prot · G309160 · 1979-12-31 00:00:00 — Begrundandel av dessa uppgifter -elt slags inlernrevision - gav material till många tankar och uppslag, somsedan kunde omsättas i nyttiga förändringar. arbetar man i ett vakuum -siffrorna går anonyma in på data-oeh någon kontinuerlig återföring avinformation orn verksamheten finns inle, även orn vissa dala kankomma fram i vetenskapliga skrifter. Denna utarmning av viktiga uppgifter försjukvårdens egen, inre verksamhet kan förmodligen skyllas på elt samarbetsorgan- hela landet är ju numera nedlusat av ineffektiva samarbelsorgan - som kallasHÄSST. Ett råd till regeringen: tillsätt inte fler långsarnverkandesamarbelsorgan, ulan ge era uppdrag till enstaka, handlingskraftiga personer,som uträttar något i stället! gäller i hög grad också i fråga om sjukvården ikrig. som även den omfattas av den här propositionen. Regeringen tycks för vadsom väl vid det här laget är ha givit statens förhandlingsnämnd iuppdrag att förhandla med landstingen om försörjningsberedskapen päsjukvårdsområdet. Om jag vore sjukvårdsrninister skulle jag inte sovagott orn natten, förrän den saken vore färdigutredd och färdigförhandlad samtunder betryggande kontroll. Del svar försvarsministern för sedan gav mig på enfråga om krigsmaktens personalberedskap på sjukvårdssidan var i vissa avseendeninte så lugnande sorn man skulle önskat. Försörjningsberedskapen är inte mindreviktig. ord för nära , att varje minister har ansvar försin del av beredskapen och varje timme, gäller också sjukvårdsministrar.Det kan aldrig vara eller bli landslingens sak. häri propositionen, trotsallt, faslhållit vid alt den nya som en av sina uppgifterskulle ha något slag av tillsyn över hälso- och sjukvården. Det frarnhållessålunda all en större handlingsfrihet ställer krav pä "en centraluppföljning av alt verksamheterna utvecklas i riktning mot de mål somstatsmakterna fastställt". Det framhålls vidare att staten "förfogaröver olika medel för kontroll", däribland "föreskrifter och allmännaråd". revisorer angav 1975 att "tillsyn" borde innebära en kontroll av alt "den enskildevårdlagaren får vård och behandling av godtagbar standard". Revisorerna""fann det oroande att inte hade kapacitet att självi rimlig omfattning genom inspektionoch besök hålla sig underrättad om läget", bl. a. inom långtidssjukvården.Del framgår emellertid också av propositionen atl inspektioner inom sjukvårdenär något som företas "då särskilda omständigheter påkallar del". Såskedde som vi minns på östra sjukhus -sedan olyckanväl hade skett. har i propositionen resolut tagitställning/ö/- befogenhet att företa inspektioner. Jag skullevilja tillägga: Det skulle bara fattas annat! Men jag skulle här också vilja begagna tillfället att göraen personlig kommentar till denna fråga - eftersom jag förgäves sökt efternågot livstecken i utskottsbetankandet vad det gäller socialstyrelsenstillsynsfunktioner. Den ökade kommunala handlingsfrihet som här förutskickas -och man gör redan i propositionen en hänvisning till HSU-ulredningensföreslagna "ramlagstiftning" trots alt densamma ännu inleremissbehandlats och än mindre gjorts lill föremål för regeringsförslag-ställer med egna ord "krav på en centraluppföljning". Denna uppföljning kan enligl rnin mening inle enbart avseatt "verksamheten utvecklas mot de mål som statsmakterna fastställt".Den ställer också ökade krav på kontroll av att, med revisorers ord,"de enskilda vårdlagarna får vård och behandling av godtagbarstandard". Och rned detta vill jag mena av god standard - ja, av så godstandard som det är möjligt att åstadkomma. Jag är glad atl vi inte längrebehöver höra talas om den s. k. LEON-principen. lägsta effektiva omhändertagandenivå.Det har varit en skandalös målformulering för svensk sjukvård, och gudskelovhar varken läkare eller vårdpersonal rättal in sig i ledet till detkommandoordet från sjukvårdsby-råkralin. Ju mer man decentraliserar sådant som läkarnas vidareutbildningoch tillsättningsförfarandena i fråga om tjänster och tunnar ut regleringen avverksamheten i dess helhet, desto större blir - eller borde i alla fall bli-statens krav på insyn och statens ansvar för en någorlunda likformig kvalitetpå vården över hela landet. När i propositionen hävdar atlsocialstyrelsen bör svara för en fortlöpande kunskapsförmedlingavseende bl. a. samlliga medicinska specialiteter som underlag för både denpraktiska verksamheten och initieringen av nya forskningsprojekt, så kan dettaicke ske genom styrelsen som sådan utan endast genom ianspråktagande avföreträdare för den medicinska vetenskapen, rimligtvis styrelsens vetenskapligaräd, vilka genom sitt eget engagemang i forskning och undervisning harförutsättningar att kunna förmedla vad de erfarit från andra källor änstyrelsen. Det blir därför, såvitt jag kan se, ofrånkomligt attutnyttja de vetenskapliga råden på ett betydligt aktivare sätt än som skett påsenare tid. Vetenskapliga råd skall inte ha som huvudsysselsältning attundersöka förekomsten av "fel eller försummelser" ål ,när elt misstag befaras ha skett. Deras uppgifter borde fastmer vara att genomvänskapliga "inspektioner" vid landets sjukhus förmedla erfarenheteroch ny kunskap organisation, m. m. organisation, m. m. och ge rådoch anvisningar där så är lämpligt. Kanske skulle härigenom "fel ochförsummelser" kunna förebyggas. Delta borde vara en meriterande ochintressant hedersuppgift - om den kan ges lämpliga former. borde fundera på delta förslag. Jag är ledsen atl ha tagit kammarens tid ianspråk, måhända till övermått. Men jag är förmodligen i denna församling densom jämte längst och mest haft med atl göra, hanovanifrån, jag underifrån och inifrån, och jag har inte kunnat underlåta alt geåtminstone några på "vetenskap och beprövad erfarenhet" grundadekommentarer till detta nya försök att få rätsida på en ganska omöjligorganisation. Jag biträder alla reservationer och ger min fullaanslutning till särskilda yttrande, liksom till vadförsvarsutskottet anfört i sitt yttrande. I alla övriga hänseenden får detsagda vara nog för all markera vad jag egentligen anser. LISAMATTSON (s); Då vi i diskuterade ettbetänkande från socialutskottet, i vilket förordades alt - det blevockså beslut - skulle föreslå en utvärdering av de som gåttsedan den nya abortlagstiftningen trädde i kraft, uttalades frän många håll,och även i pressen, många uppskattande ord om den verksamhet somsocialstyrelsens h-närnnd har bedrivit, inte minst på det aborlförebyggandeinformationsområdet. Av den anledningen tog man naturligtvis oerhörtintresserat del av förslaget till den slutliga organisationen avsocialstyrelsen, inom vilken h-nämnden skulle bli en byrå. Delta föranledde migoch några av mina kvinnliga socialdemokratiska kamrater atlhär i riksdagenväcka en motion, i vilken vi pekar på den abortförebyggande verksamhetenbeträffande sex och samlevnad, eftersom det slår ytterst litet i propositionenom just del avsnittet men desto mer om vad denna byrå skall syssla med närdetgäller näringsriklig mat, rökning och annal. har jag lyssnat till här i kammaren,och jag har läst vad socialutskottet skriver med anledning av vår motion 494.Från båda hållen har jag fått lugnande försäkringar om alt kraven i vår motionär tillgodosedda och alt det alltså inte - som vi hade önskat - behövs någotsärskilt tillkännagivande från sida om alt även ifortsättningen måste ha ett visst ansvar och en viss ledning för sex- ochsamlevnadskampanjer samt sex- och samlevnadsinformation. Information skall gåut till samlliga landsting om att sjukvårdshuvudmännen skall bli ansvariga fördetta område. Jag har begärt ordet enbart för alt säga alt jag hoppasalt dessa lugnande försäkringar är riktiga. Jag är emellertid inte heltövertygad om det. Jag tror att utskollet visserligen har klart för sig atl detfinns ett visst material men inte att det inle alls är av den omfattning somman tycks vilja framhålla i sin skrivning. Jag tror också atl när man frånh-nämndens sida med anledning av har fört ut erfarenheternafrån den delen av verksamheten har intresset från landslingens sida varitmyckel varierande, och även ambitionsnivånför landslingens intresse på den information som har förts ut har varit mycketvarierande. Det är alltså vår upprfaltning alt man utöver muntligainformationer måste ha ett allsidigt och icke kommersiellt skriftligt material.Det är med andra ord vår förhoppning alt det som socialutskottet indirekt harställt sig bakom och tolkar in i propositionen skall bli verklighet i dennaäven för framtiden så viktiga upplysningsverksamhet. Det är vår förhoppning atlden nya byrån även på delta område inte bara skall kunna föra ut material utanockså ge den utbildning och undervisning sorn är nödvändig. Vi kommer från socialdemokratiska kvinnoförbundels sidaalt följa denna fråga mycket ingående. Vi har en arbetsgrupp som sysslar rneddenna fråga och som har lill uppgift att granska hur verksamheten utformas ochfaller ut. Vi har dessutom mycket aktiva landstingskvinnogrupper. Vi kommersåledes att följa denna del av delta ärende och slå larm, om det blirnödvändigt. organisation, m. m. I motion 1979/80:57 har ochjag hemställt alt skall uttala atl ställning nu inte bör tas tillutformningen av beredskapsfunktioner. Motsvarande yrkande harframställts av från . Enligt vår mening bör manavvakta de förslag avseende sjukvården i krig som kan bli en följd avutredningen orn sjukvården i krig (USIK) och försvarskommittés arbete. , som har yttrat sig över motionerna,menar med stor majoritet - 13 ledamöter mot 2 - att riksdagensställningslagande inte bör innebära alt man nu godkänner en avsevärd minskningav resurser för beredskapsuppgifter och alt riksdagenbeträffande organisation bör uttala all beredskapsfunktionenbör hållas samman inom myndigheten. Delta är två viktiga uttalanden. Del hade varil bra, om socialutskottet hade tagit fasta påvad fackutskott när del gäller beredskapsfrågor säger på dessapunkter. I stället har socialutskottet i princip anslutit sig lill vad somförordas i propositionen om ändring av ansvar, uppgifter och organisationbeträffande beredskapsfrågorna och om ordningen för förändringsarbetet. Mensamtidigt framhåller socialutskottet alt organisationskommittén, som skallsyssla med dessa frågor, skall beakta ställningstagande till USIK:sförslag. Del är bra atl kommittén skall beakta delta riksdagensställningstagande, för därigenom vinns, som sade, tid förytterligare överväganden. uttalar också att det är angelägel medinsatser för beredskapen på hälso- och sjukvårdsområdet. Det senare låter jubra, men hur skall dessa angelägna insatser göras, om man nu snabbi bantarberedskapsorganisationen inom och dessutom integrerarberedskapsfrågorna vid andra enheter inom ? Det finns enligl minmening en betydande risk för atl beredskapsfrågorna då kommer att få en lägredignitet och atl beredskapen på hälso- och sjukvårdsområdet, som redan nu är otillfredsställande,kommer atl bli än lägre. organisation, m. m. Del finns tydligen olikauppfattningar om hur socialutskottets belänkande skall tolkas. Jag vill därförfråga utskottels talesman: Hur skall betänkandet tolkas, och varför har man iutskottet inte helt kunnat anslula sig till vad försvarsutskottet har framfört?Det hade gett organisationskommittén avsevärt bättre ledning än del som sägsfrån socialutskottets sida. I detta anförande instämde (). Jag skall svara på den direkta fråga som OlleAulin ställde. Socialutskottels betänkande skall tolkas precis efterordalydelsen. Anledningen lill alt vi inte gick med på försvarsutskottetsförslag var att del kostade mer pengar. Vi ansåg inte att besparingsslrävandenakunde göra hall inför beredskapsfrågorna. Del är bra att man sparar pengar, men pä eltså viktigt område som detta kan det vara farligt att spara pengar på fel sätt. Om man förändrar organisation på ettsådant sätt att del i organisationen inle finns särskilda företrädare ochenheter för beredskapsfrågorna, blir det svårt atl inom organisationenprioritera dessa beredskapsfrågor. Jag har en mångårig erfarenhet av hurberedskapsplanläggningen ser ut på de civila myndigheter där det inte finnsfackenheter för beredskapsfrågorna. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels motion 1978/79:1639 av m. fl. i motsvarande del.och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanEivor begärl votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottetshemställan i belänkande 45 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1978/79:1639 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 305 Nej - 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskoltets hemställan, dels reservation 1 av RuneGustavsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes oeh godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i belänkande 45 mom. 13röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRune begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskoltets hemställan, dels reservation 2 avMårten m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Mom. 16 och 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. organisation, in. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservation 3 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: organisation, m. m. Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkande 45 mom. 18rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 3 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DåMårten begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 5 På förslag av talmannen beslöts all kammarensförhandlingar skulle fortsättas . § 6 Anmäldes och bordlades belänkande 1979/80:69 med anledning avpropositionen 1979/80:165 orn vissa varvsfrå-gor. m. m.. jämte motioner § 7 Kammaren åtskildes .