prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till budgetsystemet föreslår föredraganden alt40 miljoner anvisas lill lån till den mindre skeppsfarien för budgetåret1980/81, något som utskottet tillstyrker. När det gäller den mindre skeppsfartens allmännakonkurrensförutsättningar vill jag bara framhålla atl del av regeringen kommeratt tillsättas en särskild utredare med uppgift alt belysa den mindreskeppsfartens utvecklingsmöjligheter med hänsyn lill de fördelar som denna harfrån miljö- och energisynpunkt. I detta sammanhang bör utredaren också belysade fördelar som kan finnas i olika samverkansformer. Partredarnaoch deras beskattning har varit uppe till diskussion i samband medbehandlingen av den här propositionen. Del har inle varil möjligt att nu 2 åstadkomma några ändringar på dettaområde, utan utskottet har pä skatteutskottetsrekommendation förutsatt att de här problemen kommer atl Nr 166 prövas av den utredning som har alt granska underskollsavdragen. Regeringenoch utskottet föreslår atl den nu gällande lagen beträffande z: ;_: loon vissa regler för ulflaggning av fartyg skall förlängas allgälla t. o. m. utgången I sammanhanget har utskottet understrukit alt tillämp- Siöfartspolitiken ningen av överlätelselagen förutsätter ett väl fungerandesamrådsförfarande, ' där parterna inom sjöfartsnäringen i varje enskiltärende yttrar sig till kommerskollegium. Låt mig nu la upp de frågeställningar som aktualiseras ide åtta reservationer som finns fogade lill utskottets betänkande 1979/80:26.Av tidsskäl måste jag bli rnycket kortfattad, och jag hoppas att de föregåendetalarna har förståelse för detta. Det är alltså inte elt uttryck för nonchalansall jag inte blir särskilt utförlig. och anser all detsjöfartspoliliska programmet är alltför vagt i konturerna. Del låter sig kanskesägas, men jag måste konstatera att del i reservation 1 inte heller precis"kryllar" av konkreta förslag. Utskottsmajoriteten delar statsrådets uppfattning atlstatens insatser bör koncentreras till sådana verksamheter ochIransportlösningar som dels ger det svenska näringslivet tillgång tilllångsikfigl trygga och regionala transporter, dels ger den svenskasjöfartsnäringen möjligheter att bibehålla sitt teknologiska och kommersiellaförsprång gentemot sina konkurrenter, dvs. atl trygga sjöfartsnäringenslångsiktiga konkurrenskraft. Socialdemokraterna vill däremot skapaförutsättningar "för sjöfart i statlig regi med statsägda fartyg". Vimenar i stället alt det är rederierna själva som fullt ul bör ta risken av sinabeslut. Att man sedan i enstaka fall kan bli tvungen att gä in och stödja eltförelag kortsiktigt är en annan sak. Socialdemokraterna har också reserverat sig till förmånför fortsatta bidrag till rederierna för alt dessa skall kunna läcka kostnaderi samband med sjöfolkels fria resor. Majoriteten delar däremotkommunikationsministerns uppfattning att kostnader av del här slaget - om vilkaavtal har slutits - skall belasta arbetsgivaren. Nuvarande regler leder tillatt rederier, som har en mycket hög personalandel och vilkas flottor sällanbesöker svensk hamn, fär stora bidrag som betyder ganska mycket för dessarederiers ekonomi. Andra rederier med långt driven rationalisering oeh litenbesättning fär däremot endast obetydliga bidrag. Föredraganden har föreslagit alt man skulle använda en delstatliga medel för att få till stånd praklikplatser ombord på fartygen, och della stöds av ett enigt utskott. Detta förslag är offensivt och framålsyftande till skillnad från förslaget om stödet för hemresor, som snarare verkar konserverande pä befintlig sjöfarlsstruktur. 1 propositionen förutsätter man atl vederbörande skall ha förvärvat behörighet som matros eller motorman för all slödel skall utgå. Dess värre kan det nog vara så, att ungdomar påbörjar praktik av det här slaget men atl de sedan ängrar sig och avbryter sin praktik. Dä fär del berörda rederiet genom dessa regler om stödei inle någon som helst ersättning. Utskottet förutsätter dock alt , som är 3 protokoll 1979/80:166-167 Nr 166 huvudman för verksamheten,uppmärksamt följer utvecklingen samt att Fredaeen den rnan, för den händelse elt oväntal slort antal elever skulle avbrytasin praktik 6 iuni1980 innan angiven behörighet erhållits,i sinom tid lämnar förslag till ändrade Siöfartsnolitiken Utskottets ordförande och moderatasamlingspartiet har i en reservation krävt att sjöbefälsulbildningenskall bibehållas i och . Utskottsmajoriletendelar emellertid utbildningsutskottets uppfattning all detta inte ärnödvändigt. Vi menar att riksdagsbeslutet om nedläggning av skolorna fallats sånyligen alt del inle finns skäl till omprövning. Utskottet förutsätter dock altUHÄ, som är den myndighet som närmast har ansvaret för här berörda frågor,uppmärksamt följer utvecklingen och, om så erfordras vidtar sädana åtgärder somsyfiar lill atl erforderlig utbildningskapacitet och ulbildningsstandard kanupprällhällas. hävdade atl del skulle vara svårt atl klararekryteringen av sjöbefäl till oeh , därför atl eleverna intebodde där. Men del vore väl litet märkligt om blivande sjöbefäl skulle behövahänga mor i kjolarna . Hur skall de då klara sig sedannär de går till sjöss och är långt borta från svenska landmärken? Utskottet har också haft att behandla en del förslag somberör trafiken pä hamn, och där är vi överens om alll utom när detgäller förslaget alt slopa fyr- och farledsavgifler för linjetrafik.Olle Östrand har pläderat för avslag på det förslaget. Syftet med åtgärdenär alt motverka att fartygen i stället för att gå direkt till svensk hamnutnyttjar konlinenlhamnar av den typ som finns i och föromlastning. Svenska hamnar och svenska företag kommer annars alt förloratillgången pä direklanlöp av fartyg i linjetrafik, vilket vi bedömerskulle vara olyckligt. Jag yrkar alltså avslag pä reservationen från BirgerRosqvist m.fl. Socialdemokraterna i utskottet reserverar sig lill förmånför ytterligare en utredning om civil bemanning av isbrytare ochsjömätningsfartyg. Jag skall i det här anförandet nöja mig med alt notera altföreliggande utredningar visar atl en övergäng till eivilbemanning skulle ökastatens kostnader med bortemot 50 milj. kr. för isbrytning och sjömälning. Idagens statsfinansiella läge är detta en orimlighet. : har reserverat sig till förmånför en omlokalisering av isbrytarledningen från fill . Ävenom vi har förståelse för de regionalpolitiska skälen för en sådan åtgärd finnsdet så starka organisatoriska, administrativa och ekonomiska skäl atl anföraemot del förslaget, atl utskottsmajoriteten anser sig böra avvisa kravet päomlokalisering av isbrytarledningen. Detsamma gäller kravet pä en villkorslösomstationering av isbrytarna. Vissa jobb kan naturligtvis bli aktuella där uppeom anbuden frän berörda varv är tillräckligt konkurrenskraftiga. Avslutningsvis skall jag helt kort kommentera två problemsom inle aktualiserats i reservationen men som har stor betydelse för sjöfartsnäring ens framlid. 34 pläderade påvpk:s vägnar för en svensk - jag skulle vilja tillägga oreserverad - anslutning tillUNCTAD-koden. Detta skulle emellertid enligt all expertis få förödande effekterför den såväl ekonomiskt som sysselsätlningsmässigt så viktigacross-lrade-trafiken. Regeringen och utskottsmajorileten är därför överens omatl arbeta för en EG-varianl av UNCTAD-koden som bättre skulle tillgodose densvenska sjöfartens och dess anställdas intressen. När vi om etl par timmar kommer all fatta ettbetydelsefullt beslul för svensk sjöfart, är det minst sagl vemodigt altsamtidigt behöva notera atl vi just nu har en hamnarbetarkonflikl som, om deninte får etl snabbt slut, hotar att slå ul många rederier, näringsgrenar ochhamnar. Här vill jag bara uttrycka den förhoppningen atl Svenska hamnarbelarförbundeloch övriga inblandade parter snabbt försöker nå en lösning på konflikten, somannars kan få katastrofala verkningar för såväl svenskt näringsliv och sjöfartsom mänga svenska hamnar. Jag ber avslutningsvis att få yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. Sjöfartspolitiken m. m. BIRGERROSQVIST (s) replik; Fru talman Jag skall med tanke på den knappa tid som vihar på oss försöka fatta mig kort även i repliken. nämnde något om atl vi hade sagt attavsaknaden av ett sjöfartspolitiskt program skulle ha bidragit fill den krissom sjöfarten i har råkat in i och till den slora utförsäljningen av fartyg.Rune , jag vidhåller de uppgifter som jag lämnade i milt inledningsanförande.Självfallet har denna brist påverkat ulflaggningen och utförsäljningen avfartyg. Statsmakterna har inle pä något sätt gått in och försökt styra dennaulveckling. För fyra sade man i etl sammanhang så här inomRedareföreningen: Ett statligt engagemang i svensk sjöfart är intensivtovälkommet. De borgerliga regeringarna har kanske anammat den inställningen.Nu ropar emellertid redarna på etl statligt beslut om stöd till sjöfarten. Det är ju etl nationellt intresse att vi har enhandelsflotia. Kan vi med den handelsflotia som vi har klara oss vid eneventuell avspärrning? Jag tvivlar på att vi har tillräckligt med fartyg undersvensk flagg. Under skötte svenska fartyg en del av vårförsörjning. Det hade målats "" på sidan. Vidare fanns detflaggor midskepps, och slora flaggor hade målats pä bog och låring. Jag troratt lejdtrafiken hjälpte oss en hel del under . Skulle viråka i samma situation, är dessa möjligheler beskurna : En tillräcklighandelsflotia finns inle. I fråga om hemresorna nämnde atl regeringenoch utskottsmajoriteten velat slopa dessa för att fä pengar till praktikplatserpå fartygen. Hemresor och praklikplatser är emellertid tvä hell skilda saker. Ivilken annan näring byter man sociala förmåner mot utbildning? Detta skullevara en hell ny väg. Vi vill behålla hemresorna och slår fast vid vårt yrkande. Sedan, frutalman, till bemanningen av isbrytarna. Sjöfartspolitiken m. m. bemannad med så många personer atl det motsvararbemanningen av tre superlankfartyg. När ulredningen har kommit fram till alldel är dyrt all bemanna isbrytare, har den tydligen utgått från alt del skallvara lika många civila personer som i del militära. Detta ger bl. a. en del avbakgrunden lill vän uttalande all utredningen är ofullständig och atl den hararbetat med etl icke helt korrekt material. () replik; Beträffande den transoceana linjetrafiken villjag säga atl del kunde vara lämpligt att nämna atl den trafiken ärmyckel kraftigt rabatterad. Hade man tagit ut fulla avgifter när del gäller dentrafiken, hade del givit en inkomstförstärkning på 29 milj. kr. Enbart förGöteborg skulle del ha rört sig om 17 milj. kr. 1 stället barman tagit ulendast 12 milj. kr. För del rör det sig om 6 milj. kr. Den trafikenär alltså myckel kraftigt subventionerad. Del tycker jag stämmerilla med den princip som kommunikationsministern slagit fast i propositionen.Ett enigt utskott har också helt ställt sig bakom statsrådels uppfattning ochsagt att "det är en viktig hamnpolitisk princip alt staten inte genomekonomiskt engagemang i en enskild hamn påverkar konkurrenssituationen mellanolika svenska hamnar". Den principen har vi slagit fast. Mot den bakgrunden kan man ställa sig frågan om del är riktigtatt på sä lösa grunder som det nu är fråga om gå in och hell slopa avgifternapå den transoceana linjesjöfarten. Vad får det exempelvis för effekt när delgäller feederlrafiken, som har mycket stor betydelse för många svenska hamnar?Det är det ingen som kan säga. En sak är naturligtvis klar; genom de här ätgärdernaändras transport-mönstret, och det får konsekvenser. Skall man föra över trafikfrån ett ställe till elt annal fär del konsekvenser för de hamnar som ärberörda - posiliva eller negativa konsekvenser. Eftersom man inte kunnat klargöra konsekvenserna tycker viatt det är för tidigt alt införa den här avgiftsbefrielsen . Skall man införaen avgiftsbefrielse tycker vi att elt grundläggande krav är alt den inte färdrabba andra hamnar, ulan då skall pengarna tas från annat håll. När det gäller definitionen, fru talman, finns del ingen som kan definiera begreppet linjetrafik. Talar man med redarnaså har de en uppfattning. Talar man med företrädare för departementet och sjöfartsverketsä har de en annan. Det tycker vi är yllerligare ett skäl för att inte gåin för den föreslagna principen. ROLFCLARKSON (m) replik: gjorde en föredömligt kort ochkoncis framställning när han bemötte de reservationer som finns tillutskottsbetänkandet. Men i del fall där han berörde den reservation som vimoderater och socialdemokraten står för tyckte jag nog althan gjorde det lätt för sig. Del kanväl inte vara rimligt att etl beslut enbart därför att det är fattatinte skall kunna undersökas eller upphävas. Om beslutet har byggt på Nr 166 felaktiga premisser och man snabbt kommer underfund med det, skall man Fredaeen den då bara av slentrian låta det hela rulla vidare så atl beslutet kanskemedför g jmj 1980 ödesdigra konsekvenser? Det kan inte vara riktigt, . Vi begär ingenting annat än alt man skall undersöka om debranschpro- Siöfartspolitiken gnoser som framkommit är riktiga. Är dedet måste vi se till alt etl olyckligt beslut rättas till.Något värre är del inle fråga om. Det gäller ju inte någol påvligt postulat. Vimåste kunna vara flexibla här. Vi gör oss ju stor ära i andra sammanhang av attvara det, atl la intryck och rätta oss efter utvecklingen. Här är det inle fråga om att se det på något annat sätt.Är beslutet felaktigt skall del rättas till även om beslutet har fattalsnyligen. Den andra invändningen ville skämtsamttillbakavisa med påståendet alt stora, starka sjömän inte skall hålla mamma ikjolen. Det vill jag bemöta lika friskt med all säga: Del kanske inte är mammasom sjömannen vill hålla i kjolen utan fästmön. Och dä är effekten bra myckettyngre. Del är inte fråga om all sjöbefälsskolorna i ochHärnösand skall bli lidande om man behäller hela utbildningsnätel. Det är frågaom atl ha kvar utbildningen också i och , inte att lägga nedutbildningen i och och ha kvar den i och . Detär fråga om all behålla hela utbildningsverksamheten. Sjöbefälsskolorna liggerju på dessa platser därför atl utbildningen är regionalt betingad. Del är välinte egendomligt atl i en landsända där sjöfarten spelar stor roll en stor delav befolkningen också ägnar sig ål sjöfarten. Det är väl mindre troligt, RuneTorwald, atl folkel i inland är intresserat av sjöfartsutbildning.Det är mer troligt atl man är det i , , , ochKalmar, där sjöfarten spelar en förhållandevis stor roll. Jag tycker att vi skall se till vad som är realiteter. Lätoss behålla alla skolorna tills vi får frågan utredd sä att ett nytt beslutligger på fast grund. Det är det enda rikliga vi kan göra här i när det gäller att skydda näringen. Det kostar inga pengar. Det spararpengar, . (vpk) replik: Utskollet avstyrker yrkandet i vpk-motionen ometl statligt rederi. Enligt utskoltets uppfattning är det av stor betydelse attden svenska sjöfartsnäringen kan utvecklas i sunda former och att konkurrenseninte snedvrids genom att staten engagerar sig som redare. påbörjades, som jag nämnde tidigare, densvenska fartygsrealisationen. Totalt försvann av den svenskahandelsflottan, på grund av tidigare felspekulationer. F. n. pågår en omfattande överföring av svenska fartygtill bekvämlighetsflagg och en lika omfattande utförsäljning av enheter ur densvenska handelsflottan. Salénrederierna har en egen arbetsförmedling, förlagd lillHongkong. Jag skulle vilja fråga : Är det vad utskottet menar med sunda 37 Nr 166 utvecklingsformer? Fredaeen den Genom en omfattande överföring av svenska båtar lillbekvämlighelsflagg 6 iuni1980 staten miste om 800 milj. kr. sjömanskåren kraftigt decimeras. Siöfartspolitiken ' lagen om tillstånd om överlåtelse av fartyg föreskrivs "att delsärskilt skall beaktashur överlåtelse påverkar effektiviteten och sysselsättningen inom sjöfartsnäringenoch de ombordanslälldas förhållanden". inleheller "strida mot väsentligt allmänt intresse". Ibekvämlighelsflaggfrågan uppenbarar sig de reella motsättningarna mellan äena sidan redarkapitaleis profifintressen och å andra sidan sjöfolkets och del allmännasintressen. I förevarande betänkande avstyrker utskottet värt krav på skärpt restriklivitet vid ulflaggning avsvenska fartyg till andra länder. Jag skulle vilja fråga : Vemsintressen tjänar ett sådant avslagsyrkande?Tjänar det sjöfolkets och det allmännas intressen eller tjänar delredarnas intressen? () replik: Låt mig börja med vad sade. Hanhävdade alt han var av den uppfattningen atl sjöfarlskrisen lillstor del är en effekt av all del inte förelåg elt sjöfartspolitiskt program.Jag hävdar alt krisen i första hand vållats av sammanbrottet på tankmarknaden,som i sin tur var en följd av oljekrisen. Det gick inte all skaffa frakter somgav täckning för rederiernas kostnader, ulan man körde helt enkelt med fraktersom inte ens gav täckning för löner. I längden kunde rederierna inte fortsättamed detta. Del hade vi inle kunnat kompensera pä annat sätt än genom atl statenskulle ha gått in med enorma belopp. Det var inte möjligt, eftersom det inteens finns ordentlig täckning för fraktkostnaderna när del gälleroljelransporterna. Sedan säger att det var fel att regeringenhär bedriver en byteshandel - eller hur han nu uttryckte det - mellan socialaförmåner och praklikplatser. Nej, det var inte alls så. Hemresorna är tillförsäkradepersonalen i avtal. Det är alltså inte så atl rätten till fria hemresorförsvinner. Staten löser inte rederierna från elt åtagande som rederier enligtgängse former har förbundit sig för i avtal. Delta tror jag del ärväldigt viktigt att klargöra - och jag är säker pä alt ärmedveten om del. Men jag är inle lika säker pä alt alla andra är medvetna omdet. De fria hemresorna försvinner inte när statsbidragen försvinner, ulanskillnaden blir bara den alt rederierna inle fär ersättning för kostnaderna fördem. I slället har vi valt den mer offensiva metoden, menar vi, atl använda igrova drag samma belopp för att skapa möjligheter lill praklikplatser ochdärmed trygga rekryteringen inom sjöfartsnäringen. OlleÖstrand hävdade att del är fel alt slopa hamn- och fyravgifierna för Jag skall inle fördjupa mig i detta. 38 kan framföra alla deargument som behövs för all klargöra atl del beslul somutskottsmajoriteten har fattat är del riktiga, och jag kan inte tro Nr 166 annal än att farhågor beträffande Norrlandshamnarna är Fredaeen den överdrivna. RolfClarkson sade att det är viktigt atl ändra på ett beslut om det är felaktigt.Ja, del är det naturligtvis, men majorilelen tror all utbildningsut- Sjöfartspolitiken skottethar hafl fog för silt beslut, och vi har därför inte funnit något skäl all Vi anser atl några egentliga risker inle uppkommer, eftersomUHÄ har möjlighet atl anpassa utbildningsresurserna till de behov Om det sedan är mamman eller fästmön som binder den som skallutbilda sig så atl han vill ha utbildningen förlagd nära hemmet tror vi inte harnågon betydelse, eftersom han när han sedan kommer ut till havs ändå måsteha rätt läng distans lill båda. Jag hinner tyvärr inle ta upp men skall försöka göra det i nästa replik. () replik: När säger all jag har påstått altorsakerna till sjöfarlskrisen var alt vi inle hade någol sjöfartspolitisktprogram är väl det ändå en grov feltolkning. Vad jag sade i i början av millinledningsanförande var någonling hell annat. Jag ville dock slå fast altföljderna av denna kris för svenskt vidkommande kunde ha varit helt andra om vihade haft etl program som hade följt upp de här frågorna. Lät mig hänvisa till en sak som jag nämnde i milt tidigareanförande. Man lät tankfartygen gä lill utländska ägare därför alt rederiernapå grund av likvidiletsproblem var tvingade atl sälja dem. Det gällde bl. Man sålde några kvartsmiljonlonnare för perstyck, men hade man fått ytterligare tre eller på sig skulle man hafått ut stycket för dem, så mycket steg priserna. Då hade juockså rederiernas likviditet blivit bättre. Vad sedan gäller hemresorna är det sä, att man ifortsättningen enligl utskotlsmajoriletens förslag tvingas till atl förhandlaför atl få fria hemresor. Men när pengarna tas ur en förhandlingspotl försämrasju sjöfolkels möjligheter att förhandla sig lill andra förmåner. De friahemresorna var en förmän som tidigare staten hade betalat, men fär de somskall resa hem betala dem själva i den mån som redarens utrymme för atl genomavtal åta sig att bevilja förmåner blir mindre. Del är därför elt enhälligtsjöfolkskrav atl de fria hemresorna skall betalas av statsmakten. () replik: Det är inte rikligt alt ett beslut skall ståfast bara därför all del är presligemässigt uppbundet och alldeles nyligenfatlat. Sanningen är ju all underlaget för beslutet om indragningen avsjöbefälsskolor av kvalificerade bedömare anses vara alldeles för magert. Och alt på elt magert underlag fatta ett beslut som kanföra med sig omfattande och förödande konsekvenser som jag tidigare nämnt i mitt anförande vore beklagligt. Sjöfartspolitiken m. m. Jag vill också understryka alt dethär inte är fråga om något regionallänkande frän reservanternas sida när detgäller sjöbefälsutbildningen i landet. Vi vill inle att nägon sjöbefälsskolaskall läggas ner, utan vi vill ha kvar alla som finns och pånytt undersöka om våra farhågor är berättigade. Det vore mycket olyckligt om man här i frånregionala utgångspunkter skulle sätta sig emot en så rimlig begäran som den somvi framför i reservationen om sjöbefälsskolorna. RUNETORWALD (c) replik: Först några ord till . Han hävdaratl det var olyckligt atl vi fick sälja så inånga fartyg. Jag delar denuppfattningen, men del var alltså en effekt av alt del inte gick alt skaffafrakter som gav rimlig täckning för rederiernas kostnader. undrar vidare i vems intresseutskotlsmajoriteten anser att man inte skall ha statliga rederier. Ja, heltenkelt i allas intresse! Vi har nämligen den uppfattningen atl del är bäst föralla parter - såväl för rederierna som för deras anställda och för -att de som är kunnigast på områdel sköter svensk sjöfart. Vi tror atl desvenska rederierna sitter inne med den största kunskapen. Det är av denanledningen vi inle tror på några fördelar med en statlig rederiverksamhel. säger atl jag felciterade honom. Det ärmöjligt alt jag hårdrog vad han sade i inledningen av silt anförandebeträffande orsakerna till sjöfartskrisen. Han log som exempel atl man, om manhade kunnat senarelägga vissa försäljningar, hade fått en mycket bättreekonomi. Det är möjligt. Del är ofta så. men del är också någol av enspekulation. Orn rederierna själva hade varil säkra på atl man sju månadersenare skulle ha fått så mycket bättre betalt, hade de nog kunnat klara av denmanövern. Men de visste inte själva hur det skulle gå. Del kunde också ha gåttden andra vägen: del fanns rederier som väntade för länge och som också korn itrångmål. Vi vet också atl vissa gjorde sig slora pengar på alt åka över halvavärlden med oljelaster och inte gå i hamn förrän de fått besked om var de kundefä bäst betalt. När sedan andra gjorde likadant i nästa skede gick detplötsligt ät andra hållet, och de förlorade stora pengar. Jag är ingen vän avden sorlens spekulationer, men tyvärr förekommer sådana . vill jag än en gång trösta med attfarhågorna atl vi inte skulle ha kapacitet nog för alt utbilda svenskt sjöbefäloch för all täcka det långsiktiga behovet inle är grundade. Tvärtom kommer UHÄalt ha uppgiften atl se lill all de resurserna finns. Skulle det visa sig inle klarar utbildningen vid de tre skolorna har naturligtvis UHÄ enoavvislig skyldighet alt framlägga förslag om hur delta skall lösas. Del kanexempelvis innebära atl man får bedriva utbildningen något är längre än som vartänkt i och för att klara en tillfällig utbildningspuckel. Detråkar nämligen vara en puckel man har alt klara av framlill 1985 beroende på alt brisimönstringen har avvecklats. Förste vice talmannen anmälde atlRolf Clarkson anhållit att lill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätttill ytterligare replik. (vpk) replik: I det svar som gav mig gjorde han en soppa avde frågor jag ställt, och jag kan inte betrakta det sorn någol svar.