prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — Vissa länder erbjuds nu bistånd ochsamarbete, men bara på vissa villkor. Och fortfarande gäller som huvudprincipdet s. k. fria informationsflödet. Länderna får hjälp alt bygga uppkommunikationssystem, men delta systems innehåll bestäms inle utifrån det egnafolkets behov ulan av mediabolagen. De fattiga nya staterna klarar inle allsjälvständigt finansiera byggandet, underhållet och driften av sändarutrusl-ningutan får förlila sig på utländskt kapital både för att installera utrustningoch skaffa program i form av paketlösningar, vilket innebär att radio- ochTV-slrukluren snabbt förvandlas till en miniatyrkopia av väsisystemen. De somskall sköta systemen utbildas av väst, och dess värderingar slår igenom ocksåhär. En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område erkänner att situationen ärotillfredsställande, och del är naturligtvis positivt. Utskottet säger vidareatt uppbyggnaden av tredje världens egna resurser på kulturförmedlingens ochmassmedias områden kommer alt la lid och alt man måste lila till olika metoderoch gå genom skilda kanaler. Det är naturligtvis en helt riktigt beskrivning. Mensamtidigt brådskar det med åtgärder. Vårt stöd och våra biståndsinsatser pådetta område är små och otillräckliga som de privata mediabolagenarbetar i en rasande fart. Del innebär att tredje världens länder snart harbyggts in i ett syslem som komrner all vara svårt att förändra. Därför anserjag all ett åtgärdsprogram av den typ vi föreslagit i motionerna är nödvändigt. Den första punkten i vår motion 618anserjag varai huvudsaktillgodosedd genom utrikesutskottets skrivning, men jag yrkar bifall tillpunkten 2 i motionen. INGRIDSUNDBERG (m): Mycket snart efter insågman alt en väl fungerande nyhetsförmedling mellan olika länder var av avgörandebetydelse för fredssträvandena. Då liksom nu fann man det angeläget altnyheterna fritt skulle flöda mellan länderna och att journalisterna inte skullehindras i sitt arbete. Av naturliga skäl blev del de stora internationellanyhetsbyråerna som tog ansvaret för huvuddelen av nyhetsförmedlingen. U-ländernahade inle vare sig organisation eller ekonomiska resurser för den typ avnyhetsbevakning som industriländerna kunde ställa upp med. Med tidenuppmärksammades skevheten i delta förhållande av , som fann denstarka koncentrationen av nyhetsförmedlingen till västländernas storanyhetsbyråer vara orsak till att bilden av förhallanden och händelser iu-länderna kunde bli ensidig eller missvisande. I vpk:s motion yrkas att skall stödja tredjevärldens strävanden alt söka skapa egna nyhetsbyråer och egna organ för kultur-och nyhetsförmedling. har vid behandlingen av motionen bl. a.uttryckt sitt stöd för den av regeringen tidigare framförda uppfattningen attdet behövs en bättre balans i världens massmediastruklur och all - vilket ocksåEva påpekade - den nuvarande situationen är otillfredsställande. Idet avseendet delar alltså utskottet motionärernas uppfattning. Utskottet haremellertid inte funnit skäl föreslå alt nu uttalar att det föreliggerett behov av sådant stöd. Bakgrunden härtill är all i många olika sammanhangarbetat för alt söka förbättra möjligheter att upprätta en egennyhetsförmedling. Del är praktiska åtgärder som behövs, , ochdel är också vad vi har satsat på. Genom SIDA stöder tillsammans medUNESCO ett utbildningsprogram i grundläggande radioproduktion i flera av desvenska programländerna i . Också andra projekt för att förslärkau-ländernas kapacitet som nyhetsförmedlare stöds av SIDA. Det må gällautbildning av journalister eller att i samarbete med andra organ bidra till bildandeoch drift av nyhetscentra eller all i vårt land ta emot informatörer ochmassmediapersonal från för utbildning här. Jag vill i del här sammanhanget gärna säganågra ord om den mångåriga debatt som har förts om deklarationer ochresolutioner angående massmedia och massmedias ställning. Debatten började redan på 1960-talel i form av förslagtill resolutioner på generalkonferenser. Alt det tog nära ettdecennium innan man enades om en allmängiltig massmediadeklaration berodde påatt vissa och öststater önskade all deklarationen skulle utformas såatt det framgick att de olika staterna själva skulle ha ansvaret för de nyhetersom släpptes fram och förmedlades utom och inom länderna. talade om nackdelen med all de storanyhetsbyråerna svarar för huvuddelen av den information som går ut i världen,och jag tyckte mig bakom detta kunna spåra ett önskemål om att man borde haföljt de ursprungliga intentionerna i tidigare förslag tillresolutioner, där man ville ge staterna en kontrollerande och censurerande maktnär del gäller informationsflödet. Västvärldens länder motsatte sig alla monopollendenser inyhetsförmedlingen. Redan då fanns i vårt land grupper som aktivt arbetade föralt ländernas regeringar skulle ha ett avgörande inflytande på nyhetsförmedlingensinnehåll och inriktning. Ett sådant inflytande skulle emellertid, herr talman,allvarligt åsidosätta den pressfrihet som är ett villkor för en allsidigbelysning av händelser och förlopp. Efter långa förhandlingar och - som jag särskilt villunderstryka - stora förändringar i det ursprungliga förslaget antogs vidUNESCO:s generalkonferens de grundläggande principerna för massmediasbidrag till som del heter stärkande av fred och internationellt samförstånd,främjande av mänskliga rättigheter och motarbetande av rasism, apartheid ochuppvigling till krig. I den deklarationen slås också fast krav på enmer rättvis informationsordning och förstärkning av egna massmedia. Det är efter den linjen som arbetar. Utskottet harerfarit alt vi i vår biståndspolitik också i fortsättningen kommer att beaktadessa krav. Alt nu begära något uttalande bedömer vi inte som erforderligt,eftersom motionens huvudsyfte är tillgodosett. Jag ber alt få yrka bifall til utrikesutskottets hemställan. En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område EVAHJELMSTRÖM (vpk): erkänner faktiskt i det härbetänkandet all förhållandena är helt orimliga inom masskommunikationens områdevad gäller tredje världen. Ändå står här i kammaren och talarsig varm för det s. k. fria informationsflödet. I sin historiebeskrivning avUNESCO:s ställningstaganden framhåller hon att västvärlden i de förhandlingarsom varit motsatt sig alla monopoltendenser på det här området. Vad delta defacto innebär är all man ställer upp på de multinationella mediabolagens kravpå monopol inom området. En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område Jag har tidigare påpekat att de fyra stora bolagen i daghar inflytande på av kommunikationsflödet. Vad är det om inte monopol? Delär här inle fråga om alt man vill ha censur, ulan det är tvärtom så att manvill vidga möjligheterna för tredje världen alt själv skaffa sig informationoch att själv kunna förmedla denna. säger att praktiska åtgärder behövervidtas. Ja, det är ju justdet som vi kräveri vår motion. Vi kräver ett konkrethandlingsprogram i syfte alt förbättra förhållandena för tredje världen.Uppenbarligen motsätter sig och utskottet detta, och vibeklagar det. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningarom vad det är som konstituerar ett monopol. Jag vill här påpeka, attfortfarande har del inle kommit fram hur skulle vilja begränsanyhetsbyråernas informationsflöde - det som jag mycket riktigt kallar det friainformationsflödet och som jag bedömer vara av utomordentligt stort värde. Beträffande dessa av nyhetsförmedlingen vill jag sägaall det självfallet är angeläget att minska den procentsatsen. Men, ,man gör inte det genom att införa förbud i någon form när del gäller massmediasrätt att förmedla information, utan man gör del just på det sätt somutrike:iutskottet har framfört i det här betänkandet, nämligen genom att hjälpaoch bistå tredje världen i dess ansatser att själv kunna åstadkomma möjligheteralt skapa nyhetsbyråer, alt själv skaffa sig de tekniska, ekonomiska ochpersonella resurser som behövs för att man skall kunna få ut informationen. började sitt anförande med alt beklaga attvi i svensk TV och andra massmedia får höra så myckel om den amerikanskapresidentvalskampanjen. Någon form av logik vore här önskvärd. Jag vill ställafrågan: Hur skulle vilja begränsa den informationen tillvästvärlden? Jag skall inle beröra det sade om deninternationella betydelsen av del valet. Vilken typ av begränsning för svenskamassmedias rätt alt visa vad som händer och sker i och pä andra platserskulle vilja ha här i landet? EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag vidhåller att det inte finns ett frittinformationsflöde när det behärskas av ett fåtal multinationella bolag. Vad delhär gäller är att utvidga möjligheterna till motinformalion mot dessa bolag.Det är ju en helt absurd situation när ett land i tredje världen farinformation om vad som händer exempelvis i men inte om vad som händer igrannlandet och inte heller har möjligheter all ge information om del egnafolkets kulturella och sociala förhållanden. Det var det jag pekade pa när jagtog exemplet från . Det borde finnas stora möjligheter alt ocks:i geinformation om arbetarklassens villkor exempelvis i , hur människor leveroeh bor. Men vad vi i första hand får information om är olika leendepresidentkandidater. Del är inle fråga om alt begränsayttrandefriheten, det är fråga om alt Nr 113 utvidga den på det här området, vilket är mycket väsentligt just förtredje den vadden. INGRIDSUNDBERG (m): Jag kan bara konstatera att svarade på min fråga mer än att hon påstod alt det inte var någon fråga omatt begränsa yttrandefriheten. Av hennes första anförande fick jaguppfattningen att det var en fråga om att begränsa informationen. Jag villstarkt understryka alt möjlighet all göra program om arbetarklassenslevnadsvillkor i finns. Sådana program har också visats i svensk TV. I övrigt vill jag hänvisa till utskottets skrivning närdet gäller svenska insatser för all åstadkomma just de positiva verkningar påinformationsområdet i tredje världen som anser vara angelägna.Uppfattningen om den angelägenheten delas också av utrikesutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels hemställan i punkt 2 i motionerna 1978/79:863och 1979/80: 618 av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottetshemställan i betänkande 18 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit hemställan i punkt 2 i motionerna 1978/79:863 och1979/80:618 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåEva begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 16 En ny internationell ordning på informationens ochmasskommunikationens område Vissa anslag m. m. inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde § 10Vissa anslag m. m. inom verksamhetsområde Föredrogs utrikesutskottets belänkande1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:100, bilaga 6, i vad avservissa anslag m, m, för /81 inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner, I fråga om detta belänkande hålles gemensam överläggning församtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i belänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 7 (Information ommellanfolkligl samarbete och utrikespolitiska frågor) I proposition 1979/80:100 bil. 6 ()hade under denna post föreslagits bidrag till Utrikespolitiska institutet.Svenska FN-förbundet, Svenska UNICEF-kommitlén, Svenska sektionen avInternationella och frihet. Svenska freds- ochskiljedomsföreningen. Utrikespolitiska föreningarnas , Svenskasektionen av , och ett institut förEuropainformation. För dessa organisationer hade föreslagits ett anslag omsammanlagt , en uppräkning med . Större delen av anslaget belöpte sig på Utrikespolitiska institutetoch . - en ideell fredsorganisalion med ca1 200 medlemmar bedrev informationsverksamhet rörande bl. a. frågor om fred,nedrustning och internationellt samarbete. Organisationen hade inte tidigareerhållit reguljärt bidrag av anslaget E 3 och hade föreslagits för budgetåreterhålla . baserade sig på ettinitiativ som tagils av fyra organisationer- Kooperativa förbundet.Landsorganisationen, och Tjänstemännens centralorganisation.Europainslilutet skulle inrikta sin verksamhet på information om utvecklingeninom skilda områden i . Huvudman skulle bli ,som även var huvudman för . I propositionen hade föreslagitsett anslag på . till denna nya organisation. Det förutsattes attövriga intressenter tillsammans skulle bidra med ett ungefär lika stort belopp. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:415 av m. (vpk), vari såvitt nu vari fråga (yrkandet 7) föreslagits alt riksdagenbeslutade alt till proposition 1979/80:100. bil. 6. under en ny punkt E 6Bidrag för information om internationell nedrustning och fred anvisa ettreservationsanslag om , 1979/80:1129 av m. fl. (s). vari hemställts attriksdagen till Bidrag till information om internationell nedrustning(Utrikesdepariemen-tet) för /81 anvisade ett reservationsanslagav , och 1979/80:1621 av m. fl. (c), vari såvitt nuvar i fråga (yrkande 4) hemställts att som sin mening gav regeringentill känna vad som anförts i motionen beträffande stöd till folkrörelserna förinternationell verksamhet. Vissa anslag m. m. inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde 1. all riksdagenskulle avslå motion 1979/80:415 yrkande 7 och motion 1979/80:1129 angående ettnytt anslag för bidrag till information om internationell nedrustning, 2. att riksdagenförklarade motion 1979/80:1621 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört, 3. alt riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 till Information om mellanfolkliglsamarbete och utrikespolitiska frågor för /81 anvisade ettanslag av . Följande två reservationer hadeavgivils av , , , , JanBergqvist. och (alla s): 1. beträffande bidrag tillinformation om internationell nedrustning, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1129 och medavslag på motion 1979/80:415 yrkande 7 till Bidrag till information ominternationell nedrustning för /81 anvisade ettreservationsanslag av , 2. beträffande stöd tillfolkrörelserna för internationell verksamhet, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall tillmotion 1979/80:1621 yrkande 4 som sin mening gav regeringen till känna vad somanförts i motionen beträffande stöd till folkrörelserna för internationellverksamhet. Punkt 8(Bidrag till internationella fredsforskningsinstilul) Ipropositionen hade föreslagits ett anslag nästa budgetår till Stockholmsinternationella fredsforskningsinstilul () av , innebärandeen ökning med , varav . Vissa anslag m. m. inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde flyttningav till nya lokaler och återstoden pris- och löneomräk-ning. I delta sammanhang hade behandlatsmotion /80:415 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkande 6) föreslagils att beslutade att till proposition1979/80:100, bil. 6, punkten E4 Bidrag till internationella fredsforskningsinstilulför /81 anvisa ett med . att med avslag på motion 1979/80:415 yrkande 6skulle bifalla proposition 1979/80:100 och till Bidrag till internationellafredsforskningsinstilul för /81 anvisa ett reservationsanslag av9 . STUREERICSON (s): Nedrustning är 1980-talels viktigaste politiska fråga.Ungefär så uttalade sig statsminister i nyårsinlervjuer sedan. När vi socialdemokrater nu föreslår all 4 milj. kr. skallanslås till våra stora folkrörelser för informationsverksamhet kringnedrustnings-problemen , säger den borgerliga majoriteten nej. Jag vet inle omman av det skall dra slutsatsen alt statsministern inte heller i denna frågahar de sina med sig. Det är nu som den borgerligariksdagsmajorileten avvisar det här förslaget. Del är faktiskt svårt att förståvarför. Men att initiativet kommer från socialdemokratiskt håll är kansketillräckligt motiv för att avvisa det. Ledande centerpartister har inför årets i enmotion fört fram samma krav - dock ulan att föreslå ett preciserat belopp. Delgläder oss naturligtvis, Cenlermotionens skrivning duger myckel bra sommotivering för vårt yrkande om anslag på 4 milj, kr. Del är därför litettråkigt ätt i utrikesutskottet få vara med om hur tre av motionärerna - StureKorpås, och - sprang ifrån sitt eget yrkande. har vi i reservation 2 yrkat bifall tillcenlermotionen. Den borde därför ha goda möjligheter att gå igenom, om nu inleockså de övriga motionärerna - UllaEkelund, , i , och - har bytt åsikt i frågan . Information kring nedrustningsproblemen är faktiskt ettbåde angelägel och brådskande ämne, och det är därför synd attcenterpartisterna trasslar in sig på det här sättet och därmed förhindrarkonkreta lösningar också . De svenskainsatserna vid de internationella nedruslningsförhandlingarna - det måvara i , i eller som i - blir effektivare om de stöds av ett brett och aktivt folkligt engagemang. Våra stora folkrörelser och andra ideella organisationer kan i vårt eget land och även internationellt göra viktiga insatser för att sprida kunskaper och åsikteri nedrustningsfrågorna. Opinionsbildningen är av stor betydelse i samman- Under del har flera dramatiska händelser påden utrikespolitiska arenan gjort klart för gemene man hur bräcklig freden äri vär värld och hur nödvändigt det är all bryta den uppåtvridnarustningsspiralen. Vi upplever inom folkrörelserna ett växande engagemangi fredsfrågan. Del var länge sedan nedrustningsproblemen tilldrog sig så stortintresse som . Delta ökade engagemang och intresse borde mötas med ökadeinformationsinsatser. Vårt förslag om 4 informalionsmiljoner ligger väl iliden. Det är därför dubbelt beklagligt att den borgerliga majoriteten avvisarvårt initiativ. När de borgerliga i utskotlsbetänkandel skriver all det ärorealistiskt att i ett slag finna effektiv användnirig för 4 milj. kr. enbartför nedruslningsin-formalion, är del rätt och slätt felaktigt. Och del ärnärmast obegripligt när de tillägger: "De organisationer som skulle kommai fråga för bidrag har i regel knappa administrativa resurser." I s-motionen pekar vi på all en breddning av informationenförutsätter alt de stora folkrörelserna deltar. De fackliga organisationerna.kooperationen, de religiösa samfunden och de till dessa organisationer knutnastudieförbunden har sannerligen både administrativa och personella resurserför att använda 4 informationsmiljoner effektivt för alt främja nedrustningenssak. 4 milj. kr. är sannerligen inle något "stort anslag" som deborgerliga skriver. Del är därför som vi i motionen anger att målsättningen börvara att i två eller tre etapper komma upp i ett anslag som motsvarar l%o avvåra militärutgifter, dvs. i runda tal fyra gånger mer än de 4 miljoner vi nuyrkar. har det varit ganska lätt att komma överens närdel gällt agerandet i nedrustningsfrågorna. Ulrikesdeklarationens anslutningtill årets andra socialdemokratiska partimotion i nedrustningsfrågan visar attdel även nu finns ambitioner i denna riktning på den borgerliga kanten. Varfördå bromsa ett förnuftigt initiativ, som syftar till alt göra del lättare förvåra stora folkrörelser att mer än engagera sig i fredsarbetet? Om del nu är så omöjligt att salsa 4 milj. kr. bara därföratt det är ett socialdemokratiskt förslag, se då åtminstone till alt del snarastkommer ett borgerligt förslag om pengar för det här angelägna ändamålet! Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. Vissa anslag m. m. inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde EVAHJELMSTRÖM (vpk): Strävan efter fred är vår lids mest angelägnafråga. Strävan efter ett stopp på kapprustningarna till förmån för en snabbnedrustning borde vara en självklarhet för den mänsklighet som vill överlevasin egen generation. Så är tyvärr inte fallet . Såväl konventionella vapen av allt större militär effektivitet somkärnvapen förvärvas av allt fler länder och mest i områden där del drar ihopsig till konflikter. Om inte effektiva nedrustningsåtgärder vidtas, ärdel svårt alt se hur en katastrof skall kunna undvikas. har militärutgifterna i världen ökatmed och var 1978 uppe i den fantastiska summan 1 600 miljarder kronor.Satsningen Vissa anslag m. m. inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde är ettcyniskt slöseri med världens tillgångar, har skaffat sig ett gott rykte internationellt vadgäller nedrustningsfrågor. är det uppenbart att fredsfrågan inomlandet försummats under en följd av år. Massmedierna har alltför ofta försummatatt informera i och debattera frågan. , direktör för , sadeen giing så här: "Vi har lärt oss leva med kärnvapen. Vi har blivitandligt paralyserade av kapprustningens retorik, i vilken skräckvapen fåroskyldigt låtande namn -som Bambi och Jakthund, eufemismer för kärnvapenrobolar.Vi har blivit härdade all tolerera våld - opersonligt, mekaniskt våld. Vårtmoraliska omdöme fördunklas av lärda mäns och strategers apokalyptiskaberäkningar - hur många miljoner döda skulle vara en "godtagbar' siffra iett kärnvapenkrig, hur många fler megalon krävs för överlägsenhet, och såvidare. Vi har vilseletls av absurda påståenden om möjligheten av ett'begränsat' kärnvapenkrig, av 'skadebegränsning', av det politiska 'värdet' avoverkill, och så vidare." De flesta förnuftiga människor anser i ochför sig att en fortsättning av dagens situation, där krigsriskerna ökaralltmer, är omöjlig och oacceptabel. Men fler måste engageras i arbetet för ennedrustning, fler måste lära sig grundläggande fakta om nedrustningensnödvändighet. Om mänskligheten skall kunna överleva måste överföringenav militära resurser till fredliga ändamål ges högsta prioritet. Delta gällernaturligtvis också vårt eget land. är i förhållande till sin folkmängdmer militärt rustat än den överväldigande majoriteten av världens stater. Ocksåhär verkar ett militärindustrielit komplex för upprustning. I den situation som världen och befinner sig i ärdet ytterligt angelägel med en bred och massiv insats för upplysning ochinformation - i skolorna, på arbetsplatserna, i våra politiska och fackligaorganisationer samt i kvinnorörelsen, som så ofta gått i spetsen för dessafrågor. Inte minst fackföreningsrörelsen haren uppenbar och avgörande roll attspela, eftersom många felaktigt sammankopplar nedrustning med arbetslöshet ochsänkt levnadsstandard. Vpk har i sin motion krävt 10 miljoner för bidrag tillinformation om internationell nedrustning och fred samt ett särskilt förhöjtanslag till . Utskottet hänvisar dels till pågående utredningar som ärute på remiss, dels till att beloppet skulle vara för stort för att effektivtkunna användas. Den här argumenteringen är naturligtvis helt befängd. Är delden tilltro som regering cch utskott har till folkrörelserna, tillfackföreningsrörelsen, ijH kvinnorörelsen och andra ideella organisationer -alt de saknar möjlighet alt använda ett trots allt i förhållande till frågansvikt så ringa belopp för att informera svenska folkel, inkl. barn och ungdom,om nödvändigheten ay en nedrustning. Det visar ju i så fall bara på regeringensoch utskottets ringa kännedom om det arbete som redan nu bedrivs inom skildaorganisationer i dessa frågor. herr talman, med dettahemställa om bifall till yrkande 7 i vpk-motionen 415. STUREKORPÅS (c): Jag kommer helt kort att kommenterautskottsbetänkandet i den del som föranlett reservation 2. Utskottelsordförande kommer senare att behandla reservation 1 och motsvarande del avbetänkandet.