prot · G309168 · 1979-12-31 00:00:00 — måsteställas för att hälsa och miljö skall kunna skyddas. Regering och riksdag måste därför ta sitt övergripandeansvar och i så stor utsträckning som möjligt försöka hålla tillbakasatsningarna på kol till dess att den nyareningstekniken har hunnit i fatt utvecklingen. Det gäller speciellt i områdenoch kommuner, där det finns alternativ eller där man med litet god vilja kanskjuta på kolinvesteringarna. I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att församtliga storstadsområden, som vill få bort oljan från sinfjärrvärmeförsörjning, finns alternativ till kolförbränningen i form avhetvattenledningar från kärnkraftverken. Malmö- och Lundaregionerna harBarsebäck, har och har Forsmark.Naturgas, flis och torv är i de här sammanhangen helt orimliga alternativ, somenergiministern också har påpekat tidigare i debatten. Inom ramen för det utslag som kärnkraftsomröstningen gav,dvs. att vi skall ha en avveckling fram , måste möjligheten attbygga dessa hetvattenledningar allvarligt prövas. Därigenom skulle man vinnamånga fördelar: Man skulle få tid på sig för att ta fram den nya renakoltekniken. Man skulle få kraftiga förbättringar när det gäller miljö ochhälsa jämfört både med användningen av kol och med nuvarande oljeförbrukning.Man skulle få förbättringar i affärerna gentemot utlandet. Man skulle få ettökat oberoende i energipolitiken och man skulle få ett bättre energiutnyttjandenär det gäller gjorda investeringar. Detta är fördelar som är så påtagliga frän statsmakternas sida bör vara beredd att välja den något kortareavskrivningstid på hetvattenledningarna som folkomröstningen innebar. Det är möjligt att det från strikt företagsekonomiskasynpunkter vore billigast att fortsätta att släppa ut hälften avkärnkraftverkens producerade energiinnehåll direkt i havet för att kunnaproducera litet mer el. Detta gör att kraftföretagen inte längre från sinautgångspunkter tycks vara särskilt intresserade av att satsa på att utnyttjakylvattnet för uppvärmningsändamål i storstadsområdenas fjärrvärmenät. Regering och riksdag har däremot en skyldighet att ocksåväga in hälso-och miljöeffekter liksom andra övergripande målsättningar ienergibesluten och bör därför göra en övergripande bedömning. När energiministerCarl Axel utfärdar sina "provisoriska riktlinjer förkolpolitiken" räknar vi från socialdemokratiskt håll med att regeringenmed hänsyn till hälso- och miljöproblemen kommer att ta det mycket försiktigtpå kolsidan. I annat fall tror jag att reaktionen från olika håll kommer attbli ganska negativ. Man bör alltså allvarligt överväga alternativet medhetvattenledningar från kärnkraftverken för att klara storstädernasvärmeförsörjning och därigenom dra ned en del på den stora satsning på kol somnu är på väg att genomföras. Låt mig sedan, herr talman, säga några ord omoljepolitiken i anslutning till socialdemokraternas reservation 6 angåendebyggandet av en katalytisk kracker. Utgångspunkten är att den importerade oljanännu framåt kommer att förbli vårt viktigaste energislag. Den måste bl. a. innebära att vi med hänsyn till att oljan Nr 168 nu måsteimporteras så långt det är möjligt skall öka vår förmåga att stå emot den kriser närdet gäller försörjning med olika oljeprodukter, Socialdemokratinanser att måste föra en oljepolitik som sprider riskernaoch som ökar vår försörjningstrygghet. Också inom ramen för Energipolitikenexisterande raffinaderikapacitet måste flexibiliteten och förädlingsgradenökas. Vi måste inom landet kunna förädla fram de ur försörjningssynpunkt mestkänsliga oljeprodukterna. Men det blir inte mycket bevänt med den utökadeberedskapslagring av råolja som vi har fattat beslut om, om vi inte kanomvandla råoljan och de tunga eldningsoljorna till de lätta kvaliteter-bensin,flygbränsle och lätta eldningsoljor - som oundgängligen är nödvändiga i olikakrislägen. Denna flexibilitet kan bäst åstadkommas genom att statengår samman med den svenska oljekooperationen i byggandet av en s. k. katalytiskkracker. Vi har också här långsiktiga tendenser. De visar klart att tillgångenpå råolja alltmer kommer att utgöras av tyngre kvaliteter medankonsumtionen i både och i övrigt utvecklas mot en allt störreandel av lättare oljor, såsom bensin, flygbränsle, diesel, eldningsolja 1 ochpetrokemisk råvara. Den utvecklingslinjen beskrevs redan i folkpartietsenergipolitiska proposition . Det här är alltså inte något somsocialdemokraterna helt plötsligt har velat peka på, utan det är mer ellermindre allmänt gods när det gäller utvecklingen på energiområdet. Den tid som har gått sedan den dåvarandefolkpartiregeringen skrev sin proposition har ytterligare bekräftat dessautvecklingslinjer i fråga om oljeförsörjningen. Konsekvenserna av utvecklingenär att vårt land även vid små kriser i oljeförsörjningen riskerar att få enomfattande brist på lätta kvaliteter, om vi inte garderar oss genom enkatalytisk kracker. De lätta kvaliteterna är som bekant oerhört svåra attersätta med alternativa bränslen. En aktiv oljepolitik måste alltså, som vi serdet, innebära byggandet av en katalytisk kracker. Det vore annars oförsvarligtfrån försörjningssynpunkt. Man kan också konstatera att de prisdifferenser somexisterar mellan tunga och lätta oljor tycks hålla i sig i varje prisuppgångeller prisnedgång. Det gör att ett sådant här projekt med mycket storsannolikhet är ekonomiskt säkerställt. Jag vill inte i onödan söka sak med näringsutskottetsmajoritet i denna fråga. Vi har lagt fram vår reservation nr 6 närmast därföratt vi anser att ett tillkännagivande till regeringen är den logiska konsekvensenav vad utskottet uttalar om behovet av en katalytisk kracker. "Utskottet vill ånyo understryka vikten av att allarealistiska möjligheter att stärka försörjningsberedskapen på oljeområdet tastill vara. En kracker-anläggning i skulle kunna minska den svenskamarknadens beroende av den s.k. spotmarknaden för färdiga produkter. attregeringen prövar möjligheterna att förstärka den svenska oljeberedskapengenom att staten deltar i byggandet av en anläggning för katalytisk krackningsom kan vidareförädla de tunga eldningsoljorna." Medreservation nr 6 vill vi trots allt markera att regeringen nu måste ta tag 59 Nr 168 i denna fråga, som är så viktig för oljeförsörjningstryggheteni vårt land. Tisdaeen den '"' låta tiden bara rinnaundan. 10 juni1980 ed detta, herr talman, yrkar jagbifall till samtliga socialdemokratiska reservationer i närinesutskottetsbetänkande nr 70. () replik: Såsom framgick av inläggråder det beträffande den katalytiska krackern en mycket blygsam skillnadmellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Majoriteten tycker att detta ären viktig sak och att regeringen självfallet bör pröva förutsättningarna för ensådan kracker. Jag tror alltså inte att det här råder någon reell motsättning.Jag delar uppfattningen att det är viktigt att vi har en tillräcklig kapaciteti landet på detta område. Den placering som här har diskuterats kan också varaden lämpliga. Likväl måste man självfallet mycket noga pröva de ekonomiska ochtekniska förutsättningarna, innan man går vidare. Jag vill göra en kort kommentar beträffande detta med kol.Utskottet har inte haft någon invändning mot propositionens resonemanghärvidlag men har inte heller närmare kommenterat det. ochjag är säkert helt överens om att vi skall satsa på inhemska energikällor sålångt det går men att dessa inte finns tillgängliga i någon verkligt storomfattning . Först en mognadsprocess kan ge oss väsentligatillskott . Jag delar också uppfattningen att det är mycket angelägetatt pröva frågan om hetvattenledningar från kärnkraftverken för att på detviset kunna utnyttja energin på ett mer effektivt sätt och därigenom minskaoljeberoendet för storstädernas uppvärmning. Vi får se vad de nu pågåendeutredningarna kan ge för resultat i detta avseende. Såsom utskottet påpekar ärdet bråttom med ett beslut i denna fråga. Om vi skall ersätta oljan med något annat bränsle under1980-talet. står egentligen bara kol till buds på uppvärmningssidan. Kol ocholja har miljömässigt relativt jämförbara effekter, vilka dock är beroende avkvalitet och reningsanläggningar. Det är viktigt att man undviker att byggafast sig i en föråldrad kolteknik. På den punkten har jag ingen annan mening.Men det vore också farligt att enbart vänta på de förnybara energikällorna och1990-talet. Vi måste minska vårt oljeberoende.Kommunernas uppvärmning är den strategiska punkten. Här är det nog ofrånkomligtmed en viss kolintroduktion. Den bör ske på det miljömässigt riktiga sätt somhar angivits i propositionen och som är utgångspunkt för det nu pågåendeprojektet och hälsa. () replik: Det gläder mig att höra att har en likartad syn på behovet aven aktiv oljepolitik och på vad detta kräver i fråga om möjligheter att inomlandet förvandla tunga eldningsoljor till de lätta kvaliteter som verkligenär strategiska från oljeberedskapssynpunkt. Det är bara att hoppas 60 att regeringen tar tag i dennafråga och inte låter tiden rinna i väg ytterligare. Oljekrisernalåter sannerligen inte vänta på sig utan kommer med allt större ''' "8 Närdetgällerkolet och den kolsatsning som kommer vill jag säga att det är heltklart att vi inte kan vara fullständigt utan kol. Vi måste i ökande-------- ------- utsträckningersätta oljan med kol för att klara uppvärmningen under Energipolitiken 1980-talet.Men det finns all anledning att varna för miljökonsekvenserna Vibör så mycket som möjligt undvika kolet, om det finns några alternativ.Jag har när det gäller storstadsområdena pekat på de alternativ som därexisterar genom att man kan utnyttja det hetvatten som går bara rätt ut ihavet. Min förhoppning är att man skall göra en ordentlig analys på dennapunkt och inte, på grund av regeringens sammansättning, drabbas av Kol och olja är inte jämförbara ur hälso- ochmiljösynpunkt. Det är litet dåligt av att hänvisa till pågåendemiljöutredningar för en framtida bättre kolteknik. Det är ju nu som man frånmånga håll vill att beslutet om kolkraftvärmeverk skall fattas. Sedan skall mankomma fram med anvisningar för den nya tekniken. Sannolikt är väl den nyatekniken för förbränning inbyggd i själva maskineriet. Då går det inte attkomma efteråt och rekommendera en annan typ av maskineri, för då har man redanbyggt sig fast. Detta är problem som statsmakterna måste ta väldigt allvarligtpå. () replik: Här som på andra energiområden får man räknamed en fortgående utveckling i fråga om miljö och säkerhet. Den kolteknik somkan komma att tillämpas är säkert väsentligt bättre från miljösynpunktän den som vi kan tillämpa . Men har man kommit enbit på väg, och vi skall utnyttja de erfarenheterna - det var framför allt detjag ville säga - för att, när vi utnyttjar kol. få minsta möjligamiljöeffekter. Jag delar inställning att vi skall undvika kol. när det finns bättrealternativ. Hetvattenledningar kan mycket väl vara ett sådant bättrealternativ. Vi har också varit överens om att förnybara energikällor kan höradit. Men olja är inte ett bättre alternativ. Det betyder att vi i vissutsträckning måste ersätta olja i uppvärmningssystemen med kol även under1980-talet med den bästa tänkbara tekniken. Gör vi inte det, risker viverkligen att få känna av oljekriserna. Det är precis som : De låter inte vänta på sig. LENNARTPETTERSSON (s) replik: När man diskuterar om man skall välja koleller olja är det ungefär som när man skall välja mellan pest och kolera, somen känd partiledare sade . Det är alltså en svåravvägningsproblematik. Jag hävdar att kolet med nuvarande reningsteknik ärbetydligt mera ogynnsamt än oljan ur hälso- och miljösynpunkt. Men en ny teknikär på väg, och får vi bara ett antal är på oss kan kolet efter hand bli alltrenare och Det är helt klart. Men när man balanserar de risker man tar i vissakrissituationer mot de hälso- och miljökrav man måste ställa, är frågan om detinte är riktigt att fatta beslut som innebär att man skjuter uppkolintroduktionen i kraftvärmean-läggningar och försöker hanka sig fram medprovisoriska oljeeldningsanläggningar till dess man får fram det nya renadekolet. För invånare i en kommun eller inom en region där miljön skulle bliväsentligt försämrad eller hade utsikter att bli väsentligt förbättrad längrefram tror jag att valet är ganska lätt. Jag tror alltså att de övergripandenegativa effekterna i en förvärrad krissituation inte blir så stora om manförsöker hanka sig fram. Därför vill jag att man skall pröva möjligheten att ivissa fall skjuta upp kolinvesteringarna och i andra fall acceptera dem. Manbör också allvarligt pröva om man kan satsa på hetvatten från kärnkraftverk. (vpk): I anslutning till det fördareplikskiftet skulle jag vilja börja mitt inlägg med att säga att alla i dagväl är överens om nödvändigheten av att under kraftigtminska oljeberoendet, inte minst av miljöskäl. Den stora del - närmare hälften- av oljan som används för uppvärmning av bostäder och lokaler måste minskasgenom en förbättrad hushållning och övergång till andra bränslen ochuppvärmningsformer. Detta råder det ganska stor enighet om. Det skulle ocksåbli billigare än med dagens och morgondagens oljepriser. En ordentlig satsningmåste därför ske på alternativa och förnybara energikällor. Man måste bygga utfjärrvärme med systematisk installation av kraftvärme. Man måste ta till varaspillvärme från industrin. Man måste bygga ut det industriella mottrycket ochsatsa på solvärme. Som ett apropå till resonemanget om hetvattenledningenvill jag påpeka att man i detta sammanhang bör vara uppmärksam på att ensatsning pä jättestora hetvattenledningar från kärnkraftsreaktorer skulleinnebära en minskad elströmsproduktion under reaktorernas användningstid, ochdet skulle minska handlingsfriheten för framtiden. Med en sådan snabb satsninghar vi inte råd att satsa på alternativa energikällor. Vi kan intefortsätta att satsa på kärnkraft och hetvattenkulvertar för många miljarderkronor och räkna med att kunna göra den nödvändiga satsningen påandra förnybara och miljövänligare energikällor. Jag kommer i detta inlägg att i huvudsak uppehålla mig vidvad som kan betecknas som energihushållning. En systematisk och planeradhushållning med energi är nödvändig och spelar på kort sikt en minst lika storroll som tillförseln av energi från nya energikällor. För att nå en ordentligeffekt av olika hushållningsåtgärder är det nödvändigt att samhället, stat ochkommuner, har. tillgång till verksamma medel för att styra både produktion ochkonsumtion av energi i önskvärd riktning. Först då kan man säga att samhället ipraktiken har en medveten energipolitik. Erfarenheterna har visat att dehittillsvarande styrmedlen har varit helt otillräckliga. Den s, k.frivilliglinjen har inte medfört särskilt Först om olika hushållnings- och besparingsåtgärder har kunnatkombineras med ökade vinster inom privat näringsliv och fastighets-ägande hardet visat sig att intresset blivit tillräckligt stort för att nå någraväsentliga effekter i fråga om energibesparing. Vad som behövs är dels en ordentlig inventering av olikaåtgärder för att kraftigt få ned energiförbrukningen i befintlig bebyggelse,dels metoder för att konkret förverkliga ett program som i första hand tarsikte på åtgärder som sparar mest energi i förhållande till insatsen. Frånvänsterpartiet kommunisterna upprepar vi det vi sagt. nämligen attdetta kan ske bara genom en samhällelig styrning, genom en lagstiftning som gerkommunerna medel att förverkliga de energimål vi måste uppnå. Vpk har därför ien av de motioner som behandlas i förevarande betänkande föreslagit en särskildlag om energihushållning som skulle ge de nödvändiga styrmedlen. Detta ikombination med tidigare åtgärder och en särskild koncessionsnämnd som ettorgan för granskningen av enskilda åtgärder inom industrin är vad vi harföreslagit som nödvändiga instrument för att uppnå den systematiska ochplanerade hushållning med energi som så många förespråkar i ord men så få ärberedda att genomföra i praktiken. Regeringen aviserar vissa åtgärder liksom förslag till enny eller ändrad lagstiftning på dessa områden, men det är viktigt attunderstryka att samhället via stat och kommun måste få klart uttaladebefogenheter att ingripa inom varje område där onödig förbrukning av energiförekommer. Det är också viktigt att skatter och taxor får en sådan utformningatt storförbrukare inte gynnas på småförbrukares bekostnad. Då det gäller värmeförsörjningen ärutbyggnaden av fjärrvärmesystem en av de viktigaste åtgärderna.Fjärrvärmesystemet är överlägset andra system genom att det möjliggöranvändning av flera olika slags bränslen. Även solvärmen kan med fördelanvändas i kombination med fjärrvärmesystem. I en särskild motion, nr 438. harvpk tagit upp frågan om olika åtgärder för att underlätta användningen avsolvärme. Enligt vår uppfattning är det angeläget att snabbt söka utvecklasolvärmetekniken för att bl. a. kunna ersätta en del av oljan. Vi menar att ettprogram för solvärme bör fastställas, varvid följande åtgärder börvidtas: Ett statligtinitiativ bör tas i syfte att förmå alla kommuner att inom ramen för sinenergiplanering dels inventera tillgången på mark lämplig för centralasolvärmeanläggningar, dels vid fastställande av byggnadslov inom områden somkan vara lämpliga för solvärme se till att uppvärmningssystemen dimensionerasså att de senare kan utnyttjas för solvärme. I syfte att geunderlag för serietillverkning av solvärmeutrustning, bör regeringen tainitiativ till ett särskilt program för produktion av solvärmt tappvarmvatten ibefintliga fjärrvärmenät . I samma syftebör regeringen ge möjlighet att uppvärma olika störrestatliga byggnadskomplex helt eller delvis med solvärme. Regeringen böruppdra åt industridepartementet att i samverkan med undersöka möjligheterna att Nr 168 bilda ett statligt utvecklings- ochtillverkningsföretag för solvärmeproduk- den 'er. 10 juni1980 en annan motion, nr 317. tar vpkupp frågan om ett statligt program för varvtalsregleringav industrins pumpar, fläktar och liknande anordningar, Enersipolitiken åtgärder som skulle kunna spara inminst lika mycket el som ett Vi påpekade i motionen bl. a. att varvtalsregleringar i de flestafall är ekonomiskt lönsamma och att det från samhällsekonomisk synpunkt bordevara en självklarhet att hushålla med energi så länge en inbesparadkilowattimme är billigare än en nyproducerad. Jag vill, herr talman, kommentera några vpk-motioner ochnäringsutskottets skrivning med anledning av dessa. Först då de av mig berördaförslagen om energihushållningslag och en särskild koncessionsnämnd. Härskriver utskottet att det vill erinra om att de administrativa styrmedlenrörande näringslivets energihushållning f, n, ses över. Vidare skriverutskottet att det i utredningsuppdraget ingår att lägga fram förslag om ensärskild lag om energihushållning inom näringslivet. Då det gäller stödet till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. hänvisar utskottet till tidigare beslut här i riksdagen.Utskottet skriver: "Syftet med dessa ändringar är att öka möjligheternaatt mera aktivt styra stödet till de åtgärder som är mest angelägna frånsamhällets synpunkt." Därför anser utskottet att det inte finns anledningför att göra en sådan framställning till regeringen som vi yrkar på ivår motion. Det är ju litet skillnad, herr talman, mellan att görasådana här uttalanden - syftet är att öka möjligheterna osv. - och att konkretuttala sig för att man skall ge regeringen i uppdrag att utarbeta en sådan härlag, som vi anser vara nödvändig för att man skall kunna klara de storauppgifterna på energiområdet. Samma sak är det med förslaget om en särskildkoncessionsnämnd som skall styra industrins energianvändning. Härvidlag harutskottet erinrat om att den av "beslutadeenergisparplanen för befintlig bebyggelse ger samhället betydande möjligheteratt pä detta område styra industrietablering". Utskottet fortsätter:"Förslagen i propositionen torde medföra att samhällets styrmedel ytterligareförstärks," Med hänvisning till detta avstyrks vpk-motionen om en särskildkoncessionsnämnd som, det vill jag upprepa, verkligen behövs för att man skallkunna åstadkomma resultat på detta område. I motion 1402 tar man upp frågan om utvecklingen inomenergiområdet i och hemställer att regeringen skall ta initiativ föratt ge högskolan i uppdrag och erforderliga resurser för att bedrivaforskning bl. a. inom energiområdet i länet. Här hänvisar utskottet till detarbete som pågår och de uppdrag som har givits olika länsstyrelser och till attockså kommunerna har skyldighet att lämna uppgift om fullgörandet av sina Medhänvisning till detta menar utskottet att det inte är nödvändigt med någrasärskilda åtgärder med anledning av den här motionen utan att det 64 arbete som pågår bör avvaktas. Videlar inte den uppfattningen. tvärtomatt det hade varit värdefullt att redan nu göra ett sådant uttalande om att högskolani skulle bedriva den här forskningen på energiområdet i . Jag vill, herr talman, säga att jag inte kommer attkommentera alla vpk-motioner. Det skulle dra ut alltför långt . Men jagskall ta upp ytterligare ett par av dem som behandlas i betänkandet. Vi har i motionen 201 tagit upp frågan om satsningen påinhemska fasta bränslen. Vi har i det sammanhanget knutit an till detutredningsarbete som pågår när det gäller Norrlandslänen, och vi har specielltpekat på den utredning om fasta biobränslen som i hargenomförts med stöd från statligt håll. Def finns ytterligare en rad motioner, som har krav i denhär riktningen -på sådant stöd och sådana satsningar från samhällets sida. Härhar utskottet redovisat det som pågår och anser sig kunna konstatera, attsyftet med bl. a. motionen 201 från vpk i huvudsak är tillgodosett. Men dethindrar inte utskottet från att avstyrka motionen. Vid behandlingen av sådanahär motionsyrkanden har utskottet år sagt att motionernas kravegentligen är tillgodosedda och sedan har utskottet avstyrkt motionerna. Ochvis av erfarenheten av hur det alltså har gått med sådana yrkanden föredrar jagfaktiskt att vidhålla kravet på bifall till motionen. Jag har något berört solvärmen. Det gjorde jag redaninledningsvis i min kommentar till de repliker som gjordes före mitt anförande.Vi föreslår att skall uttala sig för ett framlagt program försolvärme, som jag också var inne på. Utskottet påminner om de skyldigheter som redan nu finnsför kommunerna att främja hushållningen med energi och verka för en säker ochtillräcklig energitillförsel. Utskottet redovisar vad som pågår bl. a. när detgäller statens byggnadsforskning och kommer fram till slutsatsen att man skallavstyrka vpk-motionen om satsningar på solvärme och möjligheterna att utnyttjaden. Detta gör utskottet med hänvisning dels till den lag som finns omkommunernas skyldighet att främja energihushållningen, dels till de berördaforskningsprojekt som pågår. Vi är inte till freds med det. Vi menar att det här är ettså viktigt område och att det är så bråttom att det finns all anledning attredan nu göra ett sådant bestämt uttalande om att man bör inrikta satsningen påsolvärme. Beträffande vattenkraften har utskottet med anledning avvår motion om att man skulle utreda de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för en ytterligare effektivisering av landets befintligavattenkraftverk hänvisat till att det finns en utredning tillsatt, som skallföreslå åtgärder för ett bättre utnyttjande av befintliga energiproduktions-och distributionsanläggningar och redan utbyggd vattenkraft. Utskottetunderstryker att det är synnerligen angeläget att man eftersträvar etteffektivare utnyttjande av vattenkraften i redan exploaterade vattensystem, menmed hänsyn till vad som anförts förutsätter utskottet att frågorna noga följsav regeringen och berörda myndigheter. Utskottet anför att motionärernasönskemål - här kommer det igen - torde i allt väsentligt vara tillgodosedda. 5 protokoll 1979/80:168 Nr 168 Vi är tveksamma till om det härverkligen skall vara tillräckligt, men vi Tisdaeenden kommer naturligtvis att med stortintresse avvakta de utredningar och de 10 iuni1980 förslag som på detta sätt aviseras.