prot · G309154 · 1979-12-31 00:00:00 — Principen innebär också en allsidig socialsammansättning av elevgrupperna, som skall medverka till att undanröja socialainlärningshinder och ge alla likvärdiga möjligheter att inom ramen för sinpersonliga förmåga göra sig gällande i samhälls- och yrkeslivet, och därmedskall skolan också på lång sikt bidra till demokratiseringen av samhället. För de språkliga minoritetsgruppernas vidkommande haremellertid inte skolan lyckats med sin uppgift. Genom en enspråkig svensk-trots de senaste årens reformer - undervisningsmodell störs ofta barnetsspråkutveckling. Detta leder till rotlöshet både i det egna språket och i detspråk som skolan vill förmedla, och följden blir dåliga skolresultat. Eftersom inte heller minoritetsspråken och kulturerna fårdet utrymme som behövs för att barnen skall kunna bevara och vidareutveckla enpositiv identitetsbild, blir skolan ett instrument för en typ av försvenskningsom fjärmar barnet från den egna gruppen. Detta kan förorsaka svåra pyskiskaproblem både hos eleven och hans föräldrar och allvarligt störa barnetsrelationer till sin närmiljö och därigenom också förhållandet tillsamhället. Från minoritetsgruppernas sida har därför alltmer enträgnakrav ställts på en undervisningsreform som säkerställer det egna språket och enharmonisk identitetsutveckling, som den skall möjliggöra för barnetatt fungera också i majoritetssamhället. Ur ett minoritets- och kulturpolitiskt perspektiv är ocksåskolans språkfråga den helt avgörande ödesfrågan. Om inte skolan bibringarminoriteternas barn goda och aktiva kunskaper i det egna modersmålet, undanröjsgrunden för all språkbunden kulturverksamhet inom gruppen och detminoritetspolitiska valfrihetsmålet blir en illusion. Grunden för denvalfriheten är ju att förutsättningarna för ett val skall existera. Utbildningen för språkliga minoriteter bör utformas så attden möjliggör en aktiv tvåspråkighet och en positiv identitetsutveckling.Samhället bör inte stå främmande för att inrätta utbildningsvägar med annatundervisningsspråk än svenska inom den obligatoriska skolan ochgymnasieskolan. Befolkningsmajoriteten måste bibringas kunskap om och respektför minoriteternas språk och kulturarv. Invandrarelevernas situation i gymnasieskolanär mycket svår. Det finns undersökningar som visar att avinvandrareleverna ligger på samma nivå som de mest svagpresterande svenskaeleverna när det gäller ordkunskap och läsförståelse. Dessa elever klarar inteden ökade abstraktionsnivån i undervisningsspråket, och deras vardagsspråkräcker inte till. Deras språk är torftigt när det gäller ordförråd ochsyntaktiska konstruktioner. För att dessa invandrarelever skall ha någon rimligmöjlighet att gå igenom gymnasieskolan med behållning behöver de stöd isvenska. Det utgår statsbidrag till stödundervisning för invandrarelever igymnasieskolan. Detta är emellertid helt otillräckligt, och för attåskådliggöra detta kan vi t. ex. hänvisa till situationen i : Åtgärderför att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolan m. m. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Antalet invandrarelever i var 1 594.Av dessa bedömdes 501 behöva stöd, men endast 195 kunde få det. Detta innebäratt av de stödbehövande eleverna inte kunde få stödundervisning i svenska.Man befarar dessutom att det kan finnas ett avsevärt, dolt behov av sådanstödundervisning, vilket således betyder att situationen kan vara ännu värre. Stödundervisningens betydelse är väl dokumenterad, bl. a.genom undersökningar som visar att elever som får denna undervisning sällanavbryter sina studier. Omvänt gäller att de elever som inte fårstödundervisning tenderar att lämna utbildningen. har föreslagit att statsbidrag tillstödundervisning för invandrarelever i fortsättningen skulle utgå med 1 lärarveckotimmeper deltagande elev. Detta skulle innebära en höjning av anslaget med 1,7 milj.kr. Vi ställer oss bakom detta förslag. När det gäller hemspråksundervisning och studiehandledningi hemspråk i gymnasieskolan utgår statsbidrag enligt ett schablonbelopp sommotsvarar per deltagande elev. Detta är enligt våruppfattning klart otillräckhgt. Även denna schablon bör höjas till 1lärarveckotimme per deltagande elev, vilket skulle innebära en höjning avanslaget med 1,2 milj. kr. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 1979/80:525. Det har i under de senasteåren gjorts en omfattande satsning på beredskapsarbeten för ungdom. Som mesthar det funnits ca 250 beredskapsarbeten för ungdomar hos kommunen, och f. n.uppgår antalet sådana arbeten till ca 80. Bland dessa beredskapsarbeten finns det en mycket viktiggrupp, som ingår i kommunens s. k. HABA-projekt för socialt utslagna.Förkortningen HABA betyder handlett beredskapsarbete. Organisationen ochmålsättningen har utformats efter det s. k. , som pågåttsedan början av 1977. De ungdomar som blir uttagna till HAB finnsregistrerade som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och väljs ut i samråd medpersonalen där. Därefter kallas ungdomarna en i taget till projektledningen församtal om projektet och dess målsättning. De arbeten som erbjuds finns inom denkommunala förvaltningen. Placeringarna är noggrant förberedda på de olikaarbetsplatserna. En handledare är utsedd innan placeringen sker, och såväldenne som övriga arbetskamrater får information om projektets syfte och om deproblem som kan uppstå. Den unge arbetslöse får tillsammans medprojektledningen besöka arbetsplatsen och träffa sin blivande handledare ochsina blivande arbetskamrater för information om arbetet. Det här projektet har formen av en inskolning iarbetslivet, och ungdomarna stannar på sina arbeten tills de ochprojektledningen anser att de kan klara en fast anställning. Under den tidenhåller projektledningen täta kontakter med handledarna, med de placeradeungdomarna och med Projektet omfattar f. n. ett tjugotal ungdomar, och Jönköpingskommun har beslutat om en utökning fill 30 beredskapsarbetsplatser iprojektet. Satsningen kommer i fortsättningen framför allt att ske på de yngreålderskategorierna, eftersom man har funnit att insatserna haft den allra bästaeffekten bland de yngsta. Om statsbidrag för sådana här kommunala projekt intelängre kommer att utgå, blir kommunerna hårt drabbade av ytterligarekostnadsökningar. Kommunerna kan nämligen inte springa ifrån sina åtaganden,sitt ansvar för arbete åt ungdomarna. 1 den borgerligt styrda , där manenhälligt har beslutat om det projekt jag har redogjort för, är man nu oroadför att regeringsförslaget medför att inte längre skall fånågra statsbidrag. Om nu bifaller vad arbetsmarknadsutskottethemställer i sitt betänkande vill jag för den fortsatta handläggningen avfrågan om beredskapsarbeten för ungdom påtala de svåra följder som dettakommer att få. är inte det ansvariga statsrådet här, men jag hoppas att hanfår information om vad som sägs här. Därför vill jag framhålla att det ärytterst angeläget att kommunerna även i fortsättningen får statligt stöd försatsningar på socialt utslagna ungdomar. Jag har ansett det angeläget att ta upp desvåra problem som finns inom gruppen arbetslösa ungdomar. Även om jag intenärmare har gått in på vare sig utskottets skrivning eller reservationerna villjag sluta med att vrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. I dettaanförande instämde (). 1 utbildningsutskottets betänkande nr 34behandlas motion 1327 .som jag har väckt. Den gäller statsbidrag tillEkebyholmsskolan i . Denna skola har bedrivit sin verksamhet sedan år 1932.Skolan ägs av . Föräldrar från bygden som sänder sina barn dit har mycketgoda omdömen om skolan. Framför allt därför att det är lugn skolmiljö och godordning i skolan. En del föräldrar i bygden uppskattar detta så starkt att debetalar de extra skolavgifterna och skjutsar sina barn dit för att barnen skallfå möjlighet att gå i Ekebyholmsskolan. Skolavgifterna är f. n. för inackorderade elever 12 400kr. För de elever som ej ärinackorderade är avgifterna . i och ca . Advenfist-samfundet får dessutom tillskjuta avsevärda belopp för atttäcka underskottet, som för var ca 1,65 milj. kr. Att skolan uppskattas så mycket av elevernas föräldrar attde gärna vill ha sina barn där verifieras av många. Ekebyholmsskolanhar sökt statsbidrag. Detta har tillstyrkts av skolsty- Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. relsen iNorrtälje kommun, av länsskolnämnden samt av . a. i sin hemställan tillregeringen att "av de enskilda internatskolorna som står under statligtillsyn är Ekebyholmsskolan i den enda som inte åtnjuter statsbidrag.Enligt SÖ har skolan mycket hög standard i såväl pedagogiska som sociala ochlokalmässiga avseenden. SÖ tillstyrker därför att statsbidrag utgår till skolanfr. o. m. /81." Men detta har egendomligt nog inte vunnit gehör idepartementet. Ekebyholmsskolan kommer alltså fortfarande, trots SÖ:s positivaomdöme, att som enda enskilda internatskola i landet få bedriva sin verksamhetutan statsbidrag. Det tycker jag är ganska oförsynt. Det är svårt att förståatt just denna skola skall tvingas till ett sämre ekonomiskt läge än andraliknande privatskolor. Enligt vad utskottet redovisar finns det sex enskildainternatskolor som har statsbidrag. En av dem skall enligt uppgift upphöra medsin verksamhet. I så fall skulle det vara lätt att, som jag begär, inomanslagsramen ge också Ekebyholmsskolan bidrag. Men det har utskottet alltsåinte gått med på. Jag menar att Ekebyholmsskolan som övriga internatskolorskall ha statsbidrag för sin verksamhet. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till att enutredning pågår om privatskolorna. Man säger att man inte vill föregripautredningsarbetet. Men skulle man vara riktigt rättvis och konsekvent borde manunder tiden inte ge heller de övriga privatskolorna någonting eller också bordeman rättvist fördela anslaget till alla. Men det är här som i de flesta andra fall,att åt den som har skall vara givet. På grund av utformningen av klämmen i min motion kan jagnu av formella skäl tyvärr inte yrka bifall till denna. Jag beklagar det, mendärmed räddar jag också förhoppningsvis många av kammarens ledamöter från attkomma i samvetsnöd vid voteringen. Ett stort misstag har begåtts när Ekebyholmsskolanhindras från att fä statsbidrag. Jag hoppas att det misstaget rättas till nästabudgetår. JOHANOLSSON (c): Jag vill ta till orda medanledning av en motion som jag och , har väckt med anledning avden proposifion som behandlas i utbildningsutskottets betänkande. Den gällerfrågan om lärlingsutbildningen. Jag vill först gärna uttala min tillfredsställelse överden behandling som lärlingsutbildningen och den inbyggda utbildningen fått ipropositionen och i allt väsentligt även i utskottets skrivning. Det är enframgång som vi länge arbetat för på olika håll, inte minst inom denorganisation som jag ibland företrädd, nämligen hantverks- ochindustriorganisation. Vi har krävt en bättre ersättning för detarbete som utförs när företag tar emot lärlingar och ger dem utbildning. Vi haransett att detta är en väsentlig investering. Härigenom kan man utnyttjabefintliga resurser i form av lokaleroch utrustning och ge en utbildning som är likvärdig med den som ges iskolorna. Vi erbjuder ungdomarna ett varierat utbildningsutbud, och vi kanockså bidra till att väcka intresse hos ungdomarna för industriarbetet, vilketju är väsentligt inte minst just . Lärlingsutbildningen ger också ungdomarnaen god inblick i näringslivets förhållanden och villkor. Vi tror att det beslutsom nu skall fattas är en framgång för utbildningsverksamheten, I vår motion har vi tagit upp ett problem i samband medövergången, I propositionen föreslås att lärlingsutbildning som påbörjas föreden skall ske enligt nu gällande statsbidragsregler förlärlingsutbildning. Vi anför i motionen att vi anser detta vara djuptorättvist. Därigenom kommer det för denna utbildning att utgå en betydligtsämre ersättning än vad de nya reglerna ger. Vi tror inte att det i praktikengår att hantera en fråga på det sättet. Utskottet har varit mycket knapphändigt i sin skrivningnär man kommenterat motionen. Man har åberopat att det förslag som vi ställer,dvs, att de nya reglerna skall tillämpas även för den utbildning som skerenligt de gamla formerna, skulle kosta rätt mycket pengar. Man åberoparstatsfinansiella skäl och anser att man inte kan tillgodose motionensönskemål. Vi har angett ett par olika vägar som man här skulle kunnagå. När man startar det nya systemet kan man inte på en gång uppnå fullkapacitet. Därför bör det i början rimligen finnas utrymme för att ta över endel av den gamla verksamheten utan att det medför merkostnader för staten.Detta gäller närmast den utbildning som pågått i ett eller i de gamlaformerna. De ansökningar om en treårig utbildning enligt det gamla systemet somnu ligger inne förmodar jag av praktiska skäl kommer att få ligga i avvaktan påatt de nya reglerna träder i kraft. Därmed begränsas, såvitt jag kan förstå, dekostnader som beräknats i propositionen. Man får också räkna med ett visstbortfall av ansökningar. Vi tror därför inte att det skulle vara svårt attfinna regler som möjliggör en smidig övergång utan att åstadkomma orättvisor. Vi anser i varje fall från motionärernas sida att den härfrågan bör hållas öppen för överläggning inom berörda myndigheter. Jagföreställer mig att det från de företag som har avtal om utbildning enligt degamla reglerna kommer att lämnas ansökningar om att få övergå till denya formerna. Jag vill uttala den förhoppningen att sådana ansökningar skallbehandlas positivt och att man finner vägar för en smidig övergång från detgamla systemet till det nya. Givetvis skall man i så fall även tillämpa de nyakrav och regler som gäller för den nya lärlingsutbildningen. Med denna förhoppning avstår jag från att yrka bifall tillmin motion. Men jag förutsätter att berörda organ verkligen kommer att sepositivt på en praktisk hantering av den här frågan till allas bästa. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. LARS-AKELARSSON (s): Det kanske inte skadar-även om det blir enupprepning-att påminna om hur ungdomen reagerar mot regeringens förslag. Jagtar mig denna frihet eftersom,jag inte så ofta förlänger taletiden här ikammaren. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. fick jag ett kort per post från elevkåren vidgymnasiet i min hemstad . Där skriver man följande: "Tänk Dig för den 28;e maj. Den 28;e maj kommer Duatt vara med och avgöra den närmaste framtiden för ett stort antal ungdomar. Det gäller regeringens förslag om åtgärder motungdomsarbetslösheten. I förslaget om yrkesintroduktion ingår bl. a. attberedskapsarbetsplatserna för ungdom skall tas bort och ersättasmed utbildningsplatser på olika företag. Detta innebär att många ungdomars lön sänks !Dessutom kommer kvalitén på yrkesintroduktionen att vara dålig, då det inteställs några krav på att företagen följer LGY eller tillhandahåller utbildadelärare. I stor utsträckning rör det sig om gratis arbetskraft åt företagen. Viuppmanar Dig att rösta emot förslaget och i stället verka för en utbyggnad avyrkeslinjerna på gymnasieskolan och en ökad satsning på beredskapsarbeten, medmålsättningen att omvandla dessa till fasta anställningar." Meddelandet får stå för dem som har skrivit det. Jagtycker ändå att detta är tänkvärt, och jag är glad att denna fråga har gjortungdomen ännu mer polifiskt medveten. Man börjar upptäcka vart det bär hän meddet styre som vi f. n. har. Ungdomarnas uppmaning att rösta emot propositionenkommer jag att följa genom att rösta på de socialdemokratiska reservationerna.Jag bara undrar hur de borgerliga ledamöterna här i kammaren, som antagligenhar fått samma meddelande per post, kommer att ställa sig efter en sådanhälsning från ungdomarna. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels mofion 1999 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1999 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 304 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 1 av SfigAlemyr m. fl., och förklarades den förra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes-följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLena begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 161 Nej - 160 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 9, 10, 12, 13, 25 och 28 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 2 av SfigAlemyr m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposi tion; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 9, 10, 12, 13, 25 och 28 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 161 Nej - 160 Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1490 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande34 punkt 1 mom, 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1490 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRau[Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 425 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 425 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Bliicher begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom . 2 2 och 2 3 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 525 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Åtgärder för att främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 22 och 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 525 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 18 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motion 1710 av och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom, 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1710 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Åtgärder för an främja ungdomens utbildning i gymnasieskolanm. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1999 av m, fl, i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande34 punkt 1 mom. 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1999 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande25 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 160 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande25 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 160 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 1490 och 1999 av m. fl. i motsvarandedelar, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande25 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 1490 och 1999 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 304 Nej - 18