prot · G30950 · 1979-12-31 00:00:00 — Alla kommunerligger väl inte i startgroparna klara för att påbörja verksamheten, men jag ärövertygad om att många kommuner kommer att ta denna chans framöver. Kommunerna har att avgöra hur man på bästa sätt skallordna förtroen-demannaorganisationen, hur man skall ge fler människor möjlighetatt identifiera sig med sin del av kommunen eller sitt tätortsområde och varamed och påverka besluten på det sätt som de anser gagnar kommundelen bäst. Meddet följer också ett engagemang och minskad risk för politikerförakt. Detmedger också en skolning av förtroendemän på ett område som är hanterligt närdet gäller både omfattningen och tidsinsatsen. talade om rättssäkerhet. Jag vill då pekapå att vi här i landet haft en folkrörelsetradition, där man har löst problemenutifrån vad som har varit behoven. Vi har också haft en myndighetstradition,som närm.ast tillgodosett kraven på rätssäkerhet och likformighet. Jag tror i partsärenden kan förena dessa båda traditioner. Jag ser ingentingsom skiljer når det gäller förtroendemän. Jag vill inte - som utan att direkt säga det - dela in förtroendemännen i A- och B-lag. Jag anser det beslut vi nu skall fatta ligga helt i linjemed de strävanden vi i haft att lägga besluten så näramänniskorna som möjligt. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Försöksverksamhet med lokala organ för specialregleradförvaltning i kommunerna Försöksverksamhet med lokala organ för specialregleradförvaltning i kommunerna GULLANLINDBLAD (m): Det var inte alls min mening att indela varesig förtroendevalda eller tjänstemän i A- och B-lag. Jag är också till nästanalla delar positiv till förslaget. Men jag tycker att de här aspekterna ärviktiga att beakta. Om man som t. ex. i har fyradistriktsnämnder som behandlar samma typer av ärenden finns det en risk för ennågot olikartad bedömning. Det var det jag ville lyfta fram i ljuset, så att vitänker på det i den fortsatta handläggningen av ärendet. Det finns ändå alltid en människa eller ettförhållande i botten på varje ärende, som gör att två ärenden aldrig kan varaexakt lika. Därför finns det ingen mall som man kan följa. Förtroendemän somväl känner situationen och förhållandena är därför också de som är bästskickade att fatta besluten. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs betänkande 1979/80:14 med anledning avpropositionen 1979/80:39 om avdrag för avskrivning på skeppskontrakt m. m. 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:63 om ändring i 1979/80:20med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /80 såvitt avser Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 12 Vårdutbildning inom högskolan Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:7 med anledning av propositionen 1978/79:197 omvårdutbildning inom högskolan jämte motioner. I propositionen 1978/79:197 haderegeringen () efter föredragning avutbildningsministern föreslagit att 1. godkänna deallmänna riktlinjer för vårdutbildningen inom högskolan vilka angetts ipropositionen, 2. besluta om attinrätta de allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer som förordats ipropositionen. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen läggs utifrån en vårdpolitiskgrundsyn fram förslag om övergripande mål för samtliga vårdutbildningar inomhögskolan. Vidare föreslås riktlinjer för en ny samlad studieorganisation förvårdutbildningar inom den . Fem nya allmännautbildningslinjer föreslås, nämligen hälso- och sjukvårdslinjen, hörselvårdslinjen, medicinska servicelinjen, rehabiliteringslinjen och socialaservicelinjen. I anslutning till dessa föreslås sju påbyggnadslinjer. De allmänna behörighetsvillkoren för högskoleutbildningföreslås gälla för tiiifräde ti/I nyssnämnda linjer. Reformerna föreslås bligenomförda . I propositionen behandlas vidare frågan om en skyndsamutbyggnad av sjukgymnastutbildningen och förslag om försöksverksamhet medintegrerad vårdyrkesutbildning i ." I detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:205av (), 1978/79:440av m. fl. (s), 1978/79:446av m. fl. (s), 1978/79:794 av m. fl. (vpk), vari såvitt nuvar i fråga yrkats att hos regeringen hemställde om förslag sominnebar att arbetsmedi-cin infördes som obligatorisk kurs i sjuksköterske- ochläkarutbildningen samt att yrkeshygienikerutbildning igångsattes i större skala(yrkandet 2), 1978/79:913av (), 1978/79:1636 av m. fl. (vpk), vari yrkatsatt hos regeringen hemställde om åtgärder för att öka undervisningenom rygghälsovård, 1978/79:1646 av m. fl. (vpk), vari yrkats attriksdagen hos regeringen begärde en översyn av utbildningen för blivandebarnmorskor vad gällde mödrahälsovårdens psykologiska och sociala sidor. 1978/79:1921 av ()och (), vari yrkats att hos regeringen begärde attåtgärder vidtogs för att snabbt öka utbildningen av sjukgymnaster, 1978/79:1931av m. fl. (m, s, c, fp), dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1978/79:2711 av m. fl. (s), 1978/79:2712 av () och iHjärtum (c), 1979/80:6 av () ochDoris (), vari yrkats att beslutade begära att regeringen, vidutfärdande av direktiv för översyn av arbetsterapeututbildningen, beaktade de imotionen framförda tankegång- 1979/80:7 av () och (), 1979/80:8 av () ochElla (), vari yrkats att som sin mening gav regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om en förutsättningslös översyn avarbetsterapeututbildningen, 1979/80:9av (). 1979/80:27 av m. fl. (s), vari yrkats attriksdagen beslutade 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om behörighetskravet i engelska för vuxna sökande till vårdutbildningar inom högskolan, 2. som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lärarutbildning för bl.a. skötare och undersköterskor, 3. som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskild utbildning förlångtidssjukvården, 4. fastställautbildningstiden för påbyggnadsutbildningen i öppen hälso-och sjukvård till 40poäng, 5. som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av forskninginom vårdområdet, 6. uttala attregeringsförslag alltid borde vara åtföljda av kostnadsberäkningar, 1979/80:28 av () och (),1979/80:29 av () och (), 1979/80:30 av () ochGullan (), vari yrkats att beslutade attpåbyggnadsutbildningen inom öppen hälso- och sjukvård skulle omfatta minst 40poäng. 1979/80:31 av () och (), 1979/80:32 av m. fl. (m), 1979/80:33 av m. fl. (m),vari yrkats att beslutade 1. som sin meningge regeringen till känna att åtgärder borde vidtas i syfte att ökasysselsättningsgraden hos vårdutbildad personal, 2. att särskildbehörighet för de kortare vårdutbildningarna skulle kunna inhämtas såväl påvårdlinjen som på alternativa gymnasielinjer, 3. att minst tremånaders yrkeslivserfarenhet från vårdområdet skulle utgöra ett krav förtillträde till sjuksköterskeutbildning, 4. att avvisakönskvotering som en metod att komma till rätta med könsmässigt snedrekrytering, 5. hos regeringenbegära att en översyn och utvärdering av arbetstera-peututbildningen kom tillstånd samt att denna skedde förutsättningslöst utan låsning till krav omminskning av utbildningstidens längd, 6. att utbildningsplanernaför vårdutbildningarna skulle utformas och fastställas centralt, 7. som sin meningge regeringen till känna att behovet av forskningsanknytning inom de kortarevårdutbildningarna borde beaktas, 1979/80:34 av m.fl. (c), vari yrkats att skulle 1. hos regeringenbegära initiativ till att utreda behovet av och möjligheterna till att anordnayrkesverksamhet i den utsträckning som krävdes för ett system med återkommandeutbildning inom vårdutbildningarna, 2. som sin meningge regeringen till känna vad som anförts om en treårig övergångsperiod förundantagande från kravet på gymnasiekunskaper i engelska för allmän behörighet, 3. hos regeringenbegära förslag till åtgärdsprogram för en utbyggnad av sjukgymnast- ocharbetsterapeututbildningen, 4. som sin meningge regeringen till känna vad som anförts om vidareutbildning medkulturprofilering för arbetsterapeuter, 5. hos regeringenbegära initiativ till åtgärder i syfte att starta lärarutbildning för bl. a.skötare och undersköterskor, 6. som sin meningge regeringen till känna vad som anförts om en översyn av vårdlärarutbildningenför att åstadkomma en ökad geografisk spridning till fler orter. 1979/80:35av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle 1. besluta avslå propositionen 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan, 2. hos regeringenhemställa om att en ny vårdutbildningsutredning tillsattes. 3. uttala sig för att följanderiktlinjer borde ingå i direktiven för en ny vårdutbildningsutredning: a) de centralamyndigheterna borde behålla huvudansvaret för utbildningsplanerna ochläroplanerna och läroplanernas innehåll, b) vårdutbildningenborde byggas upp som ett kursklossystem i enlighet med vad som föreslagits imotionen, c) utbildningarnaborde förlängas i samma mån som nya arbetsfält tillfördes vårdyrkena, d) studier kring sambanden mellan sociala förhållanden ochsjukdom liksom sambanden habilitering/rehabilitering och sociala förhållanden borde tillmätas en större betydelse i vårdutbildningen, e) förändringar i personalstrukturen genom flexibelyrkesfunktion fick ej innebära risker för försämrad vårdkvalitet, f) alla vårdyrkesstuderande måste garanteras bra praktik,och inga minskade praktikkrav på grund av lokala skillnader i praktikplatser fick godkännas, g) vårdarbetare utan tillräcklig grundutbildning eller somsaknade ade kvat utbildning för sitt arbete borde ges grundutbildning på betald arbetstid, h) vad som i motionen sagts om arbetslivserfarenhet somkrav för tillträde till vårdutbildning inom högskolan borde beaktas. 1. beträffandeavslag på propositionen 1978/79:197 att skulle avslå motionen1979/80:35 yrkandet 1, 2. beträffande nyvårdyrkesutbildningsutredning att skulle avslå motionen 1979/80:35yrkandet 2, 3. beträffandedirektiv för en ny vårdyrkesutbildningsutredning att skulle avslåmotionen 1979/80:35 yrkandet 3, 4. beträffandesysselsättningsgraden hos vårdpersonal att skulle avslå motionen1979/80:33 yrkandet 1, 5. beträffandevårdyrkesutbildning som intern verks- och företagsutbildning i stället för somhögskoleutbildning att skulle avslå motionen 1978/79:440, mål för utbildningen m. m. 6. beträffande målför sektorn för utbildning för vårdyrken att godkände de riktlinjersom angetts i propositionen 1978/79:197, 7. beträffandeutbildningsplaner för vårdyrkesutbildningarna att skulle avslåmotionen 1979/80:33 yrkandet 6, 8. beträffande krav på allmän behörighet för tillträdetill de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inom sektorn för utbildningför vårdyrken att godkände de riktlinjer som angetts i propositionen1978/79:197, 9. a) beträffande tidpunkten då kravet på kunskaper i engelska skullegälla för studerande som enligt 25:4-regeln sökte till de nu aktuella allmännautbildningslinjerna inom sektorn för utbildning för vårdyrken med undantag avmedicinska servicelinjen att med anledning av propositionen1978/79:197 samt motionerna 1979/80:27 yrkandet 1 i denna del och 1979/80:34yrkandet 2 i denna del som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 9. b) beträffande tidpunkten dä kravet på kunskaper iengelska skulle gälla för studerande som enligt 25:4-regeln sökte tillmedicinska servicelinjen att med avslag på motionerna 1979/80:27yrkandet 1 i denna del och 1979/80:34 yrkandet 2 i denna del godkände deriktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197, 9. c) beträffande tidpunkten då krav på allmän behörigheti övrigt skulle gälla för de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inomsektorn för utbildning för vårdyrken att godkände de riktlinjer somangetts i propositionen 1978/79:197, 10. beträffande anknytning mellangymnasieskolan och de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inom sektorn förutbildning för vårdyrken att med avslag på motionen 1979/80:33yrkandet 2 godkände de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197, 11. beträffande krav på yrkeserfarenhetför tillträde till de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inom sektorn förutbildning för vårdyrken att med avslag på motionen 1979/80:33yrkandet 3 godkände de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197, 12. beträffande utredning omåterkommande utbildning inom vårdyrkesområdet att skulle avslåmotionen 1979/80:34 yrkandet 1, 13. beträffande jämnare könsmässigrekrytering att med avslag på motionen 1979/80:33 yrkandet 4 godkändede riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197, 14. beträffande utbildning av personalför långtidssjukvården att skulle avslå motionen 1979/80:27 yrkandet3, 15. beträffande lärarutbildning för bl.a. skötare och undersköterskor att skulle avslå motionerna 1979/80:27yrkandet 2 och 1979/80:34 yrkandet 5, 16. beträffande dimensionering ochlokalisering m. m. av vårdlärarutbildningen att skulle avslåmotionerna 1978/79:2711 och 1979/80:34 yrkandet 6, 17. beträffande hälso- ochsjukvårdslinjen att beslutade om inrättande av enallmän utbildningslinje benämnd hälso- och sjukvårdslinjen, 18. beträffande hälso- och sjukvårdslinjensinriktning mot allmän hälso-och sjukvård att med avslag på motionen1979/80:31 yrkandet 1 skulle godkänna de riktlinjer som angetts i propositionen1978/79:197 samt besluta att linjen med denna inriktning skulle omfatta 80poäng. Nr 50 19. beträffande påbyggnadslinje för öppen hälso- och sjukvård att Onsdagenden med anledning avpropositionen 1978/79:197 och med bifall till P december1979 motionerna 1979/80:27 yrkandet 4 och 1979/80:30 beslutade om inrättande av en påbyygnadslinje för öppen hälso- och sjukvård Viirdutbildntng omfattande 40 poäng, inonihögskolan ' beträffande dimensioneringen avdistriktssköterskeutbildningen att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:1931, 21. beträffande påbyggnadslinjer föranestesi- och intensivvård, obste-trisk och gynekologisk vård samt hälso- ochsjukvård för barn att med bifall till propositionen 1978/79:197 ochmed avslag på motionerna 1978/79:2712 och 1979/80:32 beslutade om inrättandeden av påbyggnadslinjer för anestesi- och intensivvård omfattande40 poäng, obstetrisk och gynekologisk vård omfattande 50 poäng samt hälso- ochsjukvård för barn omfattande 40 poäng, 22. beträffande översyn avbarnmorskeutbildningen att skulle avslå motionen 1978/79:1646, 23. beträffande hälso- ochsjukvårdslinjens inriktning mot psykiatrisk vård att med avslag påmotionen 1979/80:28 skulle godkänna de riktlinjer som angetts i propositionen1978/79:197 samt besluta att linjen med denna inriktning skulle omfatta 80poäng, 24. beträffande hälso- ochsjukvårdslinjens inriktningar mot ögonsjukvård och mot operationssjukvård attriksdagen skulle godkänna de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197samt besluta att linjen med dessa inriktningar skulle omfatta 80 poäng, 25. beträffande påbyggnadslinje iortoptik att beslutade om inrättande av en påbyggnadslinjei ortoptik omfattande 40 poäng, 26. beträffande högskoleutbildning föroptiker att skulle avslå motionen 1978/79:913, 27. beträffande hälso- ochsjukvårdslinjens inriktningar mot röntgendiagnostik och mot radioterapi attriksdagen skulle godkänna de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197samt besluta att linjen med dessa inriktningar skulle omfatta 90 poäng. 28. beträffande påbyggnadslinje iadministration m. m. att skulle avslå motionen 1979/80:31 yrkandet 2, 29. beträffande avveckling av vissaallmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer att beslutade omavveckling fr. o. m. av de allmänna utbildningslinjerna:medicinska assistentlinjen, oftal-mologassistentlinjen,operationsassistentlinjen och sjuksköterskelinjen samt av påbyggnadslinjernautbildning till ortoptist och vidareutbildning av sjuksköterskor, 30. beträffande hörselvårdslinjen attriksdagen beslutade om inrättande även allmän utbildningslinjebenämnd hörselvårdslinjen och omfattande 80 poäng, 31. beträffande avveckling av hörselvårdsassistentlinjenatt 64 beslutade om avveckling fr. o. m. av den allmänna 32. beträffande medicinskaservicelinjen att med bifall till propositionen 1978/79:197 och medavslag på motionerna 1979/80:7, 1979/80:9 och 1979/80:29 yrkandet 1 beslutadeom inrättande av en allmän utbildningslinje benämnd medicinskaservicelinjen och omfattande 90 poäng, 33. beträffande avveckling avlaboratorieassistentlinjen att beslutade om avveckling fr. o. m. den1 av den allmänna utbildningslinjen laboratorieassistentlinjen, 34. beträffande påbyggnadslinje iklinisk cytologi att med anledning av propositionen 1978/79:197 ochmed avslag på motionen 1979/80:29 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 35. beträffande påbyggnadslinje iblodgruppsserologi att med anledning av propositionen 1978/79:197 ochmed avslag på motionen 1979/80:29 yrkandet 3 beslutade att påbyggnadslinjen iblodgruppsserologi och hemoterapi I-III fr. o. m. skulle habenämningen blodgruppsserologi, 36. beträffande översyn avarbetsterapeututbildningen att med anledning av propositionen1978/79:197 och med bifall till motionerna 1979/80:6, 1979/80:8 och 1979/80:33yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 37. beträffande vidareutbildning förarbetsterapeuter att skulle avslå motionen 1979/80:34 yrkandet 4, 38. beträffande biträdande personal attriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:446, 39. beträffande sociala servicelinjenatt godkände de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197, dimensioneringav sjukgymnastutbildningen m. m. 40. beträffande utbyggnad avsjukgymnastutbildningen att med anledning av propositionen1978/79:197 samt motionerna 1978/79:1921 och 1979/80:34 yrkandet 3 i denna delsom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 41. beträffande utbyggnad avarbetsterapeututbildningen att skulle avslå motionen 1979/80:34yrkandet 3 i denna del, 42. beträffande forskningsanknytning avde kortare vårdutbildningarna att skulle avslå motionen 1979/80:33yrkandet 7, 43. beträffande omvårdnadsforskning attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:27 yrkandet 5, 44. beträffande genomförande attriksdagen godkände de riktlinjer som angetts i propositionen 1978/79:197 såvittdessa inte behandlats tidigare i utskottets hemställan, 45. beträffande vissakostnadsberäkningar att skulle avslå motionen 1979/80:27 yrkandet 6, 46. beträffande undervisning iarbetsmedicin m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:794 yrkandet 2, 47. beträffande undervisning irygghälsovård att skulle avslå motionen 1978/79:1636, 48. beträffande utbildning avkiropraktorer att skulle avslå motionen 1978/79:205. beträffande tidpunkten då krav på allmän behörighetskulle gälla för de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inom sektorn förutbildning för vårdyrken av Hans Nyhage (m), (), (). () och () som ansett att utskottet under9 bort hemställa att med avslag på motionerna 1979/80:27 yrkandet1 och 1979/80:34 yrkandet 2 godkände de riktlinjer som angetts i propositionen1978/79:197, 2. beträffande anknytning mellangymnasieskolan och de nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inotn sektornför utbildning för vårdyrken av Hans Nyhage. och (samtliga m) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa att med anledning av propositionen 1978/79:197och med bifall till motionen 1979/80:33 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 3. beträffande krav på yrkeserfarenhet för tillträde tillde nu aktuella allmänna utbildningslinjerna inom sektorn för utbildning förvårdyrken av Hans Nyhage, och (samtliga m) som ansettatt utskottet under 11 bort hemställa a) beträffandekrav på viss yrkeserfarenhet för tillträde till sjuksköterskeutbildning att riksdagenmed avslag på propositionen 1978/79:197 och med bifall till motionen 1979/80:33yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, b) beträffandekrav pä yrkeserfarenhet för tillträde till de nu aktuella allmänna utbildningslinjernainom sektorn för utbildning för vårdyrken ined imdaniag avsjuksköterskeutbildning att godkände de riktlinjer som angetts ipropositionen 1978/79:197, 4. beträffande jämnare könsmässigrekrytering av Hans Nyhage, och (samtliga m) somansett att utskottet under 13 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:33 yrkandet4 och med avslag på propositionen 1978/79:197 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Det är med stor tillfredsställelse som jagkonstaterar att nu står i begrepp att fatta ett beslut som innebärett avgörande steg på vägen i det långvariga arbetet med reformeringen avhögskolans vårdutbildningar. Det är naturligtvis särskilt glädjande attutbildningsutskottet genom ett omsorgsfullt och skickligt arbete gjort detmöjligt att förelägga ett beslutsunderlag som endast på några fåpunkter avviker från förslagen i regeringens proposition och som innebär entillstyrkan av alla de huvudprinciper som propositionen bygger på. Låt mig helt kort uppehålla mig vid några av dessahuvudprinciper. Den viktigaste utgångspunkten för reformarbetet har varit attfullfölja högskolereform genom att som en sista hörnsten bygga in dehelt eller delvis kommunala vårdutbildningarna i högskolansstudieorganisatoriska system. Det innebär framför allt att den snårighet somkännetecknar den nuvarande studieorganisationen på detta område anpassas tilldet system med linjer och påbyggnadslinjer som gäller för högskolan i övrigt.Det ger väsentligt bättre förutsättningar att bedriva en övergripande ochlångsiktig planering av högskolans vårdutbildningar med hänsyn till bådearbetsmarknadens behov och de studerandes efterfrågan på utbildning. Den nyastudieorganisationen bör bl. a. ses som ett uttryck för samhällets skyldighetatt underlätta den enskildes utbildningsval genom att presentera ettutbildningsutbud som ger klara alternativ och är någorlunda lättöverskådligt. Idetta sammanhang spelar också de nya behörighetsreglerna en viktig roll. Genomatt nu föra över de aktuella vårdutbildningarna till gymnasieskolanskompetensområde öppnas möjlighet för den enskilde att träffa ett merarationellt utbildningsval vid tröskeln till högskolan. Viktigt är givetvisockså att det decentraliserade beslutsfattande, som kännetecknar den nyahögskolan, nu kommer att gälla även för den tidigare så hårt centralstyrdavidareutbildningen. Den andra vägledande principen i reformarbetet har varitatt ge vårdutbildningarna en utformning och ett innehåll som står i samklangmed samhällets hälso- och sjukvårdspolitiska målsättningar. Den föreslagnastudieorganisationen erbjuder den yttre ram som erfordras, inte bara för attunderlätta dimensioneringen av utbildningarna med hänsyn till arbetsmarknadenskvantitativa behov utan framför allt för att tillgodose kraven på välutbildadpersonal för de ansvarsfulla uppgifter som hälso- och sjukvården rymmer och förde nya anspråk som bl. a. satsningarna på öppnare vårdformer för med sig.Behovet av ett ökat samspel mellan olika personalgrupper i vårdarbetet harockså kommit till uttryck i de allmänna mål som föreslagits bli gemensamma förhela vårdutbildningssektorn och som utskottet nu har ställt sig bakom. Att förestående beslut kommer att utgöraslutpunkten i en viktig reformetapp får emellertid inte undanskymma attåtskilligt återstår att göra. Den fortsatta planeringen på grundval avförslagen i propositionen är redan i full gång på uppdrag som regeringen hargett universitets- och högskoleämbetet och i avvaktan påriksdagens ställningstaganden. Ett särskilt stimulerande inslag i sammanhangetär enligt min mening uppdraget till UHÄ att komma med förslag till den ipropositionen förutskickade försöksverksamheten med integrerad vårdutbildning iLinköping. Jag nämner detta för att illustrera att reformarbetet aldrig fåravstanna utan måste inriktas mot nya mål. För den tid som ligger närmast framför oss är det dockvissa andra problem som påkallar uppmärksamhet i första hand.