prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — här tillstor del är fråga om, finns väldigt många som har olika sorters biinkomster,och då måste man ta hänsyn till om alla de andra biinkomsterna också skall bliskattefria. Jag säger inte detta för att jag pä något vis villförsvåra glesbygdsmänniskornas försörjningsmöjligheter genom att skatten påbärplockning bibehålls. Jag säger det för att litet grand belysa att problemetinte är så enkelt, utan att det finns många komplikationer. Därför är detviktigt att också de sidor som vi upplever som negativa tas med i denbedömning som man skall göra av frågan om skatteplikt för bärplockning. Jag vill bara i korthet notera attskatteutskottets ordförande åberopade ett enda skäl för att frågan nu skulle hakomplicerats, nämligen att uppköparna yrkat på denna avdragsrätt beträffandemoms. O.K., det var tydligen dumt av dem, eftersom nu skatteutskottetsordförande åberopar detta som skäl för beskattning - och det var det enda somherr sade nu i sitt inlägg. Jag hade i all vänlighet också frågat om hans synpunkterpå det faktum att man i våra grannländer har en annan inställning till dennafråga - i hel skattebefrielse. Enligt vad jag har inhämtat tycker maninte i att det är några problem - och det tycker man förmodligen inteheller i . Varför skall vi då skapa problem här? hartydligen exakt samma inställning som jag till den här frågan, och det glädermig. Här kommer det ena vitsordet efter det andra, och det är helt och hålletinstämmanden med motionen. Men så säger man att det uppstår det och det problemet.Det behöver det inte göra, om man bara klart och tydligt anger att här finnsett område som vi undantar från beskattning - punkt och slut. Det kan ju inte iprincip vara konstigare än att man skiljer på hobbyverksamhet och annanverksamhet. Exempelvis är det så att om man har två travhästar är dethobbyverksamhet, men om man har flera så blir det ett näringsfång som skallbeskattas. Så länge det är hobbyverksamhet är det alltså obeskattat. Det lärvara samma skillnader - och därmed också orättvisor - när det gäller biodling.Om det är en människa som inte har ett jordbruk, är det att betrakta som hobby- upp till ett visst antal bisamhällen. Men om det råkar gälla en lantbrukare -med ett aldrig så litet jordbruk - blir det ett inkomstfång, somskall beskattas. Men vi behöver inte gå in på deandra orättvisorna och orimligheterna för att få rätsida på det här problemet -och det är detta som vi motionärer är ute efter. Vi hoppas verkligen att detfrån regeringens sida blir någonting gjort, nar det nu visar sig att bl. a.skatteutskottets ordförande uttalar sig så helt i linje med den anda som kommittill uttryck i vår motion. BERTILJONASSON (c): har varit inne på de problemsom kan uppstå när man skall försöka klara det här. Och visst finns detproblem, det är Man får många gränsdragningsproblem, säger hon. Men dessa problem inedgränsdragning gentemot andra tror jag kan lösas ganska enkelt. Sedan är det alldeles klart att människor bör ha den inställningenatt vi skall betala skatt för en arbetsinkomst. Här är det emellertid mångagånger så, nar man far en mindre arbetsinkomst, att kostnaderna är större menatt verksamheten medför så många andra fördelar. Det skall vi också väga in närvi har att bedöma dessa frågor. Det går naturligtvis att peka på att det kan finnas någonmänniska som under ett eller annat bra bärär - som vi säger på fackspråk närdet finns mycket bär - kan få en rätt bra inkomst. Men detta hör i högsta gradtill undantagen. Jag vill här säga att det är slitsamt för människorna att fåihop den skörd det är fråga om, och de bör då kunna få den här fördelen, om detnu är en fördel. I motionen 604, som jag har varit med om att väcka,hemställs att hos regeringen begär prövning av möjligheten att befriainkomst av tillfällig plockning och försäljning av vilda bär och svamp frånbeskattning. Jag tycker att den motionen hade varit värd ett bättre öde änavslag. Huvudsaken är emellertid att det händer någonting, och det bör händasnart. Beskattningen av inkomster av bär-och svampplockning sade att jag delade hans åsiktom skattebefrielse. Vad jag delar med är hans intresse för atttillvarata glesbygdsmänniskornas möjligheter att skaffa sig en vettig försörjning- om det är detta som är ute efter. Jag tycker inte att den här fråganär så lätt att klara av. Jag sade i mitt första inlägg att problemet inte ärden skatt som man betalar utan den inställning som man har tillskattebetalning. Det finns möjligheter att i begränsad omfattning ha extraarbeten i glesbygden. Bärplockning är en möjlighet, fiske en annan, hemslöjdoch handarbete för försäljning en tredje. Där blir gränsdragningarna svåra. Detfinns också människor som odlar bär, exempelvis vinbär. Varför skall de betalaskatt för den inkomst de får på de odlade vinbären medan andra, som har tagitledigt från sina ordinarie jobb och plockar bär för , intebehöver betala skatt? Jag tar upp detta för att belysa att det inte är såenkelt som motionärerna ger uttryck för i sin motion och även i debatten. GÖTHEKNUTSON (m): Det är roligt att vill begäraordet för att bl. a. påpeka att hon på en speciell punkt delar min uppfattning.Det är alldeles riktigt att jag tycker att detta är en angelägen fråga för justglesbygdens folk. Bakgrunden till att jag första gången tog upp denna fråga iriksdagen var de ansträngningar som gjordes i , mitt eget hemlän. Därhade man då fått avsättning, bl. a. utomlands, för i princip hur mycket bär ochsvamp som helst. Men planerna kunde inte förverkligas i tillnärmelsevis denna 7 protokoll 1979/80:114-116 Beskattningen av inkomster av bär-och svampplockning omfattning.Risken för beskattning av denna verksamhet gjorde helt enkelt människornaobenägna att ga ut i skogen och plocka bär och svamp -åtminstone kom det intein särskilt mycket till uppköparna. När talade om svårigheterna att lösa dettaproblem vill jag erinra om att det egentligen är ännu svårare förskattemyndigheterna, åtminstone om de skall försöka åstadkomma rättvisa. Jagvill bara påpeka den orättvisa som kan uppstå mellan å ena sidan en ensammänniska och å andra sidan en familj som ägnar sig åt denna verksamhet. Deninkomst som man får från bär- och svampplockning läggs ovanpå en annan inkomst- det går inte att leva på bär allenast, för att göra en lätt travestering. Enensam person kan inte dela upp inkomsten som fallet är inom en familj, låt osssäga man, hustru och tre barn. Även om maken, inkomsttagaren, har plockat bärenoch själv säljer dem kan han utan vidare dela upp den här inkomsten på barnen,som kanske inte har någon annan inkomst. Sedan är det de sorn har bil och de som icke har bil. Densom har bil kan, som framhöll, yrka avdrag för bilresor somkanske vida överstiger de intäkter som han eller hon har fått. Och hur i allvärlden skall skattemyndigheterna kunna kontrollera det? Jag nämner detta som exempel på att det skapar mycketstörre problem att ha kvar den här beskattningsregeln än att slopa den. Därför,herr talman, får vi hoppas att regeringen - inte minst på grundval av vad somhar sagts här i kammaren - ser till att någonting blir gjort och följer iförsta hand exempel och i sämsta fall . FRIDABERGLUND (s): är till freds med att jag delarhans åsikt, men jag hoppas att han märkte att jag sade att jag delar hansuppfattning, om det är förbättring av glesbygdsmänniskornas levnadsvillkor somhan är ute efter och, kan jag tillägga, det inte bara är fråga om allmänskattekverulans. När det gäller sådana saker som nämnde isitt exempel om att man delar upp inkomster på barn och andra familjemedlemmarvill jag framhålla att vi har olika synsätt. Jag tycker att den som harinkomsten skall betala skatten. Varken små inkomster, förmögenheter eller någotannat skall delas upp på alla familjemedlemmarna. Där har vi olika synsätt påskatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Föredrogs betänkanden 1979/80:36 med anledning avpropositionen 1979/80:65 om dubbelbeskattningsavtal mellan ochTjeckoslovakien 1979/80:37 med anledning av propositionen 1979/80:67 om ändring i Nr 115 dubbelbeskattningsavtalet mellan samt och Nord- Onsdaeenden iriand g jpjj jggQ Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. sen, m. m. § 17 Stöd till dagspressen, m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /80:41 med anledning av propositionerna 1979/80:100 bilaga 12såvitt avser stöd till dagspressen, organisationstidskrifter samt tidningar påandra språk än svenska m. m. och 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 bilaga 3 såvitt avser stöd till dagspressen jämte motioner. I proposition 1979/80:100 bil. 12() hade regeringen föreslagit att till för /81 anvisa ettförslagsanslag av . (punkt B 21, s. 92), godkänna de i propositionen förordade förändringarna igrunderna för statligt stöd till dagspressen, till Stöd till dagspressen för /81 anvisaett förslagsanslag av . (punkten B 22, s. 100), till Pressens lånefond för /81 anvisa ettreservationsanslag av . (punkt B 23, s. 101), godkänna de i propositionen förordade förändringarna igrunderna för stöd till organisationstidskrifter, till Stöd till organisationstidskrifter för budgetåret1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . (punkt B 24, s. 103), till Stöd till tidningar på andra språk än svenska /81 anvisa ett förslagsanslag av . (punkt B 26, s.105). I proposition 1979/80:101 bil. 3() hade regeringen föreslagit att godkännade i propositionen förordade förändringarna i grunderna för statligt stöd tilldagspressen. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:458av (), 1979/80:462av _(), 1979/80:1043av m. fl. (m, fp), 1979/80:1052av m. fl. (m, fp) och 1979/80:1054 av (), vari hemställtsatt beslutade anhålla hos regeringen att kravet på att tidningarna påandra språk än svenska i huvudsak skulle beröra förhållanden i skulleutgå ur förordningen SFS 1977:523. Nr 115 Utskottet hemställde Q anril1980 ' beträffande Presstödsnärnndenmed bifall till proposition 1979/80:100 12 i denna del till för /81 anvisa ett Stöd till dagspres- förslagsanslag av . sen, rn. 2. beträffandeStöd till dagspressen a) med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 12 i denna del samt proposition 1979/80:101 bil. 3i denna del och med avslag på motion 1979/80:458 godkänna de i propositionernaförordade förändringarna i grunderna för statligt stöd till dagspressen. b) med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 12 i denna del till Stöd till dagspressen /81 anvisa ett förslagsanslag av , 3. beträffande Pressenslånefond med bifall till proposition 1979/80:100 bil. 12 i denna del till Pressens lånefond för /81 anvisa ett reservationsanslag av . 4. beträffandeStöd till organisationstidskrifter a) med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 12 i denna del godkänna de i propositionenförordade förändringarna i grunderna för stöd till organisationstidskrifter, b) med bifall tillproposition 1979/80:100 bil. 12 i denna del till Stöd tillorganisationstidskrifter för /81 anvisa ett förslagsanslag av , 5. beträffandeStöd till tidningar pä andra språk än svenska a) till på andra språk än svenska för /81 anvisa ettförslagsanslag av , b) avslå motion1979/80:1054. 6. beträffandedagspresskornmitténs uppdrag avslå motion 1979/80:462, 7. beträffandeutredning av tidskriftsstödets verkningar m. in. avslå motionerna 1979/80:1043och 1979/80:1052. Reservation hade avgivitsbeträffande stöd till tidningar på andra språk än svenska av (),i (m). (), () och KerstinSandborg (fp) som ansett att utskottet under 5 b bort hemställa att skulle med anledning av motion 1979/80:1054ge regeringen till känna vad reservanterna anfört angående bestämmelserna förstöd till tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska. är en tidning som ärvälkänd i därför att det fördes en årlig debatt om dess fåfänga ansträngningar att få presstöd. Vi hade länge ett regelsystem som diskrimi nerade tidningar på utländska språk. Trots en ihärdig kritik från liberal sida och med tiden även frän moderata samlingspartiet vägrade socialdemokra- 100 terna att ge invandrarnas tidningar sarnma behandling som svenska Man hittade pä den ena förevändningen efter denandra och försinkade frågan år . , när vi hade fått enkulturminister som hette , en invandrarminister som hette ochen budgetminister som hette Mundebo, fick vi ett produktionsbidrag förtidningar och tidskrifter på andra språk än svenska. utgår det stödet,som administreras av invandrarverket, till ungefär 35 tidningar. De störstabeloppen går till sex s. k. allmänna nyhetstidningar, som heter RuotsinSuomalainen, Finn Sanomat, Metanasteftika , Jugoslavenski List, Teataja,Eesti Päevaleht. In i det sista försökte socialdemokraterna försvaga dettastöd. De föreslog 1977 att bidrag skulle kunna utgå bara för ett nummer pervecka. En sådan begränsning hade slagit hårt mot de två tidningar som har entätare utgivning, nämligen Finn Sanomat och . När beslutet fattades var nog alla på detklara med att reglerna efter hand skulle behöva justeras. Det sades klart ut ipropositionen att effekterna av stödet måste följas noga och att förändringarav bestämmelserna inte var uteslutna. Och hade heller ingen annanmening. har stödet fungerat , och invandrarverket har - helt ienlighet med beslutet - försökt skapa sig en uppfattning om hur detfungerar. Det problem man då främst noterat är att regeln om att tidningarna"i huvudsak skall beröra förhållandena i " är stelbent ochsvår att tillämpa. För det första är det inte så lätt att bestämma vaduttrycket "i huvudsak" skall innebära, och för det andra är det rättvanskligt att klassificera innehållet i olika kategorier. I en provkodning fann t. ex. invandrarverket att till handlade om svenska förhållanden - vilken slutsats skulleman dra av det? Ja, den slutsats som verket drog var att man begärde en ändringav förordningens bestämmelser på den här punkten. En enhällig styrelse iinvandrarverket skrev till regeringen för att få en uppmjukningtill stånd. kan nu ställa sig bakom detta förslag genom attbifalla reservationen vid betänkande nr 41. Majoriteteni utskottet har tyvärr inte velat följa den linjen utan håller fast vid denregel som invandrarverket funnit otillfredsställande och svårhanterlig. Manskall enligt utskottet även i fortsättningen ställa krav på att de härtidningarna huvudsakligen skall beröra svenska förhållanden. För att trösta deinvandrartidningar som till äventyrs inte uppfyller det kravet skrivermajoriteten så här: "Stödinsatser, som motiveras av andra skäl, t. ex.olika invandrargruppers möjligheter att bevara kontakten med sitt hemland, börenligt utskottets mening utgå i andra former." Få jag fråga: Vad menarmajoriteten med detta? Vad är det för stöd "i andra former" som nihär utlovar? Jag tror faktiskt att invandrarna och de grupper som arbetar medinvandrartidningarna har stort intresse av att få klara besked på den punkten. Det hade varit klädsamt om socialdemokraternaför första gången i de många kontroverserna kring invandrartidningarna hadeintagit en positiv ståndpunkt och velat medverka till den förändring sominvand- Stöd till dagspressen, m. m. Nr 115 rarverkets styrelse enhälligtförordar. Tyvärr har de inte gripit det tillfället. Onsdipen den ' " också besviken på hållning. g p_j|igen nifid oss om att reglerna på dethär området skulle behöva ses över när ytterligare erfarenheter hade vunnits, men är man inte beredd att ta '\tnd till dnpsnrps hänsyntill de erfarenheterna. Låt mig hoppas att det åtminstone för m m deliförstahandärlitet merbetänketid som behövs. Att nu inte tar någotinitiativ till en uppmjukning av det här vanskliga innehållskravet behöversjälvfallet inte hindra regeringen från att agera på egen hand. Herr talman!Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Den reservation som ochmoderaterna har avgett i anslutning till betänkande nr41 är uppseendeväckande. Den är uppseendeväckande i två avseenden. För det första borde det vara reservanterna bekant attdagspresskommittén, som arbetat , skall lämna sitt slutbetänkandesommaren . uppdrag omfattar som bekant även destödåtgärder som avser dagstidning som utkommer på annat språk än svenska. detta skede av översynsarbetet göra ett tillkännagivande är mycket unikt.Därmed har jag också besvarat fråga om min inställning till attse över den här problematiken. Det översynsarbetet pågår. Det är emellertid inte det värsta. Värre är attreservationen, för det andra, bygger på en motivtext som ifrågasätter självagrundvalen i presstödssystemet. Jag blir nu tvungen att göra en kortåterblick. Det svenska presstödet, som successivt byggdes upp under1970-talet, är grundat på vissa presspolitiska motiv. I flerautredningsbetänkanden, propositioner och utskottsbetänkanden, som godkänts avriksdagen, har fastslagits pressens betydelse för att vidmakthålla och stärkadet svenska folkstyret, den svenska demokratin. Man har understrukit att manskall ta sikte på de speciella särdrag som kännetecknar och att pressendå har att upprätthålla fyra viktiga funktioner: Görakommentarer till olika samhällshändelser. Utöva kontrolloch granskning av olika makthavare. Underlättakommunikationer mellan organiserade grupper i samhället. För att uppnå detta mål och göra funktionerna fullgodamåste koncentrationen hejdas och mångfalden stöttas. Det är bakgrunden tilldet svenska presstödet, och om dessa principer har råttfullständig enighet. anmälde även de tidningar iSverige som utkom på främmande språk sitt intresse av att få bidrag på samma villkor som svenskspråkiga tidningar. var i princip av samma mening, men det fanns svårigheter av praktisk art. har kommenterat dessa, men han kanske ser litet annorlunda på saken än vad jag gör. 102 Reglerna om hushållstäckning slogsnett, eftersom tidningar på främman- de språkarbetade på en rad s. k. delmarknader, som begränsades av resp. Nr 115språkgrupps storlek. Presstödet borde ju heller inte få den effekten att den koncentration uppstod inom språkgruppen. Det var jukoncentrationen som 9 aprjj 1980 Dessa praktiska svårigheter gjorde att presstöds- nämndenår inte kunde ge de bidrag tidningen 5'för/ ////dagspres ansökte om. sen, m. m. En öppning i frågan gav riksdagsbeslut - sombekant efter en centermotion - där vissa medel anslogs till statensinvandrarverk för att användas som produktionsbidrag till tidningar som utkompå främmande språk. Den deflnitiva lösningen kom vid 1976/. Detär intressant att konstatera vad föredragande statsrådet säger på s. 57 ipropositionen 1976/77:99: "På invandrartidningarna vilar samma uppgifter som påandra massmedier, nämligen att ge information i samhällsfrågor, att kommenteraskeendena i samhället, att granska den verksamhet som utövas av deinflytelserika i samhället och att främja kommunikationen inom olika grupper isamhället." Statsrådet säger vidare: "I likhetmed vad som gäller för stöd till svenskspråkiga tidningar måste ett presstödtill invandrarnas tidningar i första hand motiveras med dessa tidningarsbetydelse för den demokratiska processen i vårt samhälle." I samma proposition sägs också, att eftersom dagstidningsbegreppetär gällande för svenskspråkiga tidningar med stöd, så måste liknande krav gällaför tidningar på främmande språk. Det innebar bl. a. ett visst krav på breddoch aktualitet i innehållet. Stödet borde endast utgå till sådana tidningar somriktar sig till invandrare och språkliga minoriteter i och huvudsakligeninnehåller material om svenska förhållanden. hade inget att invända mot dessa krav.Författningen har varit i kraft i nära . Vad sedan gäller själva reservationen så har reservanternaanvänt sig av den något ovanliga tekniken att stycke för stycke citera ur enskrivelse från statens invandrarverk, ställd till regeringen. Låt migkommentera texten och påståendena på några punkter. Reservanterna använder exemplet med de svenskspråkigatidningarna i , vilka hade stor andel nyheter från ochdiskuterade främst svenska förhållanden. Men vi vet ju alla att dessa tidningarinte åtnjöt något stöd av vare sig eller . Exemplet är alltså ingetargument i debatten om det svenska presstödet. Reservanterna säger att det ställs hårdare krav påinvandrartidningar än på svenskspråkiga tidningar. Detta är fel. Det är grovtfel. Tvärtom ställs det lägre krav på exempelvis periodicitet och abonneradupplaga än vad gäller stödberättigade tidningar på svenska språket. Reservanterna säger vidare att om förordningen bibehålls inuvarande form så måste man göra analyser och införa övervakning. Det skulleupplevas negativt av invandrarna och deras organisationer och vara tvivelaktigtfrån allmän pressfrihetssynpunkt. Nr 115 Ja, men motsvarande kontroll görs ju av desvenskspråkiga tidningarna. p. j j Tidningsstatistik kontrollerar upplagan. q .. iqo(-| periodicitet, annonsandel och andelegen redaktionell text. kiga tidningarna finner sig i denna kontroll,eftersom man vill ha ett årligt c-j ,.,, j presstöd. Man kan ju låta bli attsöka stöd om man så vill. publikationer som utkommer på främmande språk och uppbärsvenskt sen, m. m. r t- fv statsbidragaccepterar också kontrollen och bestämmelserna. Låt oss nu tala klartext, . Det är ju baranågra få fall det rör sig om. Ett par - i varje fall ett - tidningsorgan harfelat. Jag lämnar därhän om det varit medvetet eller omedvetet. Men skall manverkligen av dessa enstaka händelser dra den snabba slutsatsen att det är 1977års riksdagsbeslut och författning som det är fel på? Vilka slutsatser skall detidningar dra som snällt följt bestämmelserna? Och här gäller det bådetidningar på främmande språk och svenskspråkiga. Ligger det inte nära tillhands att man börjar synda på nåden och hoppas att någon av riksdagsledamöternasnabbt rycker ut och rättar bestämmelserna efter levnadssättet? Jag tror, herr talman, att det vore en olyckligutveckling. Bättre vore då att låta de nuvarande bestämmelserna gälla tillsvidare. Om någon justering är möjlig, får vi väl se när dagspresskommittén ärfärdig med sitt arbete. För tillfället yrkar jag bifall till utskottetshemställan i samtliga moment. Jag skall fatta mig ganska kort, därför attbehandlingen av presstödsärendet den här gången präglas av det förhållandet attdagspresskommittén är i slutskedet av sitt arbete. Såsom framhålls ibetänkandet delar utskottet den uppfattning som komrner till uttryck iutbildningsministerns proposition, alltså att dagspresskommitténs förslag böravvaktas innan ställning tas till mera genomgripande förändringar i grundernaför dagspressstödet. Mot den bakgrunden har jag också förståelse för denskepsis mot en av de smärre ändringar som regeringen har föreslagit vilkenkommit fram i motion. Från socialdemokratisk sida accepterar viändringsförslaget med det förbehåll som utskottet anger, nämligen attdagspresskommittén är oförhindrad att på nytt överväga frågor som denna inomramen för en samlad presspolitisk bedömning. Jag skall alltså inte föregripa den debatt som kommersedan dagspresskommittén blivit färdig med sitt slutbetänkande. Låt mig baraerinra om att direktiven till kommittén bygger på ett riksdagsbeslut från1977/78. framhöll då att presstödet måste vara konstruerat så atthuvuddelen av medlen går till de lågtäckningstidningarsom bl. a. pä grund avunderläge på annonsmarknaden inte kan täcka sina utgifter genom inkomsten fråntidningsrörelsen och som därför är beroende av produktionsbidragen för sinfortsatta existens. Presstödet borde således enligt främst inriktaspå ett selektivt stöd. Detta uteslöt emellertid inte att vissa generellaåtgärder var befogade. I budgetpropositionen erinras om att dagspresskommitténunder 1979 lagt fram forskningsrapportenDagspressens struktur och ekonomi, som bygger på material som presenterats för kommittén. Iforskningsrapporten hävdas bl. a. att konkurrensgraden klart har förbättratssedan presstödet införts. Med konkurrensgrad avses därvid styrkan i denkonkurrens den största tidningen på en ort möter. I rapporten behandlas vidare det nuvarande presstödetsallmänna effekter. Därvid hävdas på grundval av den utförda analysen att endastselektiva presstödssystem duger för att främja mångfalden i pressen.