionärerunder alla omständigheter skall tryggas medan andra inte har den förmånen. Vi får i detta sammanhang skilja mellan olika kategorierav pensionärer. På den punkten är man mycket slarvig i den allmänna debatten.När inandar talar om pensionärer menar man alla pensionärsgrupper:folkpensionärer, , statspensionärer osv. Men det är väldigaskillnader mellan dessa grupper. Det har inte på allvar förts fram någotförslag om alt folkpensionärernas villkor skulle försämras, dvs. att derasstandardtrygghet skulle hotas. Men vi måste, , lära oss att tidernaförändras. är del icke självklart att likhetstecken skall sällas mellanbegreppet pensionärer och begreppet låginkomsttagare. KARINNORDLANDER (vpk): Om tycker att vi för enöverbudspolitik när vi diskuterar levnadsstandarden för ca en miljonpensionärer som har behov av pensionstillskott i dagens faktiska läge, får detstå för . Men han har också sagt att reformerna och pensionärernasstandard skall bevaras, och vi litar på detta löfte. Pensionärerna har nunämligen drabbats av prisstegringar, och vad vi begär är att de skallkompenseras för dessa. Priserna på baslivsmedlen har stigit medanpensionärerna endast fått kompensation för höjning. Orsaken till detta äratt levnadskostnadsindex inte enbart baserar sig på livsmedelspriser. Dessapriser stiger oftast mera än vad levnadskostnadsindex gör. Också har klart deklarerat sininställning, och den får väl pensionärerna ta ad nolam. Men självfallet skrämspensionärerna av alla uttalanden som ifrågasätter om vi' helt enkelt har rådmed de äldre. Det framhålls all antalet yrkesverksamma minskar somantalet passiva - det är så man betecknar pensionärerna - ökar. Man pekarvidare på all håller på alt förgubbas, och frågan är om vi har råd medde äldre. fackligrepresentant menar pä fullt allvar att pensionärerna borde fråntas sina Nr 113 inflationsgarantier,eftersom ingen annan befolkningsgrupp kan glädja sig åt den Vi vet altsamma fråga nu stått på dagordningen vid regeringens s. k. Hagamöle imars och all den slutsats som kan dras är att del år föga troligt att Anslagtill allmän regeringen lägger fram en ny plan för en automatisk standardhöjningför försäkring pensionärerna för liden efter , då nu gällandebestämmelser går ul. I stället får höjningar ske från gång till gång. Del är naturligtvis angeläget attpensionärerna nu när del gäller den fråga som kammaren f. n. behandlar får ettklart besked, såsom har skett i två fall, om partiernas ståndpunkter. Del ärändå i det här huset som besluten om pensionerna fallas. SVENASPLING (s): Jag tror inle att anförandelugnade några pensionärer. Lyssnade man noggrant på anförandekunde man dra den slutsatsen alt han själv ställde sig bakom de propåer tillförändringar vi nu möter då det gäller pensionärernas standardfrågor. Vi har varnat för den utveckling vi nu upplever. Jag harpekat på att detta var en viktig fråga i valrörelsen . Vi såg alt om denlättsinniga löflespolitik som de borgerliga partierna drev skulle sättas iverkställighet, då skulle mycket av välfärden här i landet råka i fara. ärvi där, och del ger anledning till oro. Del är mycket som är inlindat i litetsvårtolkade termer. Man talar om transfereringar, socialförsäkringssektor osv.Bakom det ligger ju en verklighet - det är pensioner, sjukförsäkring,barnbidrag, barntillsyn och mycket annat. När det gäller frågan om undantagandet, som vi här hardiskuterat, så förslår jag om man på visst borgerligt håll känner sig litetbesvärad av alt bli erinrad om del som hände under ATP-slridens dagar. Manmåste ju bära på litet av ett dåligt sarrivete. På möte efter möte fördesfiskare, hantverkare och småföretagare - just de grupper som - mer eller mindre bakom ljuset när det gällde ATP-reformen. Såsmåningom vaknade man upp och förslod vad det hela gällde. Jag har i kammarentidigare sagt, herr talman, alt jag har tagit del av många tragiska fall - närt. ex, efterlevande har utgått ifrån all en ATP-försäkring har funnits ibakgrunden men att så icke har varit fallet. Glöm dock inte alt vi under1960-lalet i olika avseenden aktiverat upplysningsverksamheten just för dessagrupper! Vi har sagt: Ni har möjligheter alt komma med, ni har möjligheter atträtta till del som hände tidigare, när ni kanske inte var så helt sakligtinformerade. Det har ju också medverkat till att åtskilliga har anslutit sigtill systemet. Vad vi diskuterar nu är egentligen andra frågor. Jagskulle vilja säga till , som jag vet är en pä detsocialpolitiska området i hög grad kunnig och insatt man, att läser hanpensionskommitténs belänkande, så skall han finna att de frågor han nu tagitupp har blivit mycket ingående belysta. Man påpekar alt bakgrunden tillbestämmelserna om alt ett undantagande från ATP påverkar rätten tillpensionstillskott är all man velat 2 protokoll 1979/80:113 Anslag till allmän försäkring undvika att förmåner utgår som inle skulle ha utgått omvederbörande hade varit med i ATP. I annat fall skulle pensionstillskott så attsäga kostnadsfritt fylla ut der, del som försäkrade, vilka har varit anslutnatill ATP, istället får i form av ATP. Denna fråga har många aspekter. NilsCarlshamre hade en partivän i pensionskommittén, och sviker mig inte minnet såreserverade han sig icke när det gällde kommitténs slutliga, sammanfallandesynpunkter i denna fråga. Till vill jag bara säga att vi serdel som ytterst angeläget och viktigt alt slå vakt om den välfärd och dentrygghet vi har skapat för pensionärerna. Här finns mycket kvar att göra, ochjag har pekat på det. Vårdfrågorna och omsorgsfrågorna är utomordentligtviktiga. Här står samhället - bl. a. landsting och kommuner - inför omfattandeoch krävande uppgifter, och här måste insatser i ökad utsträckning komma tillstånd. Vi måste slå tillbaka angreppen mot tryggheten. Alt i det lägel stigafram med en rad överbud - för jag betecknar det som överbud - tillhör inte denrealism man kan fordra av ett parti som är representerat här i . upprepar vad han sade i etttidigare inlägg. Temat är fortfarande: De får skylla sig själva. Jag känner inget behov av att repelera del jag sade i miltförra anförande. Om någon mot förmodan skulle finna det värt alt ta del av deten gång till, så kommer det att finnas i protokollet. Jag skulle särskilt viljabe att utnyttja den möjligheten. Då skall han finna att anförandetinnehöll helt andra ting än de han trodde när han svarade. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifallersocialförsäkringsutskoltets hemställan i belänkande13 punkt 2 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av SvenAspling m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. ningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav Nr 113 Anslag till allmän Mom. 2 försäkring Ptmkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m . Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 420 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande13 punkt 5 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 420 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Ptmkterna 6, 7 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1979/80:22med anledning av motion om avveckling av dödsbo 1979/80:23med anledning av motion om samtycke till adoption 1979/80:25med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till jämte motion 1979/80:26 medanledning av motioner om underhållsbidrag Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område § 9 internationell ordning på informationens och masskommunikationens område Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /80:18 med anledning av motioner om stöd till en nyinternationell ordning på informationens och masskommunikationens område. I detta betänkande behandladesmotionerna /79:863 och 1979/80:618 av m. fl. (vpk), variföreslagits i likalydande yrkanden 1. att riksdagenuttalade sill stöd för tredje världens strävanden alt söka skapa egnanyhetsbyråer och egna organ för kultur- och informationsförmedling, 2. alt riksdagenhos regeringen begärde förslag om ett konkret åtgärdsprogram som stödde dennainriktning. Utskottet hemställde all skulle avslå motionerna1978/79:863 och 1979/80:618. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Vi skriver i vår motion 618 att västvärldensnyhetsbyråer "har total dominans i nyhetsförmedlingen över hela världen.Under täckmantel 'fritt informationsflöde' har man utvecklat ett nyhetsmonopolsom i hög grad styr nyheter och information i önskad politisk riktning." I motionen uppehåller vi oss mest vid tredje världensprobjem på området, eftersom de största problemen finns där. Men, herr talman, jag kan i detta anförande inte låta bliall nämna några ord om att vi själva tydligen sitter i en liknande knipa närdet gäller att fä fram väsentlig information. Vi är i vårt land också i höggrad fast i de stora västliga nyhetsbyråernas klor. Del speglas inte minst av nyhetsflödel , dådel amerikanska presidentvalet kan förefalla vara del viktigaste som händer ivärlden, trots att det är till själva valet. Dag ut och dag inmatas vi med TV-film från de stora hotellen i där någon tilltänktpresidentkandidat vinkar och ler mot oss. Inget sägs om den sociala verklighet som den vanligamänniskan i lever i. sägs om arbetarklassens problem och önskningar,och inget sägs ju egentligen heller om vilka politiska program som dessaamerikanska politiker står för. Vi ser en glättad, ytlig bild av ell resandecirkussällskap, som tar sig runt landet vinkande och leende. Det här kan inte bero på att våra journalister inte görvad de kan, utan det måste rimligen bero på att de stora nyhetsbyråerna förservåra redaktörer med sådant material all det komrner alt bli dominerande. Detkostar nämhgen pengar att göra egna filmer och egna reportage från grunden. Detgörs naturligtvis en del sådana, men del är inle de reportagen som dominerarvår nyhetsförmedling. Via de glättade reportagen sprids också en verklighetsbildsom inle många av oss känner igen sig i. Och är det dessa reportage somkanaliseras över tredje världens få informationskanaler så måste främlingskapetför människorna där kännas än större. Eftersom del är viktigt att människors egna kulturella ochpolitiska verklighet och vardag speglas i nyhets- och kulturförmedlingen har viskrivit dessa båda motioner om åtgärder för att bidra till en ny internationellordning inom informations- och masskommunikalionsområdel, främst för tredjevärlden. De fyra stora nyhetsbyråerna har, som vi nämner imotionen, en total dominans. UPI, AP, AFP och Reuter har avnyhetsflödel i hela världen. Den övriga världen - de socialistiska länderna,den tredje världen och övriga västländers egna byråer av typ vårt eget TT-delar alltså på övriga . Men, herr talman, det är inle bara på sändarsidan som detär olika förhållanden. Några siffror kan belysa den snedvridning som i dagförekommer: I i-länderna finns det 312 tidningar per 1 000 invånare -i finns det 29. I i-länderna finns del 676 radioapparater per 1 000invånare - i finns det 80. I i-länderna finns det 292 TV-apparater per 1 000 invånare- i finns det 19. Det s. k. fria informationsflödet förstärkt av ekonomiskmakt har lett till en situation där många, om inle de flesta, nationerskulturella självständighet i allt högre grad underordnas kommunikationsflödelfrån några få mäktiga marknadsekonomier, och då naturligtvis främst . Deunderordnas ett fåtal multinationella mediabolags kontroll och makt. Motståndet mot denna ordning har, som ocksåutrikesulskottet noterat, växt. Ett första steg mot alt bryta dominansen frånden kapitalistiska västvärlden har varit det samarbete tredje världens länderinlett mellan sina nationella nyhetsbyråer i den s. k. nyhetspoolen. Men det ärhelt otillräckligt. Visst har en förändring så sakleliga inletts också frånUSA:s sida efter två senaste möten. Men det är snarare fråga om enförändring i taklik än en förändring i sak.