prot · G30958 · 1979-12-31 00:00:00 — Materialetvar inte tillräckligt stort, men de data som fanns pekade mot - och härtillade man kanske framför allt på pensionärerna - att konsumentprisindexrelativt väl kunde mäta köpkraftsförändringar. Visst kan man se över detta ochföreta ändringar, men i det stora hela är konsumentprisindex den inflationsmätaresom man utgår ifrån, exempelvis vid bedömningar av resultaten avavtalsförhandlingar. Därför är konsumentprisindex också det som man utgår frånnär det gäller inflationsskyddet. Inflationsskyddet ger bättre möjligheter till längreavtalsperioder än årliga skatteomläggningar och därmed rimligen också störrestabilitet på avtals-marknaden. De årliga skatteomläggningar som har lett till en kraftigt ökad progressivitet istatsskatleska-lan. Genom de finansieringsvägar man anvisat, dvs. ökadearbetsgivaravgifter, har omläggningarna mycket kraftigt bidragit till deekonomiska problem som vårt land fick uppleva framför allt under åren 1976,1977 och 1978. Av den anledningen är det bättre med ett automatiskt verkandeinflationsskydd. Socialdemokraterna vill höja skallen genom en allmänproduktionsskatt, en proms. Promsen har den nackdelen att den inte kan avräknasvid export. Den missgynnar alltså den oerhört viktigaexportindustrin. Socialdemokraterna förutsätter att man i avtalförshandlingarnaskall göra en avräkning för promsen. Man måste fråga sig om denavräkningen kommer alt ske, om den leder fram till att det inte blir någrareallöneförbättringar. Det är nämligen en uppenbar risk för att det blir pådel sättet. Kan man ändå räkna med att det blir en avräkning? Om avräkningensker kan man säga att det lägre utrymme för löneökningar som då blir följdeninnebär att de lägre inkomsttagarna missgynnas mest, eftersom del oftast är desom får den största utdelningen av lönerörelsen på grund av de låglöneprofilersom förhandlingarna har. Det är de lägre inkomsttagarna som pä grund av lägremarginalskatter får det största utbytet av sin löneökning efter skatt. Dedrabbas därför hårdast vid en avräkning. Sker ingen avräkning höjs priserna istället, och man får kommunala skattehöjningar. Detta är någonting sorn enligtsocialdemokraterna själva drabbar de lägre inkomsttagarna hårdast. En proms skulle alltså med största säkerhet försvåra förden svenska exportindustrin i ett läge då vi måste öka exporten. omöjliggörareallöneförbättringar, och den skulle vara fördelningspolitiskt negativ. Vi behöver en förnuftig skattepolitik, sornockså accepteras av medborgarna i vårt land, som stimulerar till arbete,initiativ och sparande och som försöker förebygga det kvittolösa samhället. Jaghar noterat att socialdemokraterna har talat om de avdrag som höginkomsttagarnakan göra, men i mycket liten utsträckning tagit upp omfattningen av de svartapengar som till följd av marginalskatterna förekommer i samhället. Vi böralltså genom vår skattepolitik förebygga det kvittolösa samhället, och vi börnaturligtvis också förebygga elt icke avsett utnyttjande av de skatteregler somvi har. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillskatteutskoltets hemställan i dess betänkande nr 20, Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. ERIKWÄRNBERG (s) replik: Låt mig först på en punkt instämma med BoLundgren, nämligen när det gäller behovet av att pressa ned inflationen. Låtmig göra ett konstaterande: Om det är något som den borgerligaregeringen misslyckats med är det just detta. Pä denna punkt är vi dockfullständigt överens. Lät mig vidare gå in på några av alla de saker som BoLundgren nämnde. Jag vill då återigen något beröra frågan om indexregleringen.Jag konstaterar bara att även har vissa invändningar mot konsumentprisindex.Han vill i stället hitta på något annat. Med anledning av del vill jag säga: Dåär det lika bra att inle ha något index alls. Det är inte alltid så att man börge samma skattesänkning åt dem som tjänar mycket som åt dem sorn tjänar litet.Därför måste man ändå göra om skatteskalorna varenda gång. Jag har i mittinledningsanförande konstaterat att de som har stora inkomster inte behöverköpa upp varje öre av dessa ulan har möjlighet att på annat sättinflationssäkra sina pengar även ulan att vi tillämpar en skatteskala medindexreglering. Vad sedan gäller de avdrag som socialdemokraterna hartalat så mycket om menar att vi, om vi studerar fördelningen påolika typer av avdrag, skall finna att det inte är så mycket att göra ål dem, -Jo, det finns väldigt mycket att göra på den punkten. Man kan se hur dessaavdragsbelopp ökar enormt är . De var nästan småpotatis i förhållande till vad de är . De beloppBo Lundgren nämner är långt ifrån aktuella , eftersom den senaste tidensräntehöjningar har inneburit enorma påfrestningar i detta avseende. Ändåvidtar man inga åtgärder när det gäller skatten pårealisationsvinster. Sådana vinster kan fortfarande las hem på precis sammasätt som . hänvisas det till att vi har tillsatt en utredning.Jovisst, men och jag har olika åsikter om vilka resultat denutredningen skall komma fram till, vill bara angripa några formerav missbruk medan jag vill angripa hela systemet att man kan förvandlainkomster genom löner eller liknande till kapitalvinster som sedan inlebeskattas. Nr 58 Vidare fortsatte attutgå från samma misstag som han hela Onsdagenden tiden gjort sig skyldig till,nämligen att i fråga om marginalskattetaket bara 19december 1979 ''' ' inkomstökningar. Det är inte bara inkomstökningar detgäller. Också beträffande alla de inkomster som man tidigare skaffat sig ges det Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. genom ettskaitetak en möjlighet för de verkligt stora lättnaderna. De som befinner sig iett lägre inkornstskikt och de som får sina sociala förmåner avirappade fårinte någon som helst kompensation, även om de inte ens får behålla av enlöneökning. Det är alltså inte bara fråga om inkomstökningar för dem som harhögstmarginalskatterna. (vpk) replik: Låt mig konstatera att , sommoderater så gärna gör, talar om det kvittolösa samhället och pekar på deteoretiskt sett höga marginalskatterna såsom varande effekter därav. Jag villpåstå att det inte år människor med s. k. normala inkomster, de som arbetar försill uppehälle, som är mesl intresserade av del kvittolösa samhället, ulan detär andra människor, här representerade av och hans partibröder, somverkligen verkar för att del kvitiolösa samhället breder ut sig. Det kan konstateras att de borgerliga i varje fall intehittills har presenterat något förslag om hur man skall komma åt del enormaskattefusket i detta samhälle. Del rör sig inte om smäbelopp. En ca tio årgammal utredning talade om att det rörde sig om mellan 20 och 40 miljarderkronor som undanhöll.s från beskattning. Jag utgår från all dessasummor för länge sedan är förbisprungna. nämnde som exempel altett pappersbruk i hade svårt att fä folk. Han ville påskina attanledningen skulle vara alt folk ansåg att det inte lönade sig att arbeta. Mendet är ett dåligt exempel. Del är ju ändå så, , att vi har ca 100000 direkt arbetslösa människor i landet. Vi har dessutom uppemot 200 000människor som är sysselsatta via AMS, Mellan 200 000 och 250 000 människor ärförtidspensionerade eller sjukskrivna, i mycket hög grad avarbetsmarknadspolitiska skäl. Den borgerliga regeringen har inte lyckats ändradessa förhållanden, utan arbetslösheten har stigit. Problemet är alltså inle omdel lönar sig att jobba, utan det är alt skaffa jobb åt dem som vill ha det.Men sådana saknas. BOLUNDGREN (m) replik: Det kan konstateras att inflationstaktenefter , när man tvingades vidta olika ekonomisk-politiska åtgärder föratt förbättra landets ekonomiska situation, har varit lägre än under de tresista åren med en socialdemokratisk regering. Jag antar att finansutskottetstalesmän kommer att närmare gå in på den frågan. Jag vill, , inte hitta på något annat än denindexreglering vi nu har. Men nar vi diskuterade den här frågan i 1972 årsskatteutredning var vi medvetna om alt det kunde finnas vissa svagheter även idelta system. Liksom när det gäller mycket annat man sysslar med är det svårtatt åstadkomma exakthet. Men del är bättre att ha elt automatiskt verkande inflalionsskyddi botten och därefter kunna vidta de förändringar, fördelningspolitiska ellerandra, sorn man av olika skäl behöver göra. Den rätten kvarstår. Det är ocksåmer smakligt, därför alt pä det viset verkligen får ta ställning tilldeskalteskärpningarsom kan göras. De kommer inte automatiskt. Dessutom blev, som jag sade, de skalteornläggningtir somgenomfördes mycket olyckliga. De ledde oss in i en situation därprogressivilelen var så kraftig att bara nya skatteomläggningar kunde räddaavtalsrörelserna. Det blev bara allt värre. Företrädare förarbetsmarknadsorganisationerna har sagt att man uppskattar att hainflationsskyddet i botten därför all det då blir lättare att träffa avtal. Beträffande frågan om marginalskaltespärren vill jag frågaErik hur rnycket han anser att människor skall fä behålla av eninkomstökning eller en extra förtjänst. Samma kritik som nuriktar mot den borgerliga regeringen skulle man ha kunnat rikta motsocialdemokraterna när de införde 80/85-procentsspärren för lotalskatt. Delinnebar ju en marginalskattespärr också för människor med stor förmögenhet. Jag talar inte gärna om det kvittolösa samhället, TommyFranzén, men det är en realitet som vi måste försöka göra något åt. Vi måstetyvärr inse all det finns väldigt många människor som arbetar och får betaltutan kvitto. Det är inte bara kapitalägare och höginkomsttagare - de finns ihela samhället, därför att det är så många som har så höga marginalskatter. Jag hävdar också - det är alldeles riktigt - att det måstelöna sig att arbeta. Det finns många arbetslösa, men jag tror inte att derasmöjlighet att få arbete på något vis skulle minska om man kunde jobbaeffektivare i del omtalade pappersbruket i , om man slapp låta maskinerstå för att man inte får reparationsarbeten utförda. Om man får ettskattesystem som stimulerar inle bara arbete utan också initiativ ochnyförelagande ökar möjligheterna för de arbetslösa att få arbete. Det är enväsentlig utgångspunkt för vårt skattepolitiska program. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. ERIKWÄRNBERG (s) replik: Först svar på den direkta frågan; Hur mycketskall man få behålla av en inkomstökning? Jag anser att man t, o, rn. skallkunna få behålla mera än vad rnan får med den föreslagna marginalskattespärren,orn det gäller inkomster som man skaffat sig genom ökat arbete. Jag vill allmair skall fä behålla mera än så också i de lägre inkomsterna. Men jag villinte all man skall få behålla så mycket sedan man satt systemet urspel genomatt göra en hel massa avdrag. Jag vågar påstå att åtskilligt mer än hälften avde inkomsttagare det är fråga otn har salt systemet ur spel genom att förstgöra en massa avdrag. Ovanpå det får de en marginalskattespärr. De härproblemen måste man lösa i ett sammanhang. Därför kan jag inte exakt sägahur rnycket man skall fä behålla. Något som jag tycker är ännu mera orättvist är alt ornkommunerna höjer skatten så skall staten gå in och betala denhöjningen över en viss nivå för höginkomsttagare. Det tycker jag ärfullständigt felaktigt. Nr 58 Vem som har lyckats bäst rnedinflationen får väl andra diskutera. Onsdiizenden vägar påstå att det är riktigt somdet står i vår reservation, nämligen att 19december 1979 borgerligheten har förlorat greppet både om utgifterna och omskattesyste- På något annat sätt kan man inte tolka det faktum att alla gnolar på Fortsatt refortne ring av inkotnst-skatten, rn. skattesystemetsamtidigt som statens finanser närmar sig ruinens brant. De tvä sakerna harregeringen totalt misslyckats med. Jag sade alt de som gör en rolposlavverkning får ett50-procentigt avdrag även om alltihop är tillväxt. Avverkar man själv i ställetför att sälja rolposter kan man t, o. m. fä underskoltsavdrag genom ett30-procentigt avdrtig på likviden, även orn rnan avverkar bara tillväxten. Detär elt av de mest orättvisa avdrag rnan har genomfört. Men jag kan räkna upp enhel serie av åtgärder som vidtagits och som inneburit att maninfört en hårdare inkomstbeskattning för vanliga inkomsttagare medan andragrupper fått det lindrigare. Man har alltså flyttat skattebördan i samhiillel.Vad jag speciellt vill kritisera är att rnan inle betalar skatt efter denstandard man lever på. Det är upprörtrnde att det finns folk sorn inle betalarnågon vidare skall alls rnen som lever på samma standard som verkligahöginkomsttagare. Del är vad jag mest anklagar del här skattesystemet för, säger att det är bättre med index, därför altdet innebär att fär ta ställning till om man vill ändraskallebelastningen. Jag vill säga all det är bättre utan index, för då fårriksdagen ta ställning exempelvis till vem som skall betala oljenotan. Denskall inte kompenseras automatiskt. (vpk) replik: Låt mig konstatera att inte pånågot sätt gick in pä del verklig:! problemet, nämligen att skaffa dearbetslösa jobb. Del är ju det som frågan gäller- inte hur det kan ske i vissaenstaka sammanhang, som beträffande det pappersbruk i som han relaterartill. säger alt han inte gärna vill prata om detkvitiolösa samhället. Men varje gång det är debatt här så pratar han om detta,och då kan man ju inte förstå annat än alt han gärna gör det. Varför har då inte och hans partivänner på denborgerliga kanten plockat fram den generalklausul mot skatteflykt ochskallefusk som beställts sedan flera är tillbaka? Varför har ochandra borgerliga i den här kammaren gäll emot ökade resurser när det gäller attsälla stopp för den ekonomiska brottsligheten? Förklara dettti, och sätt det irelation till resonemanget om det kvitiolösa samhället! BOLUNDGREN (m) replik; Jag är mycket glad över orn all han menar att rnan t. o, rn. skall kunna få behålla mer av eninkomstökning eller extraförtjänst än de 15 resp. som föreslås av regeringen.Det kan möjligen lägga grunden för en överenskommelse orn en allmän dämpning av marginalskattetrycketöver huvud taget. Jag är också helt överens med om att vinaturligtvis måste ta hänsyn till marginaleffekterna, dvs, avtrappningen trvbostadstilläggen, ökningen av daghernsavgifterna osv. i takt med stigandeinkomster, vilket adderat till den reella marginalskatten leder till all rnan imellaninkornst-skikten och även under dem kan korrrma upp i marginaleffektersom är mycket kraftiga. Vi har också försökt få utrett hur rnan lämpligast gårtill väga för att göra den samordning av skatte- och bidragssystemet som måstetill -det är problem med den. Att göra ändringar enbart i skattesystemet tordevara svårt, men vi är alltså helt överens om att en sådan här samordning ärnödvändig, parallellt med en förändring av skatteskalorna. Sedan menar tydligen att de högreinkomstlagarna har elt generellt system för all försöka undvika att beskattainkomsterna, att trila försöker skaffa sig avdrag. Det finns kanske de som göravdrag på ett helt korrektsätt. Det finns kanske de som påett inkorrektsätt, och i sä fall är det ett skattebrott. Men detta gäller inte någon störrepart - det tror i varje fall inte jag. Det finns kanske de sorn gör avdrag påicke avsett sätt, och vi har sagt att vi skall vara beredda att titta pä detta.Och det finns säkerligen de som inte har möjligheter att utnyttjaskattesystemet och inte heller gör det. Det finns alltså individuella variationer. Och jag harmycket svårt att förstå varför man då skall gå in och generellt uttala sig omen kategori människor. Jag tycker inte det är speciellt bra. Detta gäller ocksåErik generaliseringar om egenföretagare - jag fattade att det var dengruppen han menade - som skulle leva på en avsevärt högre nivå än vad derasinkomster egentligen motiverade. Man får inte göra dessa stora, svepande generaliseringar.Icke avsett utnyttjande av skattereglerna skall vi förebygga, och delta skallockså utredas - det är vi överens om. Det gäller här alt få ett skattesystem som fungerar. Jagville peka på alt del är rätt litet som gäller avdrag för underskott avkapital. Och mycket av ökningen i fråga om avdrag på senare lid beror också påalt vi fått räntehöjningar och ett ökat antal småhus. Slutligen till ; Visst skall vi försökaskaffa de arbetslösa arbete. Men det vi har att diskutera här är hurskattepolitiken möjligen kan medverka till delta. Det är den debatten jag förhär. Och jag menar alt med ett vettigare skattesystern, där vi, som denborgerliga regeringen nu gjort, ser till att dämpa marginalskatterna, all sänkadem steg för steg-för att det skall löna sig att arbeta och att ta initiativ,alt starta nya företag - har vi också mycket lättare all pä detta område hjälpatill att skaffa arbete. Fortsatt reformering av inkoinst-skatten, m. rn. Att betala skatt är'for svenska medborgare enriitlighet. Storleken på skatten fastställs av oss ledamöter eller, som delockså heter, av valda ombud för folk. De inkomster som genom dessa skatter tillförs samhälletskall användas för att betala våra eemensamrna uteifter. Dessa kan vara avolika sias. Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. a.gemensam offentlig konsumtion och utgifter genom transfereringar som leder tillatt fördelningspolitiska målsättningar mellan olika inkomstgrupper uppnås. För att uppnå dessa fördelningspolitiska målsättningar äralla partier överens om att den statliga skatten skall betalas efter bärkrttft.Mig veteriigt är det inget parti sorn ifrågasatt denna princip. Del har inteskett genom förslag från någon regering eller genommotioner från något parti i opposition. Detta är ett konstaterande tiv fakta. Men i valrörelser har denna princip ifrågastills genomvulgärslogan av typen "det går att sänka skatten om man bara vill".Vilket parti har då hårdast drivit detta argument? Vi kammarledamöter och alla andra politiskt intresserade vetsvaret. Det är det eller - med detgamla namnet - . Detta parti har cyniskt drivit denna propaganda ivarje valrörelse i syfte att vinna fler väljare. har partiet lyckats blistörsta kapitalistiska parti i en trepartiregering. Kan nu detta parti iregeringsställning leva upp till sina löften? Svaret är nej. Löftena var enbluff. Men det finns flera moderater som personligen har kunnatuppfylla dessa löften. Den som läser boken av tidningen redaktör kan få fram vissa fakta. Men innan jag citerar något från boken vill jag baraupplysa om att motionen 1978/79:1092, som behandlades här i kammaren den 7december och var skriven av och , båda frånfolkpartiet, har blivit helt besvarad genom bok. I rnotionenhemställdes alt man skulle ge ökad offentlighet kring beslutsfattarnas ekonomi. Redaktör har nämligen ringt alla fögderier frånKiruna i norr till i söder och erhållit alla offentliga uppgifter omalla nuvarande ledamöters inkomster och om vilken total skatt sombetalats. Man skall alltså lägga märke till att det är fråga orn den totalaskallen, inte marginalskatten. Ett kapitel i boken, , inleds på s. 131 med följande avsnitt: "I är det de moderata politikerna somklagar mesl över det s. k. skattetrycket. Men av alla ledamöter ärdet sorn personligen betalar allra lägst skatt - trots all detjänar mest. Del är som gör de största avdragen - och det ärmoderaterna som har de flesta lågskattarna. Det framgår av följande reportagesom i detalj granskar inkomster och skatter för samtliga de 349 som valdes tillriksdagen 1979." Jag tror att det kan varti av intresse att genomktimmarens protokoll ge offentlighet ål några ytterligare citat från . I den valrörelse som föregick val sände TV en ekonomisk debattden . En tiv deltagarna var s. k. ekonomiskeexpert-frånsett partiledaren själv, som väl skall vara den främste. Denneexpert hade ett enda budskap. Detta budskap var: "Vi har för höga skatteroch om socialdemokraterna vinner valet får vi ännu högre skatter och då fårmänniskorna inget över att leva på." Detta upprepades gång på gång underdebatten. Redaktör fick då idén all ringa upp lokalaskatlekontorel för för att få uppgift om vad denne debattör, som ärbosatt i en flott villa, betalade i skatt. Han erhöll följande uppgift: "1975 tjänade han betalade i skatt. 1976 tjänade han betalade 44procent i skall. 1977 tjänade han betalade i skatt." Min reflexion: Kan denne debattör klaga på högtskattetryck? Han är också medlem av den nuvarande regeringen. När denne moderatfick plats i regeringen var han med om att höja skatter pä alkohol,tobak, oljeprodukter och elenergi. Ja, det är en intressant bok all läsa. Mångauppgifter kommer att överraska läsaren, både positivt och negativt. En upplysning som ger stor anledning till funderingar ärföljande. I samma parti som den tidigare nämnde s. k. ekonomiske experten finnsen partisekreterare som skattar lägst av alla moderater i . Han hade1977 en inkomst pä . men gjorde ett avdrag på . och fickdärmed nästan ingen skatt. I statlig skall betalade han den furstliga summan avO kr. Till kommunen betalade han . - summa i skall. Naturligtvis gör de flesta skattebetalare reflexionen: Vadlevde han av? Levde han på avdrag? Med dessa exempel har jag inte påstått att det rör sig omskattefusk, ulan delta är en laglig skatteflykt. Vi socialdemokrater tror att vi företräder en starkopinion bland de svenska skattebetalarna när vi hävdar att målet måste vararättvisare skatter. Mot denna bakgrund skall förslagen om en begränsning avavdragen och en ytterligare skallekontroll ses. Skattebetalare i låg- och rnedelinkornstlägen kan genommassmedias bevakning konstalera hur höginkomsttagare och företagare betalaringa eller mycket låga skatter. Detta sker genom omfattande avdrag och olikaskattetekniska arrangemang. Att denna legala skatteflykt kan äga rum beror bl. a. päatt höginkomsttagare i regel har en god skolutbildning - betald av stal ellerkornmun - och därmed kan "läsa lagen" så att de till det yttersta kanutnyttja skattelagarnas alla möjligheter till så låga skatter som möjligt. Enannan förklaring är att den som är höginkomsttagare men själv inte "kanläsa lagen" köper sig denna hjälp och kunskap. I den socialdemokratiska reservationen yrkas liksom i vårpartirnolion bl. a. följande: Rätlen till avdrag från inkomsten bör begränsas.Skatten på realisationsvinster bör skärpas. En lag mot skatteflykt bör införasoch skattekontrollen förstärkas. skulle jag vilja ställa tre frågor tillbudgetminislern. Han sitter vid väggen, ser jag, men jag hoppas all han kananteckna frågorna ändå. Varförkommer det inget förslag om s. k. generalklausul? Fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Fortsatt reformering av inkomstskatten, in. Sedan har budgetminister gjort en egen utredning,och i skatleutskottet har vi blivit lovade gång på gång att det skall komma ettförslag om generalklausul. Vad är det som har hindrat budgetministern från alllägga fram detta förslag, sorn enligt vad som upplysts oss i skatteutskottet ärfårdigulrett? 2, När tillsättsutredningen om underskottsavdragen? Jag vet att budgetministern då och då talarom att man arbetar med direktiven, 3, Längst ner pås, 49 i propositionen talar budgetministern om den offentliga sektorn. Kanbudgetministern ge mig och övriga ledamöter i kammaren ett konkret besked omvad som menas med den offentliga sektorn? Med detta yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen. BOLUNDGREN (m) replik: Visst kan och måste man sänka skatterna. Pådet statliga området gäller det marginalskatterna. Vi kan konstatera att viunder den första borgerliga trepartiregeringens tid och även sedermera har haften sänkning av det statliga skattetrycket. Vi har däremot haft en höjning avdet kommunala skattetrycket, vilket har motverkat en totalsänkning av skattetrycket i landet. För moderata samlingspartiets räkning kan jag klara ut attvi fortfarande anser att man bör ha oförändrade eller t. o. m. sänktakommunalskatter, om det finns ekonomiskt utrymme för del. Vi har sagt all vårpolitik är inriktad på att skapa ett skattesystem som är rättvist och innebärsädana skatter på löneökningar och extraförtjänster att man i normalainkomstlägen får behålla minst hälften. Vi har drivit denna politik. Vi harunder i val efter val fått ökat stöd för vår politik på detta ochandra områden.