prot · G30967 · 1979-12-31 00:00:00 — An en så viktig fråga som alt ge våra ambulansförare enadekvat utbildning skall behöva la - hur mycket mer vet vi jufortfarande inte - är för mig helt ofattbart, särskilt som det egentligen baraär fråga om att utarbeta en eller eventuellt två nya läroplaner. Att det finns ett behov av sådana läroplaner ärodiskutabelt. Den nu gällande omfattar sju veckors utbildning och fastställdessä tidigt som 1965 -alltså. har man fått en heltannan inställning till ambulanstransporter, en inställning som ställer heltandra och större krav på ambulanspersonalen. är det nämligen allmänt accepterat att sjuktransporterinte bara avser själva förflyttningen av en sjuk människa ulan också innefattarsjukvård före och under transporten. För att klara denna mycket svåra uppgiftmåste ambulanspersonalen ha en utbildning som leder till något som motsvararunderskölerskekompetens. Del är sannerligen inte nrånga ambulansförare som hardel - om del över huvud tagel är någon. Del är därför oroande all statsrådet nu inte kan ge någotbesked orn när en sådan utbildning kan komma till stånd. Det innebär-efler vadjag kan förstå - alt utbildningen inte kan starta ,eftersom ansökningstiden när det gäller sådana kurser går ut , Ibästa fall kan alltså utbildningen komma i gång , Jag villdärför fråga statsrådet: delta ett något så när rikligt antagande? I så fallskulle del innebära, all handliiggningen av delta ärende har tagit inte mindreän . Nästa fråga blir då: Tycker statsrådet att detta är en rimlig handläggningstid? Slutligen också något om vidareutbildningen av nu anställdpersonal. Här rnåste jag säga att jag inle blir rikligt klok på . Å ena sidan utgår hon ifrån all SÖ prövar frågan om behovet avkompletterande utbildning för ambulanspersonal med nuvarande utbildning. Åandra sidan låter hon oss veta all SÖ inle planerar alt föreslå någonvidareutbildning, eftersom del i utredning omarnbulansförarutbildning föreslås alt fortbildningen skall anordnas av sjukvårdshuvudmännen.Här är det emellertid inte fråga om fortbildning, eftersom det gäller att höjaambulanspersonalens kompetens till undersköterskenivå. Enligt alla vedertagnabegrepp är det dä fråga om vidareutbildning, något som i allra högsta grad ären uppgift för den centrala skolmyndigheten. Min tredje fråga till statsrådetMogård blir därför: Delar statsrådet denna uppfattning eller tycker hon - ilikhet med utredning - att vidareutbildningen avambulanspersonal skall övervältras på landstingen? De två andra frågorna gäller alltså den ungefärligatidpurrkten för när grundutbildningen kan komma i gång samt handläggningstidenför fastställandet av en sådan läroplan. Det är inle bara jag som ärintresserad av svaret pä dessa frågor, utan det är också ambulansförarna ochderas fackliga organisationer, vårdskolornas piersonal sarntsjukvårdshuvudmännen. Av mitt svar framgåratt jagi dag inle kan gebesked orn när en ny läroplan kan börja tillämpas. Jag vill inte utställalöften som jag inte kan hålla. antaganden kan jag varkenbestyrka eller avvisa. Jag utgår ifrån all det finns berättigade skäl till attsocialstyrelsen har ansett alt vidareutbildningen bör anordnas av sjukvårdshuvudmännen.Jag kan alltså inte såga alt jag tycker sorn eller att jag intetycker som . Jag förutsätter att man där är mer kompetent än jagatt bedöma den frågan. Jag har inte funnit någon anledning att ifrågasätta derassynpunkter. Om utbildningen av ambulanspersonal Om utbildningen av ambulanspersonal Orsakerna till tidsutdräkten -vilken ju onekligen är påfallande stor - har jag inte funnit anledning altfördjupa mig i, och delta av två skäl; dels ligger socialslyielsen inte inommitt ansvarsområde, dels finner jag det inte särskilt intressant att se bakåt iliden. En förbättrad utbildning för ambulansförare -en för mig synnerligenangelägen fråga - skall inom en relativt kort framlid komma i gång. och dettycker jag är utomordentligt tillfredsställande, Det finns anledning att litet resignerat konstateraalt statsrådet inte kan lämna något direkt besked om niir en ny läroplankan börja tillämpas. Statsrådet och jag är emellertid överens om atttidsutdräkten är påfallande stor, och det är bra. Kanske kan det resultera iall detta arbete påskyndas. Del är i alla fall en from förhoppning från minsida. När det gäller vidareutbildningen av ambulansförare kankonstateras att landstingen har vissa problem med att klara av denkompletterande utbildning som det här talas om. Jag utgår ifrån att det berorpå all det inte finns några läroplaner för vidareutbildningen avambulansförare. Härtill kommer sannolikt ekonomiska skäl. utredning om utbildning avambulanspersonal sände ut sin s. k. ambulansenkät tillsjukvårdshuvudmännen. Den visar just att landstingen har problem medfortbildningen av sin personitl. Det framgick nämligen av svaren pä enkäten attendast två av sjukvårdshuvudmännen bedrev regelbunden fortbildning av sinpersonal, att elva av sjukvårdshuvudmännen inte hade någon fortbildning allsoch att de övriga sjukvårdshuvudmännen uppgavs utreda frågan. Det visar enligtmilt förmenande att det borde finnas anledning för statsmakterna all utarbetanågot slags läroplan iiven för vidareutbildning av personalen. Ordningen måste ändå vara den att man förstfar en ny läroplan för grundutbildning av ambulanspersonal, därefter ser övervad nu tjänstgörande ambulanspersonal saknar i fråga om utbildning och sedansätter in vidareutbildning. såvitt jag förstår, knappast börja i andraändan. Jag förstår inte riktigt det resonemanget. Detär fullständigt klart att den personal som arbetar i landstingen medsjuktransporter har en undermålig utbildning och behöver bättre utbildning föralt nå upp till en kompelens sorn motsvarar undersköterskornas - den kompelenssom man förutsätter att den nya grundutbildningen skall leda till. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Omföreningslivets medverkan i skolelevernas fritidsverksamhet Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:214, och anförde: har frågat mig huruvida ettuttalande frän min sida i en TT-intervju skall tolkas så all jag numera taravstånd från riksdagsbeslutet om föreningslivets medverkan i största möjligautsträckning i den allmänna fritidsverksamheten i anslutning till den samladeskoldagen. Man bör skilja mellan sådan verksamhet som bedrivs somfria aktiviteter inom den för eleverna obligatoriska samlade skoldagen ochsådan verksamhet som bedrivs i form av frivillig allmän fritidsverksamhete//e/den samlade skoldagen. Frågan avser föreningslivets medverkan i denallmänna fritidsverksamheten, medan mitt uttalande i TT-inlervjun avsågverksamheten inom den samlade skoldagen. Del är angelägel att föreningslivet ges möjlighet allmedverka i skolans verksamhet. Som också uttalades i riksdagsbeslutet omskolans inre arbete () får dock föreningarnas verksamhet till övervägandedel bedrivas under den allmänna fritidsverksamheten. Inom den samlade skoldagenbör föreningsledd verksamhet endast vara en bland flera verksamheter. Mänga elever är djupt engagerade i olika typer avföreningsverksamhet. I den åsyftade intervjun underströk jag mot dennabtrkgrund det angelägna i att elever i större utsträckning än vad som hittillsvarit fallet svarar för ledningen av fria aktiviteter. En sådan ökadelevmedverkan skulle ha ett stort pedagogiskt värde och skulle stimuleraintresset för föreningslivet. Om föreningslivets medverkan i skolelevernas fritidsverksamhet (): Fru talman! Jag skall be att fätacka statsrådet för svaret. rnåste jag erkänna all jag blev förvånadnår jag i en TT-inlervju läste; Ungdomarna behöver inte entuasiasmeras medföreningsledare i spetsen som kostar pengar. Mina tankar gick i följande banor: Varför visar statsrådeten så negaliv attityd till alt ett demokratiskt föreningsliv med utbildadeungdomsledare får medverka i skolan? Vi har dock ett riksdagsbeslut på altföreningsledd verksamhet skall vara en av flera verksamheter också inom densamlade skoldagen. Politiker i kommuner sorn har varit tröga med all införa SIAfår ytterligare alibi för att låta bli att göra någonting ål föreningsmedverkani skolan, när de av statsrådels TT-ultalande kan få den uppfattningen alt delskulle vara dyrt all använda föreningsledare och alt eleverna har ett riktföreningsliv utanför skolan. Vad man säger som skolminister har dock en vissopinionsbildande effekt. Desto mer glädjande är alt statsrådet i dagens frågesvarsäger följande: '"Det är angeläget all föreningslivet ges möjlighet allmedverka i skolans verksamhet."" Jag hoppas verkligen att hon dåmenar bäde inom och efter den samlade skoldagen. Ännu mer glädjande skulle detvara om hennes ord Om föreningslivets medverkan i skolelevernas fritidsverksamhet följdes avkonkret handling. En av statsrådet första åtgärder som skolminister iden tidigare trepartiregeringen var att ur budgetpropositionen ta bort 25 milj.kr. till föreningsledd medverkan i skolan. Delta gjordes trots alt fullständigpolitisk enighet om all anslå pengar hade rått i ochtrots all ett enigt kulturutskott hade konstaterat att ttnslagel hade gjortnytta. Ungdomsorganisationerna satsade i samråd rned kommunernaav dessa medel för att få med föreningslösa och handikappade ungdomar. Stödetmöjliggjorde verksamhet i glesbygdskommuner och i nybyggda bostadsområden, därdet kan vara svårt att etablera sociala kontakter. I socialdemokratiska partimotioner har under en följd avår kravet på statliga pengar upprepats, och vi återkommer även till åretsriksmöte. SIA-pengar till ungdomsledarledd fritidsverksamhet är etthögprioriterat krav. På kritiserade dess ordförandeHans Hellers de ansvariga politikerna för att SIA-reformen blivit ett fiasko pågrund tiv att tillräckliga medel inte har anslagits. Känner inte regeringenlängre något ansvar i denna fråga? kan väl ändå inte varaobekant med det ekonomiska läget i landet. Det vore i så fall skrämmande. Vad jag med milt TT-uttalande har velat påpeka, och somjag har sagt , är att skolorna och kommunerna när de hävdar attbristen pä resurser hindrar eleverna alt få "delta i och pröva olikaföreningars och folkrörelsers verksamhet"' - vilket är ordagrant återgivetfrån utbildningsutskottets skrivning - bortser från den betydelsefulla resurssom de förenings-och folkrörelseaktiva eleverna utgör. All så är fallet ärolyckligt ur flera aspekter. Inte minst är sådana elever ofta mer skickade änutifrån kommande personer att till sina kamrater förmedla vad engagemang iideell verksanrhet är och vad del kan ge, dvs, gagna det syfte som kontaktenmellan skola och ideella organisationer ytterst skall ha. CATARINARÖNNUNG (s); Jag tolkar svar så, att det intespelar någon roll om kommunernas ekonomi belastas och det blir de som fårbetala hela stödet till den föreningsledda verksamheten och till ungdomsledarnai stället för all staten, sorn mitt parti vill, skall la pä sig sin del av detekonomiska ansvaret. Jag tycker all statsrådet har en alltför låg uppfattningom del positiva som ungdomsledarna uträttar. Ett tag tyckte hon att de skulleersättas av pensionärer. tycks hon mena att eleverna själva skall klara defria aktiviteterna. Även om det under det år sotn av FN proklamerades sombarnens år kanske inte åstadkoms så mycket i form av aktiviteter från statenssida. korn det många rapporter sorn handlade om barns situation. Barn ivälfärdsländer har del på många sätt dåligt, därför all de saknar kontakter medvuxna människor. Enligt en rapport skall vart tjugonde barn i hapsykiska problem,och en norsk rapport visar att barn sorn sill främsta önskemål sätter att fåökade vuxenkontakter, I , sorn skolministern hartagit initiativ till, konstateras all vuxna har för litet tid med barn. Därsägs: Om föräldrar och andra vuxna lämnar barn- eller ungdomsgäng ulanvuxeninflytande kan de utveckla normer som vänder sig emot vuxensatnhället.Våldstendenser och vantrivsel, känsla av hopplöshet och meningslöshet breder utsig bland barnen. Vad skulle då vara bättre än en samlad skoldag, därungdomsledare fungerar som stöd och inspiration när det gäller all lära utdemokratiska regler och elt solidariskt uppträdande mellan barn och ungdomarinbördes och mellan barn och vuxna? Jag anser alltså att vuxenkontakterna ärytterligt angelägna och att vi skall försöka se till att fler vuxna kommer in iskolarbetet. Om föreningslivets medverkan i skolelevernas fritidsverksamhet Får jag för det första föreslå att CatarinaRönnung låser utbildningsulskoltels belänkande 1975/76:30 på s. 35. Där står omden samlade skoldagen det sorn en enig riksdag har uttalat. Får jag för det andra säga alt jag inte alls har någon låguppfattning orn fritidsledare. Det finns f. ö. elever som är fritidsledare,vilket var ett av mina påpekanden. Däremot har jag en väldig respekt förpengar. Jag har också en mycket hög uppfattning om eleverna, och jag känner enväldigt stor uppskattning för den bärande tanken i SIA-reformen, nämligen enaktiv elevmedverkan. Dessutom vill jag säga all jag faktiskt har en höguppfattning om pensionärer också. Det gäller att ta ansvar för barn och ungdomaräven om det kostar pengar, både för kommuner och för stat. Delta är självklartför vårt parti. Det kan nämligen bli ännu dyrare att låta bli att engagera sig.Vi socialdemokrater vill arbeta på alla fronter för att förhindra all vi fårutslagna barn och ungdomar eller barn och ungdomar som är passiva och har enpessimistisk och uppgiven inställning till framliden. Ungdomsledarna är- delvill jag än en gång krafligt understryka - ett viktigt redskap för ett bättreoch barnvänligare samhälle. De har viss utbildning, de har erfarenhet av barnoch ungdomar och de har erfarenhet av elt demokratiskt föreningsliv. Detta blir mer och mer obegripligt. Efter altha hört dessa högtidliga ord begriper jag inte varför är emotelevmedverkan i föreningsaktiviteter i skolan. Det skulle väl motverkapassiviteten hos eleverna ganska ordentligt i flera avseenden. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 67 S 10 Föredrogs och hänvisades 1979/80:340-343 till /80:344 och 345 till finansutskotlel 1979/80;-346-354till skalleutskottet 1979/80:355till lagutskottet 1979/80:356-360till utrikesutskottet 1979/80:361till försvarsutskottet 1979/80:.362-364till socialförsäkringsulskotlet 1979/80;365-. 1979/80:369-373till kullurutskoliel 1979/80:374-378till utbildningsutskottet 1979/80:379-384till trafikutskottet 1979/80:385-389till jordbruksutskottet 1979/80:.390-396till näringsutskottel 1979/80;.397och 398 till arbetsmarkntidsutskollel 1979/80:399-404till civilutskottet 1979/80:405till utbildningsutskottet 1979/80:406till arbetsmarknadsutskottet 1979/80:407till trafikulskollel 1979/80:408till arbetsmarknadsutskotlet S II Förste vice talmannen meddelade all påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle propositionerna nr 100och 101 sältas sist. § 12 Anmäldes och bordlades 1979/80:409av in. orn tindrade regler för rätt till ledighet för kommunala uppdrag, rn. 1979/80:410 av BonnieBernströrn onr kommittéväsendet 1979/80:411 av förste vice talmannen om ändrade regler för samtaxering av föräldrars och barns förmögenheter1979/80:412 av m.fl. om förhållandena vid de allmänna häktena 1979/80:413 av om barns ersättningsskyldighet för rättegångskostnader i mål om underhållsbidrag m. tn.1979/80:414 av m. fl. om erkännande av PLO. 1979/80:415 avLars m.fl. om åtgärder för fred, internationell avspänning och militär nedrustning 1979/80:416 av LarsWerner m. fl. om höjd dagpenning och 40-lirnmarsvecka för värnpliktiga 1979/80:417 av om gravida kvinnors rätt tillsjukpenning 1979/80:418 av m. fl. otn rätt till sjukpenning förförvärvsarbetande under 28 1979/80:419 av m. fl.om ersiitlning för kostnad för glasögon Nr 67 enligt lagen om allmän försäkring den 1979/80:420av m. fl. onr förbättrad ålderspension 21 jnnuari 1980 1979/80:421av och om vården tiv gravida 1979/80:422 av m. fl.om skyddsålgiirder mot genetiska skador i arbetslivet 1979/80:423av m. fl. om den psykiatriska vården 1979/80:424av m. fl. om skolor för minoritetsgrupper 1979/80:425 av in. fl.om den kommunala och gymnasieskolans musiklinjer 1979/80:426 av in. fl.om ökat antal studietimmar i svenska för invandrare 1979/80:427 av ochBertil Måbrink om upprustning tiv mellan och Ange 1979/80:428 av och om ulrikestrafiken pä flygplats 1979/80:429 av och om införande av biltåg 1979/80:430 av m. fl.om planeringen av den yrkesmiissiga laslbilstrafiken 1979/80:431av om körkortsutbildningen 1979/80:432av m. fl. om hjälplelefoner vid vissa vägar 1979/80:433 av in. fl.om biittre samordning av verksamheten i hamnarna 1979/80:434 av omBlekinge som försökslän beträffande miljövård 1979/80:435 av m. fl.om utbildningskapaciteten vid och läns skogsskola 1979/80:436av m. fl. 1979/80:437av m. fl. om förbättrad rening av avloppsvtrtten 1979/80:438av in. om program för solvärme 1979/80:439 av m. fl.orn snabbavveckling av 1979/80:440 av ochMarianne om fler kvinnor i statliga utredningtrr 1979/80:411 av ochSten om arbete ål handikappade 1979/80:442 av m. fl.om slopande av de större länsplane-ringsomgångarna 1979/80:443 av m. fl.om ändring i lagen om svenskundervisning för invandrare 1979/80:444 av m. fl.om inskränkningar i rätlen att avskeda anställda 1979/80:445av m. fl. orn förstärkning av fackföreningarnas förhandlingsrätt,rn. 1979/80:446 av förste vicetalmannen om ändrade regler för bostadsanpassningsbidrag 1979/80:447 av m. fl.om slopande av den nriliiära bestraffningsrätten 1979/80:448av m.fl. om de värnpliktigas fackliga rättigheter 1979/80:449 av ochInga Lantz om preventivmedelsrådgivningen 1979/80:450 av ochInga Lantz om ökat anslag till preventivmedelsforskning 1979/80:451av m. fl. om utbyggnad av barnomsorgen 1979/80:452 av m. fl.om konkurrensen vid produktion av barnstugor 1979/80:453av m. fl. om planeringen av barnslugeplatser 1979/80:454av m.fl. om SIA-skolan. m. m. 1979/80:455 av m. fl.om statsbidrag till fritidsverksamhet i skolan § 13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:121av (rn) till kommunikafionsminislern om säkrare sjöfart i de inrefarlederna; Trots en högt utvecklad teknologioch ianspråktagande av en förnämlig utrustning av moderna nautiska instrumentinträffar svåra olyckor inom sjöfarten i våra inre farleder. Runt hela vår kustförekommer ständigt olyckshändelser som i många fall verkar oförklarliga. har flera olyckor inträffat vid infartentill , och den senaste olyckan vid vid måste betecknassom en katastrof, Ön har avskurits från sin förbindelsesöderut; men den stora katastrofen är ändå den förlust i människoliv sompäseglingen av bron förorsakat. Frågan är hur man skall undvika liknande olyckor.Genom bättre ulmårkning av farleder rned ljus- och radarrefleklorer finnskanske möjlighet att göra sjöfarten säkrare. Seglingsförbud under vissa tideroch under vissa förhållanden är kanske ett annat sätt att öka säkerheten. Engrundlig utvärdering och översyn av gällande regler är därför nödvändig. Med anledning av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till kommunikationsministern ställa följande fråga: Vad avser kommunikationsministern - med anledning avinträffade olyckor - vidta för åtgärder i avsikt att göra sjöfarten säkrare ivåra inre farleder? § 14 Meddelande om fråga Meddelades all följande fråga framställts 1979/80:279 av (rn) till kornnrunikationsminislern orn åtgärder med anledning av Almöbrokatastrofen: Den svära olyckan med iBohuslän - vars följder betecknas som katastrofala - reser en rad frågor ochproblem. Hur kunde det hända? Hur kom del sig att det dröjde så lång lid eflerpäseglingen av bron innan vägbanan på Tjörnsidan avspärrades? Delta är ett parfrågor som allmänt ställs. Man frågar sig också om del kan anses försvarbart alt ettstörre fartyg passerar under en bro i ett small sund när det råder både mörkeroch dimma. Uppenbart är all säkerheten vid fartygspassagen i farleden underAlmöbron inle varit betryggande. Vill kommunikationsministern redogöra för sin syn påorsakerna till och följderna av den inträffade brokalaslrofen i ? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit och vilka åtgärderämnar man vidta för att lösa de svära problem som uppstått för befolkning ochföretag i berörda områden? Vilka åtgärder avser regeringen alt vidta för att skapasäkerhet och förhindra liknande olyckor? Anser kommunikationsministern att åtgärder behövervidtagas för all skapa larmberedskap om olyckor av liknande slag på nytt skulleinträffa? § 15Kammaren åtskildes .