prot · G309112 · 1979-12-31 00:00:00 — 30. beträffandebidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. med bifall till motion1979/80:1174 yrkandena 5 och 6 och med avslag på inotion 1979/80:1169 samt medanledning av propositionen i niotsvarande del som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 31. med bifall tillmotion 1979/80:1174 yrkande 9 a och med avslag på propositionen i motsvarandedel godkänna att . av de medel som tillföll statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /81 användes för alt finansieraanslaget F5. 32. med bifall tillmotion 1979/80:1174 yrkande 9 b och med avslag på propositionen i motsvarandedel till Vuxenstudiestöd m. ni. för /81 anvisa ettreservationsanslag av . 2. beträffandemedel till företagarorganisationerna för infonnalion om vuxenstudiestödet, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffandeinkoinstprovat tillägg, vari reservanterna ansett att utskot tet under 11 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 19 och med anledning av motion 1979/80:1186 yrkande 2 I i motsvarandedel samt med avslag på propositionen i motsvarande del och motion 1979/80:1186yrkande 2 k i motsvarande del och yrkande 2 m dels anta 3 kap. 10 § förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen, dels som sin mening ge regeringen till kännavad reservanterna anfört om inkomstgränserna, 4. beträffandemedelsanvisning till anslaget Studiehjälp m.m.. vari reservanterna - under förutsättning av bifall til| reservation 3 - ansett alt utskottet under 16 bort hemställa alt skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 20 och med anledning av propositionen i motsvarande del tillStudiehjälp m. m. för /81 anvisa ett förslagsanslag av , 5. beträffandeslopande av äktamakeprövnlngen vid beviljande av studie medel, vari reservanterna ansett att utskottet under 17 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 14 avslå propositionen såvitt avsåg förslaget till ändrad lydelse av 4kap. 17 och 19 SS 158 studiestödslagenoch förslaget om att 4 kap. 21 S andra stycket samma lag Nr 112 6. beträffandefribclopp mot egen inkomst, vari reservanterna ansett att utskottet under 18 bort hemställa Studiestöd in in att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 13 och med anledning av motion 1979/80:1186 yrkande 2 d anta avreservanterna föreslagen lydelse av 4 kap. 16 och 19 SS studiestödslagen. 7. beträffande medelsanvisning tillanslaget Studiemedel in. m.. vari reservanterna ansett -underförutsättning av bifall till reservation 5 - attutskottet under 22 bort hemställa att skulle med anledning av motion 1979/80:1174yrkande 16 och propositionen i motsvarande del till Studiemedel ni. m. /81 anvisa ett förslagsanslag av 2 , - under förutsättning av bifalltill reservation 6 - att utskottet under 22 bort hemställa alt skulle med anledning av motion 1979/80:1174yrkande 16 och propositionen i motsvarande del till Studiemedel m. iii. /81 anvisa ett förslagsanslag av 2 , - under förutsättning av bifalltill reservationerna 5 och 6 - att utskottet under 22 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 16 och med avslag på propositionen i motsvarande del till Studiemedelrn. m. för /81 anvisa ett förslagsanslag av 2 , 8. beträffande medel tillföretagarorganisationerna för uppsökande verk samhet på arbetsplatser m. m.. vari reservanterna ansett alt utskottet under 29 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, 9. beträffande timersättning vidgrundutbildning för vuxna, vari reservan terna ansett att utskottet under 33. 34 och 35 bort hemställa 33, beträffandetimersättningens belopp med bifall till motion 1979/ 80:1174 yrkande 10 och medavslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. 34, med bifall tillmotion 1979/80:1174 yrkande 11 i niotsvarande del avslå propositionens förslagom att . av de medel som tillföll statsverket genomvuxenutbjldningsavgiften för /81 användes för att finansieraanslaget F 6. Timersättning vid grundutbildning för vuxna. Nr 112 35. med bifall till motion1979/80:1174 yrkande 12 och med avslag på T 11 ipn Ifn propositioneni niotsvarande del till Timersättning vid grundutbildning för -,-, inoo vuxna för /81 anvisaett förslagsanslag av , ., 1 10. beträffande fördelning av medel frånviixenutbitdningsavgifien, vari reservanterna- under förutsättning av bifall till reservation 9 - ansett att utskottet under36 bort hemställa att skulle med bifall till motion 1979/80:1174yrkande 11 i motsvarande del och med anledning av propositionen i motsvarandedel godkänna att medlen från vuxenutbildningsavgiften fördelades på det sättsom framgick under anslagen Centrala studiestödsnaninden m. m.. Ersättningtill postverket och för deras handläggning avstudiesoeialt stöd samt Vuxensludiestöd m. m. Del sludiesociala stödet och samhälletsinsatser för folkbildning och vuxenutbildning har som ett av sina syften attbrygga över utbildningsklyftorna. Även om del finns en rad faktorer sompåverkar ungas och vuxnas sludiebenägenhel och ulbildningsval. kan man inlebortse frän all ekonomiskt stöd är ett av de instrument som samhället förfogaröver. Det är mot den bakgrunden beklämmande med de angrepp som den borgerligaregeringen och dess lydiga vapendragare i socialförsäkringsulskotlel nu harriklat mot vuxenutbildning, folkbildning och studiestöd. Studiecirkelverksamheten skall således inle få öka iomfattning nästa verksamhetsår. Statsbidragen till studiecirklar, studieförbund och detfolkrörelseanknutna kulturarbetet höjs med belopp som väsentligt understigerinflationstakten. Därmed urholkas dessa bidrags värde. Kommer dessa angrepp all lyckas, betyder det storasvårigheter för studieförbunden, väsentligt höjda deltagaravgifter förcirkelstudier, med åtföljande nedgång i vuxenstuderandel. eller kanske endirekt, studieförbunden påtvingad ransonering av cirkelstuderandet. Man frågar sig: Är det möjligen så, alt den borgerligaregeringen är rädd för att allt fler genom folkbildningsverksamheten fårvidgade vyer, båttre insikt och större möjligheter att se falskhelen ochegoismen i del borgerliga budskapet och i den borgerliga politiken? Tyckerkanske utbildningsministern att nu kan jobbarna och tjänstemännentillräckligt? Åtgärderna pekar i den riktningen. är det lid alt stoppa upp,anses det tydligen. I del betänkande från socialförsäkringsulskotlel som nubehandlas fullföljs dessa attacker från den borgerliga utskottsmajorileten. Dethar då inte funnits myckel till praktisk samförståndsvilja från den borgerligasidan när det gäller att slå vakt om de sämre ställdas utbildningsmöjligheter. De borgerliga föreslår för del första: Studiestödet tillvuxna minskas genom att skatten på vuxenstudiestöden inte längre skall tillgodoföras olika vuxenutbildningsändamål. Det är fråga om betydande belopp som därmed 160 fråntas löntagarna. När genomförde vuxenulbildningsreformen,skedde det efter ett långt utredningsarbete med deltagande från bl. a. partieroch fackliga organisationer. Löntagarorganisationerna förklarade sig då bereddaatt avsätta lönemedel för att få reformen genomförd. En särskildvuxenut-bildningsavgifl infördes. Vuxenstudiestöden är skattepliktiga och inbringar extraskattemedel till stal och kommun. De har schablonmässigt återbetalatstill vuxenutbildningsstödet, ett system som fungerat väl. föreslår regeringen och utskottels borgerliga majoritetsåledes att dessa skattemedel inte som skall få användas tillvuxenulbildningsändamål. Så drar man åt svångremmen på lönlagarna och lar över,formligen stjäl deras pengar - pengar som avsatts vid lönerörelser för att gelågulbildade i den egna gruppen möjlighet till kompletteringsstudier. Att den borgerliga regeringen och borgerliga riksdagsmänpå detta sätt hoppar på löntagarna är egentligen inte förvånande. Det har viblivit vana vid sedan vi fick en borgerlig regering. Mer överraskande är altkommunisterna i riksdagsmotioner inle haft något att säga om alt de borgerligadrar in lönlagarnas vuxenulbildningspengar. Kommunisterna har ju haftspender-byxornapåsignärdetgällert. Utbildningsbehovenhos arbetarna på fabriksgolvel är man tydligen mindre intresserad av frånvpk-håll numera. Jag yrkardärmed bifall till reservationerna nr 1 och 10. De borgerliga vidhåller för det andra attföretagarorganisationerna för sina utbildningsändamål skall få pengar från demedel som kommer in via vuxenutbildningsavgiften. Man använder såledeslöntagarnas pengar för företagarnas ändamål. Egenföretagarna betalar ingenvuxenulbildningsav-gift. Del vore rimligt all de gjorde del. Så länge del intesker kan vi inle godta alt de förbrukar vuxenutbildningspengar. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 2 och 8. Den borgerliga regeringen och utskotlsmajoriteten har fördel tredje föreslagit alt invandrarnas möjligheter att få delta i dengrundläggande s. k. alfabeliseringsundervisningen skall vägas mot andra vuxnasutbildningsbehov. Deras studiestöd skall nämligen till en delbekostas ur den vuxenutbildningsavgift som betalas av de anställdas löner. Man för här in ell helt nytt ändamål inomvuxenutbildningsavgiften, en kostnad på ca 9 milj. kr.Grundutbildningen för vuxna riktar sig till de grupper, oftast invandrare, somhelt saknar de mest elementära skolkunskaperna. Man kan räkna med all del äveni framtiden blir en stor grupp som behöver denna utbildning. Vi anser att dessamänniskor inle skall behöva konkurrera med andra vuxna för all få sinautbildningsbehov tillgodosedda. Jag noterar att vpk inte heller här reagerat mot deborgerligas angrepp på invandrarnas utbildningsmöjligheter. Vi socialdemokrater anser att studiestödet även framöverskall finansieras med budgetmedel. Jag yrkar därför bifall till reservation 9. För del fjärdevill regeringen försämra studiestödet till studerande i Studiestöd m. m. 11 protokoll 1979/80:111-112 Studiestöd m. m. gymnasieskolanmed ensamstående förälder. Det är det mest upprörande förslaget från deborgerliga i det här betänkandet. Inkomstprövat tillägg kan nu utgå med oreducerat bidragvid en inkomst om . För ensamstående föreslår regeringen en sänkningtill . I klartext betyder det här en minskning av studiestödet i dessafamiljer med ca . Del är således inle fråga om småsummor fördessa familjer. Alt märka är att del här gäller på studiestödsområdet. Lägger vi därtill effekterna av regeringens förslag påbostadsbidragsom-rådel, som vi diskuterade vid behandlingen av civilutskottetsbetänkande , blir konsekvenserna ännu större. har utförligt och med stark argumentationredovisat vårt partis inställning i den här frågan. Jag instämmer helt i vadhon har sagt och behöver inte upprepa argumenten, även om del skulle vara braatt göra del. lyckades inle få de borgerliga ledamöterna att tareson i frågan. Jag tror mig inle om att lyckas bättre. Behandlingen av denna grupp, som redan drabbats hårt avden borgerliga politiken, står i skarp kontrast till förslaget om att slopaäktamakeprövningen i studiemedelssystemet. Där ger de borgerliga, utan attblinka, ca . i rent bidrag - till familjermed inkomster . Även om man kan hävda jämställdhelsskäl fördetta förslag, kan det ur fördelningssynpunkt anses helt förkastligt inuvarande budgetläge. Den ensamslående familjen med ca . i årsinkomstsom har ett barn i gymnasieskolan mister alltså, tillsammans med vad som följerav förslaget om bostadsbidragen, . Familjen där denena maken tjänar . och mer och den andra studerar, får ett tillskottpå ytterligare . Del här är borgerlig fördelningspolitik isin prydno. Skall vi kalla del ett skolexempel? Vi socialdemokrater vill inte vara med om dessa förslag.Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4 och 5. Om man från den borgerliga sidan hade önskat göra enförbättring för de högskolesluderande, där vi under de borgerligaoppositionsåren hörde många fagra löften, borde man enligt vår mening i ställetför borttagandet av äktamakeprövningen ha valt att göra en förbättring avreglerna när del gäller fribelopp mot egen inkomst. De slår hårt både motheltidsstuderande som feriearbetar och mot deltids- och korttidssluderande. Vihar från socialdemokratisk sida föreslagit justeringar i dessa regler somskulle underlätta för de studerande att kombinera studier och arbete. På denpunkten har vi inte mött någon förståelse från de borgerligas sida. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna 6 och 7. Som framgår av vad jag sagt har vi socialdemokrater på enrad punkter reagerat mot den borgerliga nedrustningspolitiken när det gällerstudiestödet och folkbildningen. Vi har i våra reservationer föreslagitjusteringar uppåt för tim- och dagsludiestöden liksom höjningar av anslagentill utbildningen av uppsökare och till den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna. Vi har genom omfördelningar i regeringens utgifts- ochinkomstförslag visat hur vi vill finansiera våra förslag. Det är inga stora genomgripande förändringar vi föreslår -dessa menar vi bör anstå så länge sludieslödsutredningen arbetar. Men del ärförslag till åtgärder som skulle ha stor betydelse för enskilda människor. Vi vill på det här viset, även i en ekonomisk kris, värnaom de svagaste och mest utsatta grupperna i vårt samhälle. Jag yrkar alltså bifall till samtligareservationer som är fogade till utskoltsbelänkandet. Studiestöd m. m. Under detta anförande överlog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. RAULBLUCHER (vpk): "Utbildningen i dagens samhälle borde vara enrättighet och inte ett privilegium. Den kan därför inte bara bestå i en uttaladmålsättning eller några tjusiga formuleringar på ett papper, den måste existerai realiteten och för alla." Så inleds vpk:s motion nr 1186 om ändrade bestämmelser fördel statliga studiestödet. När det gäller studiestödet framträder tydligt en skillnadmellan ord och handling, och det borde vara en angelägen och brådskande uppgiftför kammaren att se till all verkligheten angrips och förändras så alt denstämmer överens med orden. I de politiska partiernas program finns åtskilligt althämta när del gäller tjusiga formuleringar: Socialdemokraterna kräverkostnadsfri undervisning och alt ekonomiska hinder för utbildningen skallundanröjas, och jämlikhetsrapporl antyddes justeringar avstudiemedelssystemet som skulle innebära alt studiemedlen skulle komma attfungera som studielön. kräver rätt till utbildning för var och enefter förmåga och fallenhet. Ekonomiska och geografiska hinder för utbildningenskall undanröjas. Studielån på gynnsamma villkor krävs också i folkpartietsprogram. förklarar att det är samhällets uppgift alt svara förutbildningsorganisationen och undanröja hinder av ekonomisk, social ochgeografisk art, som begränsar den enskildes möjligheter all begagna sig avrätten till utbildning. Moderata samlingspartiet säger att samhället skallerbjuda varje medborgare en utbildning som svarar mot hans intressen och anlag. Verkligheten är en annan än vad partiernas stoltadeklarationer talar om. Undersökningar visar att den sociala snedrekryteringentill högskolan bara ökar. Vi är tillbaka vid samma andel studerande frånarbetarhem som vid 1960-lalels början, när sludiemedelsreformen tillkom. a. av undersökningar utförda av statistiska centralbyrån.Grundskolans sätt alt fungera - en sortering efter samhällsklass - och betygensverkningar bär delvis skulden för denna snedrekrytering. Men en annan viktigorsak är den ekonomiska situation som gäller för flertalet studerande.Lånesystemet sådant del är avskräcker många från högre studier - man tar interisken att drabbas både av misslyckade studier och av en hög sludieskuld. Studiestöd m. m. effektenförstärks av att detta samhälle inte kan ge arbete ät alla. Redan själva utformningen av krångliga, svåröverskådligaoch delvis obegripliga regler för studiestödet har en sådan avskräckande verkanför den som annars skulle vilja studera. Därför behöver vi ett enhetligt utformat studiestöd.Det vore också rimligt att det gällde för alla som har fyllt . Det ärdessutom orimligt att den som studerar skall leva på en nivå som ligger långtunder genomsnittet. motsvarar det maximala studielånet, inberäknatbidragsdelen, en lön på . Det skulle krävas enhöjning av studiemedlen till av basbeloppet för att de studerande skallfå del av samma standardökning som låginkomsttagarna har fått under detårtionde som studiestödet har varit i funktion. Men, herr talman, en höjning till av basbeloppetleder också till en ökad skuld för den enskilde, om man inte ändrarreglerna inom studiemedelssystemet. Ett sätt alt minska skuldbördan är alt höjabidragsdelen till av totalbeloppet. Ett annat sätt är alt kraftigtförbättra återbélalningsreglerna med syftet att få en studielön föralla studerande . Om man fastställer en normalinkomsl för enheltidsarbetande och låter den normalinkomslen vara gräns föråierbetal-ningsskyldighet för studielån, bidrar detta till ett sådant resultat.Den som i dagens penningvärde tjänar mindre än t. ex. . skullemed en sådan regel slippa betala igen skulden. Jaglalade inledningsvis om ord och handling och pekade påklyftan mellan vad partierna säger och hur studiestödet fungerar. ärdet givet att vi inte kan omsätta ord i handling utan alt del kostar pengar. Vihar hamnat i en politisk vardag där så gott som alla angelägnaförändringar och förbättringar, även sådana som det skulle kunna nås en bredpolitisk enighet om, avvisas med "hänsyn till del rådande stalsfinansiellaläget". Man kan fråga sig om socialförsäkringsulskotlel med den hänvisningtill det statsfinansiella lägel som återfinns på s. 25 i betänkande 12 höjerett varnande finger också till den sittande studiestödsutredningen: Kom interned några förslag som kostar samhället pengar! Men när miljarder har gått från statskassan till privatabolag och när höginkomsttagare har fått skattelättnader, så har det ocksåpåverkat det stalsfinansiella lägel. Och en övergripande debatt om vad'statsfinanserna skall användas till, politikens inriktning, vilka som skallgynnas och vilka som skall slå tillbaka måste vi ju också föra i samband medden debatt som förs på olika områden. Del är anledningen till allvänsterpartiet kommunisterna i motion 1186 lägger fram en rad krav som kostarpengar och som kraftigt skulle förbättra de studerandes ekonomiska och socialasituation och motverka snedrekryteringen till högre studier. Detta är en del ien samhällsekonomisk strategi med syfte att ge förbättringar för de många isamhället - i fullt medvetande om all detta inte kan nås ulan attprofilinlressen och privilegier naggas i kanten. Den samlade effekten av vpk:s förslag i och dessverkningar på samhällsekonomin berördes i gårdagens debatt om stödet tillbarnfamiljerna i ettreplikskifte mellan och . togs denna Nr 112 fråga pånytt upp, av bostadsminisler . Vi kan föra 'taen den dendebatten hur som helst - den började 27 mirs 1980 sedan, ochdet var socialdemokraterna som öppnade debatten med oss. del gårganska trögt när replikerna kommer tungt, långt i efterhand, och Studiestödm m samma argument upprepas. Del skulle också föra för långt att i varje frågapå nytt ta upp denna debatt. talade om vuxenstudiestöden och log vårunderlåtenhet att i en motion la upp dessa frågor till intäkt för all vi skullevara av olika meningar. Jag finner ingen anledning all bemöta delta. Vi är avsamma uppfattning - det kommer att visa sig vid voteringen. Och denna underlåtenhetmå väl förlåtas en liten partigrupp som inte har möjlighet alt i motionernatäcka in alla förslag. Om kammaren skulle bifalla motion 1186, skulle delsjälvfallet få samhällsekonomiska följder. Fördelningen kommer all påverkas, idetta fall till förmån för landets studerande. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört vill jag yrka bifall till motion 1979/80:1186 av LarsWerner m. fl. i dess helhet. RALFLINDSTRÖM (s) replik: Jag brukar inle gå upp i replik mot vpk såvärst ofta. Ändå vill jag nu peka något på hur vpk jobbar och var'e har sinaintressen. Jagskall gå igenom vpk:s motionsförslag med anledning avstudiestödsavsniltel i budgetpropositionen. På studiemedelsområdel, dvs. när det gäller studier påföreträdesvis eftergymnasial nivå vid högskolor och universitet, har vpkföreslagit stora förbättringar. Man vill höja totalbeloppet istudiemedelssystemet . Man vill höja bidragsdelen i samma system med110%. Man vill höja fribeloppet mot egen inkomst , höja barntilläggelmed och göra del återbetalningsfritl, slopa äktamakeprövningen vidåterbetalning, vilket mest skulle gynna hemmafruar. Man vill väsentligt ökamöjligheten alt få studiemedelsskulder avskrivna, m.m. Detta skulle betyda utökade kostnader för statskassan pålågt räknat 1,5 miljarder. Del är 1,5 miljarder av de 100 miljarder som vpk iårets motioner ökar budgetunderskottet med, om deras motioner skulle gå igenom.Vpk är alltså mycket aktivt på studiemedelsområdel. På studiehjälpsområdet är det sämre. Där har vpkmotionerat om högre inackorderingstillägg, fria flygresor för vissa elever ochen utökning av kretsen som skall vara berättigad till inkomstprövat ochbehovsprövat tillägg. På vuxenstudiestödsområdet, som den borgerliga regeringenså frejdigt ger sig in på med försämringsålgärder, har vpk kostat på sig tvåförslag -förslag som skulle gynna två mycket små grupper studerande om de gickigenom. Man kan inte annat än förvåna sig över vpk:s agerande ochaktivitet på studiestödsområdet. År efter ar kommer man med motioner och stor 12 protokoll 1979/80:111-112 Nr 112 aktivitet för alt ge mycket bättreekonomiska förhållanden till studerande i To sdnopnden eftergymnasial utbildning - i mångafall säkert bättre förhållanden än vad fl m-1 «IQSri förvärvsarbetande lyckas släpa ihoptill. har man några slarvigt framkastade ändringsförslag på studiehjälpsområdetoch vuxenutbildnings- c, j- ,-j området, de studieområden där delvanligtvis finns barn från arbetarhem och Studiestöd m. m. y Får jag fråga : Har akademikerna helt tagitöver vpk-gruppen? Hur är det med kontakten med arbetarklassen, med dem som nibrukar kalla det arbetande folket? (vpk) replik: Ja, , ohi vi vill brytasnedrekryteringen genom att öka de studiesociala resurserna tror jag inle vikommer någon vart genom alt i denna debatt spela ul de studerande motlöntagarna i landet. Så enkel är inte denna fråga, och det vore helt fel altföra debatten på ett sådant sätt. De krav som vi har rest i vår motion är berättigade, omman vill komma till rätta med snedrekryteringen. Vi har utformat förslagentillsammans med de studerandes organisationer. På många punkter sammanfallervåra förslag med sådana som de studerande själva framfört. Att detta skullevara någon eftergift åt speciella akademiska intressen är en mycket märkligtolkning av . Det är ju för att möjliggöra för barn frånarbetarhemmen att i ökad utsträckning studera vid högskolorna som vi läggerfram de här förslagen. Man blir väl inte plötsligt ett helt annan människa närman sätter sin fot på högskolan? Man får väl inte plötsligt en helt annanklasstillhörighet när man börjar studera? () replik: Vad jag främst ville visa var vilka intressenvpk har på studieslödsområdel. säger att de förslag som framförts ärberättigade, och det kan jag hålla med om. Men vi måste naturligtvis hela tidenla hänsyn till hur myckel pengar vi kan avsätta för detta, hur myckel vi harråd med, och därefter får man prioritera. Vi måste försöka fördela de härpengarna rättvist. Vi skall möjliggöra för arbetarbarn att studera vidhögskolorna, säger vidare. Det skall vi göra, men vi måste förstmöjliggöra för dem alt gå den gymnasiala skolan. Del är viktigare att först ochfrämst se till alt de har möjlighet all gå igenom gymnasieskolan. Det är juförst därefter man kan studera vid högskolan. Jag tycker också att det är mycket berättigat att de vuxnasom inte haft möjlighet alt läsa vid gymnasium eller högskola skallges den möjligheten genom vuxenutbildningsstödel.