prot · G30965 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan trösta sig med alt något allvarligt sannolikt intekommer alt inträffa inom den allra . En del inbillar sig t. o. m.att den snedbelastning som den stockholmska arbetsmarknaden är utsatt förkommer att lösa sig lika enkelt - om man får använda det uttrycket - som närmänniskor sysselsatta i jord- och skogsbruk flyttade in i industrin. Det var jubara att packa kappsäcken och flytta. Men man måste då fråga sig; Vart skall de ungdomar flyttasom inte kan få arbete i ? De är ju i den unika situationenatt de inte kan flytta någonstans för att få det bättre och få störremöjligheter. De sitter alltså i en särskilt utsatt situation. Jag tror att det är en rent katastrofal ståndpunkt altinte vilja göra någonting åt detta. Vi vet också att de traditionella jobbeninom industrin kommer att avta ganska snabbt framöver. Omställningarna ochstrukturrationaliseringarna inom industrin kommer att göra det ännu svårareför unga människor att få den här typen av arbete. Vi vet av erfarenheterutomlands att en del av dem kommer att bli synnerligen fientligt inställda tillsamhället. Oavsett om detta tar sig uttryck i gatuvåld eller politiskt våld ärrisken stor för en mycket stark högerreaktion i samhället. Jag tror att det finns mycket stor anledning alluppmärksamma sådana här tendenser, som vi kan peka på. Den andra frågan i interpellationen som har diskuteratsgäller varv. Där skulle jag faktiskt, efter att ha filosoferat överindustrisysselsättningens konsekvenser i regionen, vilja peka pånödvändigheten av att vi får en varvsrörelse i som underlättar förden industri som finns här att vara kvar. Vi har nämligen den bestämdauppfattningen att därest det inte finns en varvsrörelse, som kan utgöra enservicestation för de transporter som gär sjövägen över , kommerhamnverksamheten att drabbas och därmed de industrier som är knutna till denverksamheten. Vi får alltså effekter åt det hållet som blir myckel olyckliga.Del är i belydjigt större utsträckning det som är avgörande för den kraftigauppslutningen bakom varv än detta att vi till varje pris skall hanågon ersättningsindustri, om man nu skulle lägga ner varv. Det äregentligen inte arbetstillfällena som sådana som vi försöker skydda, utan vivill motverka konsekvenserna av nedläggning av en varvsrörelse som får ettsådant genomslag långt ut i det stockholmska näringslivet. Vi har fått lov alt acceptera att industriarbetstillfällenhar försvunnit i andra industrier i utan att vi sagt ett knäpp. När LM rationaliserade bort 1 500 personer på i Stockholmaccepterade vi detta, därför att vi ansåg alt skulle dessa inte harationaliserats bort i ,så hade några andra orter - mycket sämre ställda än -blivit drabbade.Det är alltså inte på de grunderna som vi nu argumenterar. Innan min talelid går ut vill jag bara frågaindustriministern: det vara riktigt att varvsutredningen under nu pågåendediskussioner hindrar varv all fungera som ett företag? Man stoppar jubeställningar som del har träffats uppgörelse om. Det föreliggerytterligare förfrågningar som dock har stoppats av varvets ägare i . Jag menar att det finns mycket starka skäl för industriministernatt la sig en till på hur Svenska Varvs ledning i egentligen hanterardet här enskilda varvet efter de diskussioner som förevarit och de diskussionersom skall äga rum i industridepartementet. Det finns mycket stor anledning attse närmare på detta. Får jag till säga altsjälvfallet kan vi inte från industridepartementets sida ha synpunkter på omöverläggningar tas upp mellan varvsledning och kommun och landsting beträffandeFinnboda varv. Men nog tycker jag alt det vore att rekommendera - det skullesäkerligen bli mera meningsfullt- att sådana överläggningar tar vid sedanregeringen lagt fram sin proposition i varje fall och helst sedan man har ettriksdagsbeslut att falla tillbaka på. Är vi inne i det skedet att vi skallbedöma varvsindustrins och därmed även varvs framtid vet man kanskemera vad man diskuterar under överläggningarna, om har fattat sittbeslut. Till både och vill jag sägaatt jag tror på industriella framtid. Jag tror att med denaktiva industripolitik vi bedriver har industrin här godautvecklingsmöjligheter -bättre än i många andra områden. Jag stöder dettaantagande på en analys av sammansättningen av industrisysselsättningen iregionen. S. k. framtidsbranscher - låt mig här inte gå in på varv -är ju inom den stockholmska industrin bättre representerade än inom industrin ilandet i övrigt. Den mycket aktiva och föredömliga verksamhet som den regionalautvecklingsfonden bedriver här i har också visat att dennaregion har synnerlig förmåga att attrahera just den tekniskt avanceradeindustrin, och det har lett till att vi här har en koncentration av en radelektronikföretag med mycket betydande och lovande utvecklingspotential. Det finns alltså inte anledning att se Stockholmsindustriella framtida i någon mörk dager. Jag vill definitivt vända mig motSivert uttalande att de som skall söka sig en utkomst inomindustriell produktion och inom varuproduktion i övrigt i det här länet, går enmörk framtid till mötes. Så är inte fallet. Det är vidare alldeles klart att vi även behöver entillväxt baserad på bl. a. företag och en atmosfär där nyföretagandet och småförelagsamhetenuppmuntras. I de allmänna industripolitiska planer som vi har ingår att ta nyatag för att stimulera enskilda arbetare och tjänstemän att bli sina egna. ensammaeller i grupp, och i olika företagsformer. Jag är förvissad orn att PärGranstedt kommer all medverka i den processen, och jag hoppas all också SivertAndersson kornmer att kunna ge sin medverkan här. Framför allt skulle vi vilja se att de fackförbund därSivert är en inflytelserik funktionär aktivare engagerade sig förmöjligheterna till nyförelagande och för uppmuntran också av enskilda arbetareoch tjänstemän att ta den chans till nyförelagande som öppnas genomutvecklingsfonderna. Jag kan i och för sig förslå resonemangom varv, innebärande att man egentligen inte främst skulle varainriktad på antalet sysselsatta utan mera på att la till vara den komponent iregionens industriella profil som varvet utgör, men i de avvägningar som vistår inför måste vi se som en varvsenhet bland flera vid , Vi har ändå en överkapacitet på detta område. Varje enskild enhetkan inte bedömas enbart utifrån sina egna förutsättningar. Exempelvis Lundevarv uppe i är naturligtvis beroende av den totalaefterfrå-gekapaciteten, och då har man att göra överväganden om hur de olikaregionerna sysselsättningsmässigt ser ut. Låt mig i anslutning till den debatt som vi tidigare fördeerinra om att det i enligt den senaste arbetsmarknadsstatistikenfinns över 140 lediga jobb per 100 arbetssökande. Detta skall jämföras, som jagtidigare sade, med ett riksgenomsnitt på drygt 40 arbetstillfällen per 100arbetssökande. Jag kan, eftersom jag nämnde varv som elt varv som i vissmän arbetar på samma marknad som varv, också peka på motsvarandesituation i , där man har 28 lediga platser per 100 arbetssökande.Del är sådan statistik som man, eftersom resurserna är givna och knappa, måsteta hänsyn till när man bedömer var den framtida varvskapaciteten skall finnas. PÄRGRANSTEDT (c): Först vill jag ta upp frågan om deöverläggningar som man har begärt från de berörda kommunerna och landstinget.Jag blir litet fundersam över industriministerns uttalande om att sådanaöverläggningar vore all rekommendera efter det att proposition har lagts framoch t, o. m. efter ett riksdagsbeslut. I den mån riksdagsbeslutet också kommeratt avgöra varvs framtid verkar det inle särskilt meningsfullt att sättasig ner och överlägga om varv efter alt fattat beslutet. Attriva upp riksdagsbeslut är inte sä förfärligt lätt. Tanken var väl snarare skulle fä till stånd dessa överläggningar innan positionerna är lästa.Syftet med överläggningarna skulle naturligtvis vara att försöka finna vägarall rädda delta företag åt framtiden, kanske med en något annorlundaproduktionsinriktning jämfört med den man har , såsom ju också harföreslagits av utredning. Jag hoppas alltsåall jag missförstod industriministern på den punkten och att han delaruppfattningen att man bör ha överläggningar i ett skede när man kan påverkahändelseutvecklingen och inte efler det att alla viktiga beslut är fattade. Sedan noterar jag med tillfredsställelse den myckelpositiva syn på som industriregion som industriministern gavuttryck för. Jag tror det är värdefullt för oss att man i ledningen förindustridepartementet har den grundsynen att inle baraskall bli en service- och tjänsteregion utan också bibehållas som en viktigindustri region i landet. Tyvärr fär man konstatera att hittillsvarande utvecklingav industrisysselsättningen i inte har gett bilden av dennaexpansionskraft och livskraft som industriministern förutspår. Men låt osshoppas alt vi nu står inför en vändpunkt och att vi kommer all kunna bibehållaindustrisysselsätlningen med minst den andel förvärvsarbetande som vi har här . Och med en positiv attityd från regeringens sida och en allmänt positivindustripolitik, som ju regeringen för, är det kanske inte omöjligt altåstadkomma detta. Det är viktigt alt det finns mänga framtidsbranscher här.Inte minst vill jag ta fasta på det som industriministern sade om möjlighetenatt utveckla småförelagsamheten. Jag tror att det kanske är det allraviktigaste för den industriella utvecklingen i landet i sin helhet och även håri regionen att vi får ett fungerande nyförelagande och en positiv utvecklingför småförelagsamheten. Där har ju redan gjorts mycket av den förstaregeringen , och jag förstår alt vi har ytterligare positiva åtgärderatt vänta pä det området. Sammanfattningsvis upplever jag att den inställning tillproblemen som jag har tagit upp och som industriministern redovisar som positivgör att jag ser med en viss tillförsikt pä framtiden. Men jag hoppas ändå attdenna positiva syn på som industriregion också kommer allfärga av sig på de slutgiltiga bedömningarna när det gäller varv. Detär riktigt, som sades här, alt vi har många arbetsplatser per arbetssökande idenna region. Men det är inte, som jag försökte framhålla redan i mittinledningsanförande, alltid säkert att det är en tröst för en friställdindustriarbetare att det eftersöks personer som departementssekreterare, lärareeller liknande. För den berörda människan handlar det om hon kan få ett jobbsom hon har kvalifikationer, förutsättningar och intresse för. Del är detavgörande. All det efterfrågas en massa människor till jobb som man inle kan taav olika skäl är ingen som helst tröst. Därför är det trots allt viktigt inte bara tittar på statistiken ulan att man också tittar på de berördaenskilda människornas situation. SIVERTANDERSSON (s): Det är värdefullt med sådana här diskussionerom den arbetsmarknad vi har i . Jag tror nämligen all industriministerÅsling egentligen inte har riktigt klart för sig hur den arbetsmarknaden serut. Del är sant att vi har en ganska stark ställning när det gäller de företagsorn sysslar rned elektronik. är ju ett centrum för landet i fråga omden industrin. Men del hjälper inte. Drygt fyra femtedelar avindustriarbeissläl-lena är småföretag, dvs. företag med mindre än 50 anställda.Drygt nio tiondelarav industriarbelsställena är frislående arbetsställen som varken ärhuvudkontor, moderarbetsplals eller filial till någon rnoderarbelsplals.Verksläder och tryckerier, alltså den grafiska industrin, svarar för tvåtredjedelar av industrisysselsättningen, och det gäller här sysselsättning iföretag med låg eller rentav minimal lönsamhet. Det är alltså en sämrelönsamhet i huvuddelen av den industri vi har här i än del är iindustrin i landet i övrigt. Vi kan vidare noterti alt antalet arbetsställenmed mindre än 50 sysselsatta minskat betydligt snabbare här än i andra delar avlandet. Varför berättar jag nu detta? Jo, det är för all visa alldet här sker en nedgång i verksamheten som är smygande och som därför inteuppmärksammas på samma sätt som när det sker större saker ute i landet. Det äri och för sig lättare att motverka en sådan utveckling än en utveckling somkommer plötsligt, men den har trots allt inneburit en väldig snedvridning avfördelningen av arbetstillfällena. Jag tror alt det vore bra om man iindustridepartementet något djupare analyserade den stockholmska arbetsmarknaden. När det gäller varv förhåller det sig utan varjetvivel på det viset att vi försvarar varvet därför att det behövs förStockholmsregionens arbetsmarknad som stöd och som servicefunktion, inle baraför de bålar som råkar dyka upp här ibland utan framför allt till helaregionens fromma när det gäller dess möjligheter att svara mot de krav somfinns. Jag vill varna för Svenska Varvs strukturulredning, därman talar om att reparationsobjekten är ojämnt fördelade. Ser man påredovisningen av reparalionsverksamheten finner man att det inte ärfråga om någon ojämn fördelning. Verksamheten är tvärtom mycket jämnt fördeladöver månaderna, om man räknar bort semestermånaden juli och den svåra ismånadenmars, då fartygsaktiviteten naturligtvis var mycket låg. Vi kan notera att varvet har byggt upp en betydandeindustriverksamhet, en industriverksamhet som skulle vara ännu större, om intevarvsledningens tidigare intentioner hade hindrat en satsning pä sådant som påandra ställen kallas alternativ produktion men som för alltid varit ennaturlig del av produktionsmixen. Man har ökat induslriarbetslimmarna från 1978 till 35 1979, och varvet beräknar att man utan vidare skullekunnat ha en industrisysselsältning på ca om man bara fåttgå in i lid. När man nu skall bygga ett ro-ro-fartyg på och begärtatt få option på det andra, och när man fått förfrågningar på ytterligare tvåfartyg, då är del med stor förvåning vi noterar att detta inte får gå igenom,så all varvets sysselsättning tryggas för framöver. Alldeles oavsettvilka lömska planer man har mot varvet, så måste del vara bra om del finns enbeläggning på det. Får jag avslutningsvis säga till PärGranstedt att jag, som jag sade, naturligtvis inte har någonting emot attkommuner och landsting överlägger med Svenska Varvs ledning om enskildadriflplatsers framlid etc. Men jagtar mig friheten att tvivla på alt man kan gå in och träffa några bindandeuppgörelser, innan har tagit ställning till Svenska Varvsstrukturplan och de åtgärder som den kan komma att föranleda. Överläggningarnakan inledas, så längtar jag överens med , men jag tror att del ärsvårt att låta dem leda till bindande beslut i något avseende. Det är trotsallt sä, att vi måste pröva Svenska Varvs strukturplan som helhet och inte göraundantag för någon av de berörda driftplalserna. Får jag allra sist säga att jag är väl medveten om hurStockholms arbetsmarknad ser ut. Jämför man den rned den beräknade genomsnittsmarknadenhär i landet, finner man att del karakteristiska för arbetsmarknadär alt den framtidsinriktade, expansiva industrin, den som har medframtidsbranscherna att göra, är relativt sett mycket starkare än vad somgäller för landet i dess helhet. Rätt skött - med den industripolitik som vi nuhar i , med utvecklingsfonderna och alla de andra möjligheter som stårtill buds - bör delta kunna utgöra en ganska intressant bas förvidareutveckling. Det bör också kunna innebära en betydande tillväxt när detgäller småföretagen i . PÄRGRANSTEDT (c): Jag har i och för sig ingenting all invändamot det sista konstaterandet. Personligen har jag stor tilltro till denindustripolitik som förs här i landet. Jag tolkar industriministern så,att den också skall komma den här regionen fill godo. Beträffande de här förhandlingarna vill jag säga att jagär helt på det klara med att man inte kan få några bindande beslut utanregeringens och medverkan. Jag utgår emellertid ifrån, att om manvid överläggningar mellan landsting och kommuner å ena sidan och Svenska Varvå andra sidan, kommer fram till någon form av lösning som skulle kunna räddaFinnboda för framtiden är detta någonting som skulle hälsas rned tillfredsställelseav bäde regering och riksdag. Ingen kan ju ha någonting emot en sådan lösning,om den sedan kan passa in i den allmänna slrukturutvecklingen förvarvsindustrin i dess helhet. Syftet med sådana överläggningar skullenaturligtvis vara att hitta en lösning som är acceptabel för den här regionenoch naturligtvis också i sina konsekvenser för varvsindustrin i andra delar avlandet. Som sagt, det kan väl ingen ha någonting att invända emot. Jag skall helt kort ställa en fråga tillindustriministern. Anser industriministern alt det skulle vara värdefullt omorderstocken vid varv nu fylldes på i stället för att tömmas? Delta åren fråga som inte kan besvaras utanall man känner till förutsättningarna. Det karakteristiska för en del av deorder som Svenska Varv har tagit är ju att kostnadstäckningenhar varit mycket Delhar varit fråga om stora förlustaffärer som har kostat statskassan betydande,för att inte säga enorma, belopp. Del är ju del del hela gäller. Nog kan vibygga fartyg här i landet. Det är vi inle dåliga pa, men problemet är att fåbeställningar som också ger kostnadstäckning och inte förutsätter allt störrestatliga åtaganden som föröder våra förutsättningar att gä in iframlidsbranscher. Jag skulle kunna hålla med om detvar på det viset all man saboterade varje möjlighet att kunna göra något bra isvensk varvsindustri i framliden om man fyllde på orderböckerna. Men hur man änresonerar när det gäller framtid är del befogat att ställa en fråga:Är det bra för svensk varvsindustri alt man avstår från att låta del här varveträkna på förfrågningar som gäller produktion till mycket bättre priser än demrnan får för redan tecknade kontrakt? Del är ju sä alt man faktiskt får sådanaförfrågningar och ändå får man inte teckna nya kontrakt. För mig förefaller det som om Svenska Varvs ledning på dethär sättet försöker kväva varv och ta bort varje möjlighet all fävarvet att kunna fungera vidare. Har man inga orderböcker vore det ju lätt atthänvisa till att det här varvet är omöjligt. Men de som gör varvet omöjligt är, enligt vad jag kan första, ägarna själva. Överläggningenvar härmed avslutad. § 13 Föredrogs och hänvisades 1979/80:222och 223 till konstilulionsutskoltet 1979/80:224till finansutskottet 1979/80:225-229till skatteutskottet 1979/80:230till lagutskottet 1979/80:231till ulrikesutskotlel 1979/80:232till försvar-sutskoltet 1979/80:233och 234 till socialförsäkringsutskottet 1979/80:235och 236 till socialulskotlcl 1979/80:237-242till utbildningsutskottet 1979/80:24.3-245till trafikutskottet 1979/80:246och 247 till jordbruksuiskonei 1979/80:248och 249 till näringsutskottel 1979/80:250till socialutskottet 1979/80:251och 252 till näringsutskotiet 1979/80:253-256till arbetsmarknadsulskonel 1979/80:257fill civilulskottet i) 14 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställningarna1979/80:118 och 119 S 15 vice talmannen rneddeltide att på föredragningslistan för Nr 65 rnorgoirdagens sammanträde skulle propositionerna nr 100 och 101 sällas den 's'- § 16Anmäldes och bordlades 1979/80:258av om skyldighet att i motion ange hur kostnad förföreslagen åtgärd skall täckas 1979/80:259 av och hotel mot människovärdet 1979/80:260 av m. fl. om vi.ssändring i vallagen 1979/80:261 av och om ullaltinde rnol kollektivanslutning till politiskt parti 1979/80:262 avDaniel Tarschys och orn viss ändring i vallagen 1979/80:263 av m. fl. om övergångtill republik 1979/80:264 av Månen Wenieroch om gemensam valdagför kyrkligaoch övriga kommunala val 1979/80:265 av m.fl. orn åtgärder förall minska inflationen 1979/80:266 av och omrätlen för diabetiker till extra avdrag vid inkomstbeskattningen 1979/80:267 av EricHägelmark om uppbörden av kvarstående skatt 1979/80:268 av m.fl.otn produklskallen för bryggerier 1979/80:269 av förste vice talmannen ni. beskattningen av vissa inkomster av fastighetsförvaltning1979/80:270 av förste vice talmannen m.fl. om särbeskallning av makars B-inkomster i vissa fall1979/80:271 av om lokalisering till av länsrätten i /80:272 av om samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem 1979/80:273 av förste vice talmannen och om tystnadsplikt för psykologer 1979/80:274 avJan m. fl. om översyn av reglerna om godirosför- värv 1979/80:275 av m. fl. om utökadutbildning vid Sandösko- lan 1979/80:276 av om befrielse frånmilitärtjänstgöring för fiskare 1979/80:277 av orn ersättningenför vård av handikappat barn 1979/80:278 av otn handikapptideungdomars möjligheter till rehabilitering och sysselsättning 1979/80:279 avSonja Rembo m.fl. om rätlen till föräldrapenning Nr 65 1979/80:280 av m.fl. om samverkan mellan förskolan och 17i'inirir' 1980 1979/80:281 av ochMargareta om ekonomiskt stöd till 1979/80:282av . om insatser för barnens miljö rn. 1979/80:283 av m.fl. ominsatser mot den sociala utslagningen 1979/80:284 av . om statliga insatser för utbyggnad av som rekreationsområde 1979/80:285 av ochTore om ökat utbud av kristna program i radio och TV 1979/80:286 av m.fl. orn reprissändningen av program sorn anmälts till radionämnden 1979/80:287av om elevers ansvar för arbete i skolan 1979/80:288 av orn skolans kristendomsundervisning 1979/80:289 av omvidareulbildningen av sjuksköterskor till läkar-e 1979/80:290 av ochElver orn hälsofrågor som självständigt läroämne i skolan 1979/80:291 av och om andlig vård inom skolan 1979/80:292 av m. fl.orn införande av dans i skolundervisningen 1979/80:293 av rn. fl.om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan 1979/80:294 av ochHans Petersson i om behovet av hydrologisk prognostjänst vid SMHl 1979/80:295 av Bertd ochEwy om planering för en utbyggnad av oslkusibanan 1979/80:296av om samordning av pålagor på bilismen 1979/80:297 av omupprustning och utbyggnad av ostkust-banan 1979/80:298 av ochArne om molorvärmarutlag vid vissa flygplatser 1979/80:299 av m. fl.orn utnyttjande av sorn sjölransportled 1979/80:300av m.fl. om backväxel på snöskoter 1979/80:301 av m.fl.om förstatligande av järnvägslinjen 1979/80:302av m. fl. otn isbrytarorganisationen m. m. 1979/80:303av om subventionering av livsmedel 1979/80:304 av m.fl.om miljöskydd vid användning av kol 1979/80:305 av //t. //.om ulplanleringen avfisk i 126 1979/80:306av ni. om vissa frågor inom jordbrukspoliti- Nr 65 1979/80:307 av ornrätten till ersättning vid restriktioner i yj \,-\\\-\ri 1980 jord- och skogsbruk rned hänsyn till naturvården 1979/80:308av m. fl. om viss ändriirg av jtiktstadgan 1979/80:309 trv om de regionala utvecklingsfondernas företagsservice 1979/80:310 av m. fl.om fördelningen av statens anslag till de regionala utvecklingsfonderna 1979/80:311 av . orn lokalisering till Sandviken-området i av enförsöksanläggning för melanolfrarnställning 1979/80:312 av . om utbyggnad av skogsindustrin i 1979/80:313 av . otn inrättande i av ett regionalt investmentbolag 1979/80:314 av m.fl. om åtgärder för alt trygga sysselsättningen vid i 1979/80:315 av m.fl. om bättre utnyttjande av elektrisk överskotlsenergi 1979/80:316 av m. fl.om verksamheten vid bryggeri i , rn, m. 1979/80:317 av m. fl.om ett statligt program för varvtalsreglering av industrins pumpar rn. 1979/80:318 av Bengi m. fl.orn lokalisering till av filial till 1979/80:319 av om ökadindustriell sysselsättning i Söderhamns-området 1979/80:320 av . orn ersättning från arbetslöshetskassa i vissa fall 1979/80:321 av . om studieresor sorn ersätts av försäkringskassorna 1979/80:322 av . orn inrättande i Ange av en statsverkels servicecentral 1979/80:323 av ochKarl Leuchovius orn åtgärder för en ökad förädlingsgrad inomlivsmedelsindustrin, m. m. 1979/80:324 av m. fl.orn överförande av beredskapsmedel till ordinarie anslag 1979/80:325 av m. fl.orn reglerna för arbets- och uppehållstillstånd för vissa invandrare 1979/80:326av m. fl. om en ny regionpolitik 1979/80:327 av ochHans Petersson i Röslånga orn en översyn av de kommunala taxornas betydelse förboendekostnaderna 1979/80:328 av omerstittning vid upplåtelse av nrtirk för kraflledningsgalor 1979/80:329av ni. om stödet till inrättande av allmännasamlinsislokaler m. m. Nr 65 1979/80:330 av ochKurt om översyn av