prot · G30998 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:98 §1 Upplästes följande inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om ledighet på grund av sjukdom fr. o, m. t. o. m.den 6 april samt på grund av enskilda angelägenheter fr. o. m. den 7 t. o. m.den 9 april 1980. Kammaren biföll dennaansökan. Anmälanom kompletteringsval till utskott Talmannen anmälde att () underdenna tid skulle tjänstgöra som ersättare för . §2 Anmälan om kompletteringsval till utskott Folkparfietspartigrupp har som suppleant i konstitutions- och jordbruksutskotten underTorkel ledighet anmält hans ersättare . Talmannenförklarade vald till suppleant i () suppleanti jordbruksutskottet Kersfin Sandborg (fp) §3 Justerades protokollen för den 22, 25 och . §4 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:146 omutbyggnaden av barnomsorgen Med hänvisning fill riksdagsordningens 6 kap. 1 § vill jag härmedmeddela att besvarandet av interpellation 146 av om utbyggnaden avbarnomsorgen inte kan äga rum inom föreskriven tid. Jag har kommit överens medinterpellanten att svaret skall lämnas . Om skyldigheten enligt radiolagen att informera isamhällsfrågor § 5 Omskyldigheten enligt radiolagen att informera i samhällsfrågor Utbildningsministern erhöll ordet för aft besvara (vpk) den 13 februarianmälda fråga, 1979/80:322, och anförde: har frågat mig om jag anseratt radiolagen innebär tillräcklig garanfi för att allmänheten genomSR-koncernen får erforderlig information i väsentliga samhällsfrågor. Enligt radiolagens 6 § skall programföretagen utöva sinrätt alt sända radio- och TV-program opartiskt och sakligt. Därvid skallbeaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda irundradion. Detta är alltså vad radiolagen säger. Detta utvecklassedan i avtalen mellan staten och de olika programföretagen. Avtalen är någotolika utformade, men där heter det bl. a. att "TV, riksradion ochlokalradion skall i lämplig form---- 1.meddela nyheter samt kommentera eller på annat sätt belysa händelseroch skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöverför att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. fråga kan alltså enkelt besvaras med enhänvisning till både radiolägen och avtalen mellan staten och programföretagen:det är alldeles klart att företagen inom har skyldighet att lämnaallmänheten erforderlig information i väsentliga samhällsfrågor. tror jag inte att är ute efter attdiskutera innehållet i radiolagen eller avtalen. I stället vill hon diskuterahur programenheterna inom TV-företaget i en konkret situation och i ett konkretfall har tolkat och tillämpat radiolagen och avtalsbestämmelserna. Dendiskussionen kan jag inte ta upp här i . Det tillkommer inte mig - ochinte heller - att här lägga synpunkter på program som säntseller inte sänts. Jag vill erinra om vad som sägs iradiolagens 5 § andra stycket: "Varje programföretag avgör ensamt vilka radioprogramsom skola förekomma i rundradiosändning som företaget anordnar. " (vpk); Jag tackar för svaret på min fråga. Enligt utbildningsministern ger radiolagen tillräckliggaranfi för att allmänhetens rätt fill en bred information skall tillgodoses.Nu inför folkomröstningen om kärnkraft har det emellertid visat sig att så inteär fallet. Den fruktan som många gav uttryck för inför ändringen av radiolageni samband med proposifion om radions och televisionens fortsattaverksamhet verkar tyvärr ha besannats. säger i sill svar att min fråga gällerett enskilt program. Så är inte fallet. Min fråga gäller radiolagen, mycketrikligt just den paragraf som själv åberopar. Där sägs detatt programföretagens rätt, enligt 5 § förstaoch andra stycket, skall utövas opartiskt och sakligt. Därvid ska/1 beaktas atten vidsträckt yttrandefrihet och informafionsfrihet skall råda i rundradion. Allmänheten har alltså rätt att ställa detta krav. Allmänheten har rättatt få en så bred och allsidig information som möjligt. Självfallet måste ettföretag som sträva efter opartiskhet och balans. Men, herrtalman, denna strävan får inte leda till att människornas rätt fillfaktaupplysning och känsloupplevelser kränks. Strävan efter opartiskhet ochbalans måste i stället tillgodoses genom att mångfalden ökar. Utbildningsministernhar också vid upprepade tillfällen sagt sig värna om just mångfalden. Men uppenbarligen inte riskerna med den mycket snäva tolkning av radiolagen somnu görs på vissa håll. Därmed blir utbildningsministern själv mångfaldensdödgrävare. Jagtycker all utbildningsministern undviker den principiellt vikliga frågan om vadkraven på opartiskhet och balans egentligen innebär. Men jag vill ge honomchansen en gång till. Får man tolka utbildningsministerns svar så, att han ilikhet med radionämnden anser alt kärnkraftsfrågan är en av de viktigastesamhällsfrågorna här i landet och att det därför är av största vikt attyttrandefriheten och informationsfriheten blir så vidsträckta som möjligt? German lagen den tolkningen kan inte varje program vart för sig balanseras, och dåmåste program få sändas också om motparten vägrar att ställa upp eller om enmotverklighet saknas. Omskyldigheten enligt radiolagen att informera i samhällsfrågor frestar med ett äpple, men en diskussion av den art hon efterlyserär i denna kammare förbjuden frukt. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag uppfattar det senaste inlägget som mycket allvarligt. Det innebäratt ledamöter inte har rätt att diskutera en av instiftadlag, i detta fall radiolagen. Därmed undviker utbildningsministern att ta uppen av de frågor som han faktiskt är satt till att försvara just somutbildningsminister, nämligen frågan om yttrandefriheten. Jag tycker att det ärallvarligt om yttrandefriheten på detta sätt skall beskäras också i dennakammare. Nej, så är det inte. Vad vill diskutera - det framgickmed all önskvärd tydlighet av det första inlägget - är de ställningstagandensom olika chefer på har gjort i ett aktuellt fall. Den typen avdiskussion hör inte hemma här i kammaren, även om man försöker drapera den iett slags principiell förklädnad. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Nej, jag diskuterar inte chefernas beslut på . Jagdiskuterar - som jag också framhöll i mitt första inlägg - 6 § i den av Om skyldigheten enligt radiolagen att informera isamhällsfrågor riksdageninstiftade radiolagen och vad där slår om yttrandefrihet ochinformationsfrihet, om oparfiskhet och balans. Man kan i och för sig säga attdet finns vissa minimikrav man kan ställa på , och det är altSveriges Radio skall garantera att radiolagen uppfylls i dessa avseenden ochinte, som uppenbarligen är fallet, alt man sneglar på vad utomståendepåtryckargrupper kan tänkas ha att säga om ett visst programutbud. Därmed hotasockså, herr talman, integriteten. Det är inget fel på radiolagen eller avtalen.Vad vill komma åt är den tolkning av radiolagen och avtalen somenskilda chefer på har gjort. Jag vill inte föra dendiskussionen här- det är ansvar att tolka gällande lagar ochavtal. (vpk): undviker faktiskt Jan-ErikWikström den väsentliga frågan i sammanhanget: Vad innebär egenfligenradiolagen? Skall man ge den en vidsträckt tolkning eller inte? Innebär radiolagen att man i en oerhört viktigsamhällsfråga skall kunna ge allmänheten den rätt till upplysning ochinformation som allmänheten kan kräva, den rätt till känsloupplevelse sommänniskorna också kan ställa krav på när det gäller - ellerinnebär lagen inte det? Det är detta som är den principiellt vikfiga frågan, ochdet är där jag inte har fått något svar. Jag upprepar: Det är inget fel på radiolageneller avtalet. Men tolkningen av lag och avtal skall inte göras av oss somsitter här i . Jag hoppas att nu förstår vad det är hon ärute efter. Det är faktiskt inte en principiell diskussion om lag och avtal utanen tolkning i ett aktuellt fall. Och det bör vi inte ägna oss åt här. (vpk): Uppenbarligen kan den av instiftadelagen tolkas så att yttrandefriheten beskärs. Då finns det ju all anledning attse över lagen. Vi lär få återkomma till den debatten nu , när vi ånyoskall diskutera här i kammaren. Men jag skulle ändå vilja fråga om haninte är beredd att ändra radiolagen så att man verkligen kan garanterayttrande- och informationsfriheten och så att lagen inte ger utrymme för sådanasnäva tolkningar som man på vissa håll nu uppenbarligen gör. Jag vill upprepa än en gång: Det är inget fel på radiolagen elleravtalet. Och jag har egentligen inte heller hört påstå del. Tolkningarkan göras på olika sätt och med olika grader av omdöme. Det har vi sett exempelpå. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag vidhåller den uppfattning som jag gav uttryck för , närden nya lagen kom till, nämligen att lagen de facto kunde innebära att yttrandefriheteninskränktes. Sä har också visat sig vara fallet. Jagtycker att den ordning vi hade tidigare, där kraven på opartiskhet och balansgällde hela utbudet, var bättre. Därför anser jag fortfarande att det är fel påden nuvarande radiolagen. Vi har också motionerat om en ändring i denriktningen. Men utbildningsministern och jag har uppenbarligen olikauppfattningar i det fallet. Omskyldigheten enligt radiolagen att informera i samhällsfrågor I fråga om del avtal som gällde tidigare för och detavtal som gäller samt i fråga om radiolagen är det ingen väsentlig skillnad,utan det är samma principer som ligger bakom. Jag vill hävda att del är fåländer som har sådana garantier för yttrandefriheten som de som gäller för densvenska radion och televisionen. söka sig fill länder där det finns inskränkningar på det här området, dåskall man söka sig till länder som kanske känner sig mer hemma iän jag. EVAHJELMSTRÖM (vpk): påstår att det inte föreligger någon väsentligskillnad jämfört med tidigare. Den uppfattningen tror jag att rätt ensam om. Denuppfattning som jag gav uttryck för, nämligen att den lag som genomdrevs av dendåvarande borgerliga regeringen innebär en inskränkning, har däremot mångaandra gett uttryck för. Lagen har ju också varit mycket omdiskuterad. Delär en väsentlig skillnad mellan alt mena att programmen skall balanseras varför sig inom programutbudet i resp. företag och att mena att den balanseringenskall ske inom koncernen i dess helhet. Det kan inte kommaifrån. Överläggningenvar härmed avslutad. Om studiesituationen för heltids studerande viduniversiteten § 6 Om studiesituationen för heltidsstuderande viduniversiteten Utbildningsministern ordet för att besvara (vpk) anmäldainterpellation, .1979/80:140, och anförde; dels om jag är införstådd med de problem somkvällsundervisning åsamkar heltidsstuderande vid våra universitet, dels vad regeringen ämnar göra för att snabbi råda bot påden otillfredsställande studiesituationen, dels om regeringen är beredd att föranstalta om attuniversitet och högskolor får de medel som krävs för att garantera attobligatorisk undervisning för studerande på helfart i ökad utsträckningförläggs . Låt mig först konstatera all högskoleutbildningen i dagvänder sig till många grupper av studerande med olika förutsättningar. Delokala högskolemyndigheterna ställs därför inför många avvägningsproblem bådeav pedagogisk och schemateknisk natur. Avvägningen mellan undervisning pådagtid resp. är ett problem. Det stora antalet deltidsstuderande harlett till en ökad undervisning på kvällstid. Det är givet att - som EvaHjelmström framhåller - undervisning på kvällstid är olämplig för mångastuderande. Lika väl är undervisning på dagfid olämplig för andra. Jag är förmin del införstådd med att det här kan föreligga problem och anser att det ärangeläget att planeringen så långt möjligt görs på sådant sätt att olikagrupper erbjuds lämpliga utbildningsmöjligheter. Det ankommer dock helt på delokala myndigheterna att på bästa sätt lösa problemen. Några särskilda åtgärderfrån regeringens sida finner jag inte motiverade. Jag vill stryka under att detenligt min mening är väsentligt att man i samband med informationen omutbildningen klargör vilka förutsättningar som gäller i fråga om undervisningenså alt de studerande kan ta hänsyn till detta vid sina studieval. Särskiltviktigt är delta i de fall man av resursskäl erbjuder endast ettundervisningsallernaliv. EVAHJELMSTROM (vpk): Jag lackar för svaret pä mininterpellation. I svaret framhålls att högskoleutbildningen vänder sigtill många grupper av studerande med olika förutsättningar. Detta ärnaturligtvis mycket positivt, även om den sociala snedrekryteringen består. Mendet är allvarligt att man inte skapar reella, likvärdigaförutsättningar för studier när del gäller skilda studerandegrupper. Ett av motiven för den nya högskolan var återkommandeutbildning. Man skulle i förvärvslivet kunna söka sig tilluniversiteten och högskolorna för att studera. Många tar tjänstledigt från sinajobb, och många har barn. Och vad möter de för verklighet? Jo, de erbjuds enutbildning som på grund av alt resurser saknas inte är vad de har rätt altfordra. De har ett färre antal kurser att välja mellan om de studerar pådagtid, vilket för många Utbildningsministern inser inte i sitt svar altavvägningen mellan undervisning på dag- resp. naturligtvis intebehövde vara något problem alls. säger att studier på dagfidär ett problem för vissa studerande, medan studier på kvällstid är ett problemför andra studerande. Men vad del här rör sig om är två helt skildasluderandekate-gorier, två kategorier som måste behandlas olika eftersom destuderar under vitt skilda förutsättningar. Den helfartssluderande kategorin har som sin möjlighet attförlägga deltagandet i undervisningen till normal arbetstid, dvs. Avdetta följer del absurda i att kräva att de som tillhör denna kategori skallförlägga sina studier till kvällslid - den enda tid som återstår för denstuderande småbarnsföräldern att umgås med familjen. Den halvfartsstuderandebehåller ofta sitt jobb och kan alltså inte studera på annan lid än ,varför många småbarnsföräldrar just väljer bort denna studieform. Vad jag vill peka på med min interpellation är just detfaktum alt den stora gruppen helfartssluderande ofta tvingas studera på devillkor som dikterar de deltidsstuderandes situation. Detta är enligt min uppfattning en orimlighet. Det finnsingen anledning fill att en stor grupp studerande på detta sätt kommer i kläm.Såvitt jag har kunnat utröna är man på instilufionerna medveten om det olägligai att förlägga en rad obligatoriska kursmoment till kvällsfid, men på grund avpenningbrist kan man inte skilja mellan studerandekategorierna, utan kursernagörs gemensamma med det undantaget att helfartsstudenterna samfidigt följerännu en eller två kurser. Del är helt omöjligt alt, som utbildningsministern säger,genom information "föra bort" de helfartsstuderande från en kurs somär förlagd . Det skulle de facto innebära att de helfartsstuderandefick ett mindre urval av kurser alt välja bland. För ensamslående helt ulanåtaganden för hem och familj går det naturligtvis bra, men försmåbarnsföräldrar - i synnerhet ensamstående mammor och pappor - finns detinget val. De kan helt enkelt inte binda upp sig ett par kvällar . Avett urval på tre fyra kurser inom samma moment återstår kanske endast en kurspå . Det är alltså inte konstigt att de helfartsstuderande känner sigdiskriminerade. Det är väl ändå innehållet i kurserna som skall avgöra vad manstuderar. Jag kan la ett exempel. En sådan viktig kurs som den som behandlar statsorganen iSverige - som helt naturligt är relevant inte minst för alla dem som tänkersöka tjänst inom den svenska statsförvaltningen - finns nu bara på kvällsfidför tvåbetygsslu-derande på den statsvetenskapliga institufionen i Stockholm.Detta får till följd att studenter med två betyg i statskunskap tvingas gå utmed väldigt knappa kunskaper om hur svenska myndigheter fungerar. På delta visurholkas kvaliteten i utbildningen. Det borde inte vara någon svårighet att inför varje terminförvissa sig om vilka studenter på helfart som absolut inte kan följaundervisningen på Om studiesituationen för heltidsstuderande viduniversiteten Om sysselsättningen vid fabriker i ochViskafors kvällar.Men det kräver resurser. De medel som krävs bör skjutas till, annars blir dennya högskolereformen för många ett tomt skal. Vi har en decentraliserad högskola med olikabeslutande organ som är sammansatta på sådant sätt alt skilda intressen skallkunna göra sig gällande. Även de studerande är representerade i styrelser ochlinjenämnder. Jag är övertygad om att det är möjligt för berörda organ att medde resurser som står fill buds organisera utbildningen på ett förnuftigt saft. (vpk): Jag är övertygad omatt de försöker göra sitt bästa, men när medelsfilldelningen är så knapptvingas de, som jag sade, att föriägga kurserna fill kvällsfid när detegentligen skulle behövas en dubblering - när man alltså skulle behöva hakurserna på både dag- och . Detta drabbar en stor grupp studerande. : Herr talman! Ja, det är ett problem som vi alla har att levamed försöka anpassa oss fill de faktiska resurser som står till buds. Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om sysselsättningen vid fabriker i och Industriministern erhöll ordet för alt besvaraRune Carlsteins (s) anmälda interpellation, 1979/80:143, ochanförde; har frågat mig dels om jagvill lämna en redogörelse för insatserna för fortsatt sysselsättning vidFirestones fabriker i och , dels vilka fortsatta insatser jag ärberedd att vidta för att klara sysselsättningen för dem som har varslats omuppsägning. Jag vill först lämna en redogörelse för de insatser somhitfills har gjorts för att bevara sysselsättningen vid fabriker.Redan när meddelade att manplanerade att upphöra med sin tillverkning i , tog jag direkt kontaktmed det amerikanska moderbolaget. ombads att försöka finna andragummiindustriföretag som kunde vara intresserade av att överta hela eller delarav verksamheten i och . Företrädare för industridepartementet har därefter hållitmycket nära kontakt med en arbetsgrupp i som har haft till uppgift attfinna ny sysselsättning fill fabriker och i vilken bl. a. defackliga organisationerna, länsmyndigheterna och kommun varit företrädda.I samverkanmed den konsult som arbetsgruppen har anlitat har departementets företrädaremedverkat bl. a. genom att ta kontakter med andra företag i gummibranschen. Sedan kontakter hade tagits med ett flertal företag, varavnågra seriöst övervägde all överta delar av , återstodtill sist två intressenter, och . inledde förhandlingarmed dessa båda företag, och jag har därefter hållit mig fortlöpande informeradom hur de har utvecklats. Såväl som hade för avsikt att efter ettöverlagande driva verksamhet vidare i endast begränsad omfattning.Inget av de båda företagen hade planer på att fortsätta produktionen avpersonvagnsdäck i . Under förhandlingarnas gång framkom att bådaföretagen hade för avsikt alt på litet sysselsätta ungefär hälftenav det antal personer som är anställda av . Stora ansträngningar gjordes för att undersökaförutsättningarna för och att överta var sin delav verksamhet. Därigenom skulle större delen av sysselsättningen iBorås och ha kunnat bevaras. Denna tanke måste dock överges, sedandet visat sig att den skulle leda till betydande negafiva konsekvenser försysselsättningen i . beslöt all överlåtadet svenska dotterbolaget fill på de villkor som parterna enats om. Detfanns enligt min mening varken formella möjligheter eller faktisk anledning förregeringen att försöka förhindra denna uppgörelse mellan och ,som också stöddes helt av de fackliga organisationerna. Trots allt innebar denatt en betydligt större del av sysselsättningen vid anläggningardirekt kunde räddas än vad någon hade vågat hoppas fidigare. Jag vill bestämt tillbakavisa påslåendealt jag skulle ha förhållit mig passiv i samband med ansträngningarna all finnaannan sysselsättning i och . Hans påstående vittnar omatt han inte är tillräckligt informerad om vad som har förevarit i denna fråga. Jag övergår nu fill att redogöra för de fortsatia ansträngningarsom görs för att finna ersättningssysselsättning åt dem som är verksamma iFirestones Boråsfabrik sedan sysselsättningen i säkrats genomHexagons övertagande. I samband med att övertog lovade bolaget såväl mig som de fackliga organisationerna att göraintensiva ansträngningar för att finna andra företag och annan verksamhet tillBoråsfabriken så att så stor del av sysselsättningen som möjligt kan bibehållas.Enligt vad jag har erfarit har ledning tillsalt tre arbetsgrupper inomkoncernen vilka sedan en fid fillbaka var för sig arbetar med att i första handfinna annan gummiindustri, i andra hand annan industri utanför gummibranscheneller annan verksamhet inom Om sysselsättningen vid fabriker i ochViskafors Om sysselsättningen vid fabriker i ochViskafors som kanplaceras i . ansträngningar sker i nära samarbete med denarbetsgrupp i som följt frågan med bistånd av en konsult. Jagräknar med alt få en rapport från och arbetsgruppen omresultaten av de ansträngningar som har gjorts. Enligt deunderhandsupplysningar som jag har fått finns det för dagen anledningatt vara relativt optimistisk, och jag utgår från att skall lyckas medsin uppgift så att sysselsättningen i kan räddas. Låt mig fill sist få göra ett påpekande i samband meddetta. Enligt vad jag har erfarit har varslatpersonalen i om uppsägning utan att iakttaga de krav på varseUidsom den s. k. främjandelagen föreskriver. Jag utgår givetvis från all bolagetämnar följa svensk lagstiftning. Lagens bestämmelser om viss varsel- ochuppsägningstid är ju bl. a. avsedda att underlätta myndigheternas strävandenatt finna ersätlningssysselsättning för de anställda. RUNECARLSTEIN (s): Jag ber alt få tacka industriminislern för svaret på mininterpellation. Anledningen till alt jag har besvärat industriministern ärnaturligtvis oron för sysselsättningen i . Situationen i är,som industriministern väl känner till, mycket besvärande, främst genomnedgången inom tekoindustrin. Mer än 10 000 jobb har förlorats i . I stortsett kan man säga att har haft en varvskris . När så jobbenförloras även inom industrigrenar som har lokaliserats till för att brytaensidigheten i näringslivet, så känns det extra smärtsamt. Den här gångengäller det , gummikoncernen som lokaliserades till för tio årsedan. Med hjälp av såväl statliga som kommunala insatser övertogman Gummifabrik. En ny modern anläggning uppfördes i . Enligtplanerna skulle 800 personer nyanställas för däcklillverkning, och det beräknadesall detta, tillsammans med sysselsättningen vid Viskaforsfabriken, skulle ge 1700 nya arbetstillfällen. Resultatet blev dock ett annat. I slutet av förra åretmeddelade att man hade för avsikt att lägga ner tillverkningen iBorås. Man meddelade att man hade stora förluster och att ytterligareägartillskott inte kunde påräknas från huvudkontoret i . För de 900anställda var detta ett hårt besked. Tack vare ett utomordentligt arbete frånde fackliga organisationerna och från den lokala arbetsgrupp som tillsattesmed företrädare för kommun, länsmyndigheter och facket, kom ett intensivtarbete i gång för att försöka rädda situationen för de anställda. Jag vill gärna vitsorda att departementels företrädare påett föredömligt sätt har biträtt den lokala arbetsgruppen för att försöka finnalösningar på problemet med alt klara sysselsättningen för de anställda såväl iBorås som i . Min kritik gäller insatserna i slutskedet, där jag anseratt industriministern kunde ha spelat en aktivare roll än vad som blevfallet. Uppenbart är all hade en önskan all snabbi kommaur fillverkningen i - man ville snabbt bli av med båda fabrikerna.Trelleborg hade anmält intresse för båda fabrikerna och förViskaforsanläggningen, men i slutskedet tog intresset för alt göra en snabb ochfördelaktig affär helt över allting annat. Det är i det läget som jag anser att industriministernkunde ha spelat en mer avgörande roll än vad som var fallet. Här delas minuppfattning av de fackliga organisationerna. Del hade varit möjligt att kallatill överläggningar mellan säljaren och de bada intressenterna för alltillsammans med fackets företrädare hitta en samlad lösning. koppladesemellertid bort ur den slutliga diskussionen i ett alltför fidiglskede.