prot · G30916 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:16 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i finans- och skatteutskotten under ArrieGadds ledighet anmält hans ersättare . Vidarehar socialdemokratiska riksdagsgruppen som suppleant i jordbruksutskottetunder ledighet anmält hennes ersättare . Tredjevice talmannen förklarade därefter valda till suppleanti finansutskottet () suppleanti skatteutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () §2 Meddelande om utskottens presidier Jagfår anmäla att till ordförande resp. vice ordförande i utskotten har följandeledamöter valts: (),ordförande (),vice ordförande (),ordförande (), viceordförande (),ordförande (), viceordförande 23 den (), ordförande ' (), vice ordförande Meddelande om lagutskottet utskottens presidier Leniäri (), ordförande (), vice ordförande AllanHernelius (m), ordförande GertrudSigurdsen (s), vice ordförande (), ordförande (), vice ordförande SvenAspling (s), ordförande NilsCarlshamre (m), vice ordförande (), ordförande GabrielRomanus (fp), vice ordförande (), ordförande Karl-EricNorrby (c), vice ordförande (), ordförande (), vice ordförande (), ordförande RolfClarkson (m), vice ordförande (), ordförande SvanteLundkvist (s), vice ordförande IngvarSvanberg (s), ordförande (), vice ordförande arbetsmarknadsutskottetElver (), ordförande (), vice ordförande (), ordförande Per (), viceordförande §3 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. § 4 Upplästes följandetill kammaren inkomna ansökningar: Härmedanhålles om ledighet från riksdagsuppdraget fr. o. m. tillJuluppehållet 1979 för deltagande i delegation vid . Härmedanhålles om ledighet från riksdagsuppdraget framtill juluppehållet 1979 för deltagande i delegation vid . Kammarenbiföll dessa ansökningar. Tredje vice talmannen anmälde att () och () skulle tjänstgöra som ersättare för resp.Sture . Omändrade bestämmelser för ombudsröstning § 5 Om ändradebestämmelser för ombudsröstning Justitieministern erhöll ordet förall besvara Manin () anmälda fråga, 1979/80:39, ochanförde: Manin har frågat mig om jag avser att pröva om bestämmelsernaför budröslning, utfärdande av duplettrösikort m. ni. bör ändras, så attriskerna för obehörig påverkan vid valen undanröjs. Avsiktenmed de bestämmelser som syftar på är au bereda sådanaröstberättigade som av olika skäl inle kan besöka sin vallokal möjlighet atlutöva sin rösträtt. Bestämmelserna tjänar alltså ett viktigt ändamål. Det äremellertid också viktigt att de röstande inte utsätts för obehörig påverkan vidvalet. När reglerna utformades har man naturiigtvis vägt in båda dessaomständigheter. Jag erinrar om att så sent som beslutade omändringar i vallagen för att skapa förutsättningar för bästa Omändrade bestämmelser för ombudsröstning möjliga förhållanden vidröstning på vårdinrättningar och vårdanstalter (prop. 1978/79:171). Omdet i samband med årets val har förekommit fall av otillbörlig påverkan vidröstningen, kan detta bero på att gällande bestämmelser inte har följts. kan också tänkas att bestämmelserna i ämnet inte är helttillfredsställande. Eftervarje allmänt val gör , som är central valmyndighet, ensammanställning över erfarenheterna från valet. Detta material ger i allmänhetanledning till vissa mindre ändringar i de författningar som reglerar valen. F.n. pågår emellertid också en mer allmän översyn av vallagen inom 1978 årsvallagskommiité. Kommittén kan enligt direktiven lägga fram de ändringsförslagsom den finner påkallade. Jag har under hand inhämtat alt kommittén under sittfortsatta arbete avser att se över bl. a. bestämmelserna angående budröslningoch utfärdande av duplettröstkort. Man kan utgå från atl kommittén härvid bl.a. kommer att la del av de erfarenheter som har gjorts i det senaste valet. Detkommer alltså att inom en förhållandevis snar framtid finnas ett gott underiagför en sådan prövning som efterlyser. Jag villtacka justilieminisiern för svaret på min fråga. Enav grunderna för vårt demokratiska samhälle är att var och en skall ha rätt ochmöjlighet all fritt och ulan påtryckningar rösta på det parti och de personersom vederbörande vill stödja i valet. Röstning genom bud har ökat möjligheternaför sjuka och rörelsehindrade att rösta. 1 den mån de är förhindrade att besökasin vallokal eller en posiansiali kan de nämligen som bud fä anlita släktingeller s. k. värdare. Vid sjukhus och andra institutioner brukar dessutomtillfälliga postansfalter inrättas för poströstning. Dessaolika åtgärder för att ge alla möjlighet aft rösta är positiva. Men å andrasidan kan denna möjlighet vara negaliv, genom att risk kan föreligga för attden sju ke utsätts för obehörig påverkan av sin eller sina vårdare. Den sjukekan känna sig så beroende av sin vårdares hjälp aft han inte vill motsätta sigvårdarens erbjudande att ordna röstning på visst parti även om den sjukesympatiserar med annat parti. Åtskilligafall av röstning genom bud har uppmärksammats i samband med årets val på grundav dels ensidig information, där endast ett partis valsedlar erbjudits, delsatt det varit svårt att dra gränsen för vilka som skall anses vara vårdare ivallagens bemärkelse. Förröstning på postanstalt fordras röstkort. Det har visat sig att annan änröstberättigad har beställt dubblettröstkort hos lokal skattemyndighet. Man kanriskera att vid röstning på tillfällig postansialt på sjukhus så kan ettutnyttjande av dubblettröstkorten innebära något av obehörig påverkan. Bådeför tilltron till valet och för alt sjuka, åldringar och rörelsehindrade skallslippa riskera att bli utsatta för obehörig påverkan inför valen är det avstörsta betydelse att reglerna för röstning genom bud och kanske ävenutfärdande av dubblettröslkort ses över. Jag är tacksam över svaret och justitieministerns uppgiftatl vallagskommittén skall se över de regler och Nr 16 tillämpningen av reglerna som Jag har tagit upp i min fråga, och Jag tackarän Tisdaeen den en gång för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. attstödja § 6 Om åtgärder för att stödja Utrikesministern erhö/l ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1979/80:29, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits och vadsom planeras av regeringen i fortsättningen för att stödja den demokratiskautvecklingen i . Tillflyktingar från som vistades i grannländerna och Hondurasoch till utsatta grupper inne i under Somozas regim lämnade Sverigeunder budgetåren 1978/79 och 1979/80 humanitärt bistånd om ca 11 milj. kr.Insatserna avsåg livsmedel, mediciner, fältsjukhus, ambulansutrustning, stödtill utbildning, m. m. Sedanden nya regeringen kommit till makten i har den svenskaregeringen beslutat anslå 25 milj. kr. som katastrof- ochåteruppbyggnadsbistånd. Medlen används främst för livsmedel, mediciner,sjukhusbyggen och hälsovårdsutrustning. Besluthar därutöver fattats om 1,4 milj. kr. till Luiherhjälpen och Röda korset förhumanitära insatser. avser regeringen besluta om ett bidrag på 3milj. till FN:s fiyklingkommissarie () för bl.a. repatriering avnicaraguanska flyktingar som återvänder från sin exil. Enligtregeringens mening är del angelägel med ett omfattande internationellt stödtill för all underlätta landets utveckling i demokratisk riktning,dess återuppbyggnad och dess strävanden mot ekonomiskt och politiskt oberoende. Meddenna utgångspunkt kommer regeringen i budgetpropositionen att utforma sinaförslag lill om framlida svenska insatser. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag lackar utrikesministern för svaret på min fråga beträffandeNicaragua. Sedanen känner vi alla väl till förhållandena i ,Såsom jag påpekat i min fråga är den vidare utvecklingen i landet myckelbetydelsefull också för övriga stater inom del här området. Vi har exempelvisnu kunnat konstalera att krafter i har försökt bekämpa dediktatoriska tendenser och störta den diktatoriska styrelse som funnits därunder , och vi kan vänta oss en liknande utveckling också i andrastater, t. ex. . Delär således viktigt att det inte blir något bakslag eller misslyckande för den demokratiska utvecklingen i , särskilt mot bakgrund av att vi 27 Omåtgärder för att stödja vet att det finns mycketstarka krafter inom vilka man ser på denna utveckling med oblida ögon. Detär tillfredsställande att den - såsom framgår av svaret - nuhar bestämt sig för att stödja den nuvarande regimen i i första handmed pengar, men det är naturligtvis också viktigt att åtgärder vidtas även föratt stärka den nya regimen i internationella sammanhang, i FN osv. Jag skulledärför vilja ställa följande kompletterande fråga: Avser regeringen att tanågra initiativ i internationella sammanhang, t. ex. i FN, för att ocksåmoraliskt stärka den nya regimen i ? Föralt återgå till frågan om de pengar som har anslagits, 25 milj. kr., skulle jagockså gärna vilja veta hur mycket av dessa pengar som har utbetalats,inom vilka områden de har kommit till användning och när de resterande pengarnakommer att betalas ut. Ifrågesvaret talas vidare om den humanitära hjälp som har lämnats lillLutherhjälpen och Röda korset liksom om ett bidrag på 3 milj. kr. till FN:sflyktingkommissariat, något som naturiigtvis är mycket positivt. Men enintressant fråga i sammanhanget är vad som här menas med flyktingar. Enligt minmening är det sådana som har flytt tidigare och som vill återvända. Men vikan här inte bortse från att det exempelvis inom andra länders legationer iNicaragua finns representanter för den gamla regimen, national-gardister ochandra. Kommer något av de pengar som Luiherhjälpen och Röda korset fått attanvändas till atl hjälpa dessa människor alt ta sig ut ur ? Jagställer den frågan, eftersom dessa ju får betraktas som något slagsmotsvarighet till båtflyktingarna från , som i stor utsträckning ärrepresentanter för den gamla förtryckarregimen. Regeringen har där så har varit aktuellt redan tagit vissa initiativ iinternationella sammanhang för atl stödja också den vägen, t. ex.initiativ för att understödja landets önskan om hjälp via den internationellamonetära fonden. Precis som vi gör när det gäller länder i motsvarandesituation kommer vi naturligtvis även fortsättningsvis att se till att vi bådebilateralt och via internationella organisationer ger hjälp. Jagavser då såväl det politiska stöd man kan behöva som det materiella stöd somkan komma i fråga. För del materiella stödet gäller att detta kan ges direktfrån eller via internationella hjälporganisationer av skilda slag. Beträffandeden andra frågan, om utbetalningen, är all säga att vi har haft enrepresentant från på plats i för att diskuterahur hjälpen skall organiseras och i vilken takt utbetalningen skall ske. Dethar redan gjorts utbetalningar när det gäller livsmedel, och det kommer snartatt göras utbetalningar av motsvarande slag avseende landets sjukhus. Vadsedan gäller flyktingfrågan har jag här endast berört dem som har befunnit sigi exil. Naturligtvis gäller de internationella konventionerna på flyktingområdet sominnebär att människor som riskerar politisk förföljelse Nr 16 fårhjälp alldeles oavsett anledning. (vpk): Beträffande svaret på delfrågorna ett och två tycker Jag att det q, åtgärder for ärtillfredsställandeattregeringen hartankarsomgåriden härriktningenoch Qjfstödja Nicara- atl regeringen alltså kommer att göra framstötar på det internationellaplanet, pj ' Det behövs säkeriigen,eflersom det rör sig om en så ny och påpassad regim. Det är också bra att dehär utbetalningarna har satts i gång. Enligt uppgifter som Jag har fått harungefär hälften betalats ut. Hälften skulle alltså följa senare, och av vadutrikesministern sade förslår Jag att del kommer att ske . Det äremellertid viktigt att man, om det skall bli effektivt, inte ligger påpengarna. Beträffandeden sista delfrågan, som gällde flyktingar som har tillhört den gamla regimenoch som givetvis vill klara sig undan, tycker jag att man inle bara kanhänvisa till internationella konventioner och tala om flyktingar somflyktingar. upprördes vi alla över Somozaregimens övergreppmot folk. Skall vi nu helt neutralt ställa upp och godkänna attsvenska pengar som slussas ut via svenska hjälporgan hjälper sådana mördartyperatt komma ut ur och hindra den nya regeringen att utkräva den näpstoch den bestraffning som enligt min mening är riktig och rättvis. Del är ändåen ganska stor skillnad på flyktingar och flyktingar. När det gäller en regimav Somozaregimens typ, som har förtryckt ett helt folk, tyckerJag att man mycket väl kan ta i beaktande vad de svenska hjälpinsatsernaanvänds till. Såvitt Jag känner till har det som talar om inteförekommit, dvs. att UNHCR, FN:s flyktingkommissarie, på något sätt skulle hahindrat den nicaraguanska rättvisan. Jag blev en aning betänksam när OswaldSöderqvist sade att vi inte på nytt får hamna i en båtflyktings-situation.Uttalandet kan möjligen bero på att och jag har något olikauppfattning om vad humanitära insatser kräver. Jag menar atl humanitetens budkrävde att vi gjorde de insatser som vi har gjort för båtflyktingarna. Det varmänniskor i nöd. Vi frågar inte så mycket efter av vilka skäl de hamnat i densituation som de befinner sig i. Inle heller frågar vi efter deras politiskauppfattning. Vi hjälper människor som behöver vår hjälp. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag tror inte att vi har några skilda uppfattningar om t. ex. humanitetens gränser. Men här gäller det just . Beträffande hjälpen lill båtflyktningarna rör det sig om den tidigare regimen i som var USA-imperialismens betjänt och som deltog i kriget mot sitt eget folk. Samma sak gäller naturligtvis Somozaregimens nalionalgardister. Det kan inte vara ointressant för svenska skattebetalare och för andra som satsar 29 Omden humanitära hjälpen till pengar på ,Röda korset och andra organisationer - oavsett om det är frivilliga bidrageller om medlen slussas ut skattevägen - om pengarna används för att hjälpamedlemmar av Somozas nationalgarde. Enligt de uppgifter jag har finnsåtskilliga av dessa tidigare poliser, officerare och andra på olika legationer,bl. a. i huvudstaden . Vad Jag ville veta var om några av de pengar somdet här talas om kanaliseras till hjälp åt dessa människor - och det tyckerinte jag är ointressant. Överläggningenvar härmed avslutad. § 7 Om den humanitärahjälpen till Utrikesministern erhöll ordet för au ieU sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1979/80:38, dels (vpk) anmälda fråga,1979/80:59, och anförde: har frågat mig vilkaomedelbara åtgärder jag ämnar vidta för att bistå folk. OswaldSöderqvist har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att få fram hjälptill och om inte diplomatiska förbindelser med regeringen i PhnomPenh är den första garantin för en effektiv hjälpinsats. Jag avser att besvarafrågorna i ett sammanhang. Somär väl känt råder en fruktansvärd nöd i . Flera miljoner människoruppges vara hotade av svältdöden. Underde har internationella (), () och Väridslivsmedelsprogrammet (WFP) kommit i gång med etthjälpprogram i begränsad omfattning till befolkningen i på båda sidorom stridslinjerna. Förhoppningen är att dessa leveranser skall kunna ökakraftigt . Kostnaden för hjälpprogrammet beräknastill ca 450 milj. kr. Densvenska regeringen har genom diplomatiska kontakter spelat en pådrivande rolloch sökt hjälpa lill att undanröja hindren för hjälpinsatser. Regeringenbeslöt att lämna 20 milj. kr. i bidrag till de internationellahjälpinsatserna i 10 milj. kr. härav lämnas till WFP för upphandlingav livsmedel, 5 milj. kr. lämnas till vardera och för derashjälpprogram i . Regeringen är beredd all överväga ytteriigare bidragunder förutsättning atl programmet kommer i gång i större skala och medelsbehovföreligger. TillOswald fråga vill Jag säga att eftersom den svenska hjälpen lämnasvia internationella hjälporgan uppstår i detta sammanhang inte frågan omSveriges förbindelser med denna regim. Jag vill dock här begagna tillfället alterinra om att den anser att det f n. inte finns någonregering som legalt kan sägas representera . Vi upprätthåller därförinte officiella diplomatiska förbindelser med någon av de stridande parterna,vare sig med Heng Samrin eller . Detta hindrar oss dock inte från atl tapraktiska kontakter med de båda sidorna lör att främja humanitärabiståndsinsatser till de lidande människorna i hela . INGERLINDQUIST (m): Jag är tacksam över utrikesministerns redovisning och självfallet ocksåöver de medel som regeringen nu har ställt till förfogande. Lidandeti är omätligt. I press och TV har vi kunnat följa hur förhållandena äri gränstrakter mot . Garvade korrespondenter har förklaratatt de haft svårt att hålla inne gråten, när de mött den fasansfulla synen avutmattade, utsvultna och sjuka människor. Självhar Jag i början av i fått redogörelseför förhållandena i och trakterna där omkring av Internationellaröda korsets chefsdelegat. Han har tillsammans med ytteriigare sju Rödakors-delegater och några delegater från fått tillträde till dessa områden.Han hade då Jag fick informationen varit i vid tre olika tillfällenunder sammanlagt och skulle just återvända dit. Han började sinredogörelse med att säga atl förhållandena inne i var sådana att delåg helt bortom vår föreställningsvärld. Människorna var som skelett. Man sågöver huvud taget nästan inga små barn. Landet är starkt underbefolkat. Detfinns ungefär 4 miljoner invånare eller hälften av vad antalet var för några årsedan. av den utbildade befolkningen är borta och vissa yrkesgruppei finnsöver huvud laget inte. Vissa distrikt är helt öde. En del städer är spökstäderulan några som helst invånare. var så gott som öde. Där växtebuskar och träd mitt i galorna. Staden såg ut som om den hade träffats av entornado. Hanuppgav också att svälten bland befolkningen är enorm. Risransonen per personoch vecka är ett kilo, vilket är en tredjedel av en minimiranson. Man saknarredskap att fiska med, man har inga verktyg för att bruka jorden och man harinte något utsäde, för det har gått åt fill föda. Malaria, tuberkulos och andrasjukdomar härjar vilt. I landet finns 46 läkare och 200 sköterskor. Läkarnasaknar instrument, de har t. ex. inte stetoskop. Del finns inte heller någramediciner. Detlaär bilden av ett folk 1979. Delta folk lider, svälter och dör inför våra ögon. Nödsituationenär så exceptionell att den kräver exceptionella hjälpåtgär-der. Jagskulle vilja fråga om utrikesministern avser au genom framställning till andraländer, t. ex. och , försöka bredda möjligheterna till ökadehjälpinsatser. Jagvill också fråga utrikesministern om man från svensk sida försöker påverkaandra länder och väcka deras intresse och engagemang. Omden humanitära hjälpen lill Omden humanitära hjälpen till (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret på min fråga. Detär en sak som förtjänar påpekas om och om igen när det gäller förhållandena iSydostasien i allmänhet och Just nu i i synnerhet, och det är var denursprungliga skulden ligger lill alt det ser ut som det gör i . Kampucheavar en neutral stat. Landet hade en stor risproduktion och manvar i stånd att exportera till stora delar av grannländerna. var ettblomstrande och fredligt land. 1970beordrade president den amerikanska krigsmakten att gå in i dåvarandeKambodja. Det är det som är den grundläggande orsaken till det läge som man har i . Jagär helt övertygad om atl den beskrivning som här har givit ärfullständigt korrekt. Det har lagts fram massor av bevis och rapporter omförhållandena. Men detta material kan man inte bara dra fram och låta det hängafritt svävande i luften. Ansvaretär från början . Det är som har startat förstörelsen av , menUSA har inte, varken där eller någon annanstans i , tagit sittansvar och betalat ersättning för de skador som åstadkommits i området. Det ärviktigt att ha detta i minnet när vi diskuterar de här frågorna. Jagtycker givetvis att det är bra alt regeringen har anslagit pengar till deinternationella hjälpinsatserna i . Del är mycket bra. Förhoppningsviskan vi kanske öka de här insatserna upp till gränsen av vår förmåga. Det hoppasjag också regeringen har i åtanke. Jagvill uppehålla mig vid den sista delen av min fråga, den som gäller dediplomatiska förbindelserna, där utrikesministern säger att frågan inte kommerupp i detta sammanhang. Men Jag tycker atf det är precis vad den gör. Vi vetatt regeringen i har uttryckt skepsis Just emot vad dehär internationella hjälporganen syftar till. Det är, som jag har påpekat i minfråga, förklarligt att det finns en misstänksamhet mot västliga internationellaorgan, med tanke på alla de erfarenheter man har av dem, vilket jag berördeinledningsvis. Därför tycker jag atl eftersom vi vet att regeringen den bästa kontrollen över området och har en administration som fungerar -man talar om att Pol-gruppen skulle behärska vissa områden, men enligt våravanliga kriterier är del regeringen som har kontrollen över störreområden - borde vi också syfta till att möjligt utöka kontakterna ochde diplomatiska förbindelserna just med regeringen . Det skulleunderlätta biståndsarbetet. Jag kan bara understryka det som sade om läget iKampuchea. Detär en fruktansvärd katastrof som mer eller mindre mitt framför våra ögonutspelas, eftersom vi nu faktiskt får rapporter om vad som händer i Kampuchea.Jag måste säga att av alla de katastrofsituationer som jag har haft anledning att befatta migmed i regeringen eller tidigare tyckerjag att denna är det mest fruktansvärda.Därför är det ett ansvar för , för de internationella organisationernaoch alla andra länder i väriden att, oavsett hur vi fördelar skuldbördan fördet som sker, göra den insats som krävs av varje humanitärt kännande nationför att de här miljonerna människor inte skall gå under. Ja, vi gör vad vi kan för atl trycka på de internationellaorganisationerna, som är de enda som kan göra en effektiv insats där f n. Vihar sagt att vi också är beredda att göra direkta egna insatser, om deinternationella inte räcker till och om det är möjligt att göra direkta svenskainsatser. Nuär det så - det kan Jag säga som svar på fråga - att ävenandra länder är aktiva. , , , , , . ÄvenSovjet har aviserat att man tänker göra humanitära insatser i området. Jagskulle dessutom gärna vilja säga lill att det nogfaktiskt inte spelar någon roll i detta sammanhang med vilken part viupprätthåller diplomatiska förbindelser eller om vi alls gör det. De principervi följer fördiplomatiska förbindelser gäller även här. Det finns ingen regimsom har lotalkontroll över landet, men vi har alltså de praktiska kontakter vibehöver för att kunna göra en hjälpinsats med båda sidorna. Därvidlag kanskeSverige har en unik position, som jag tycker det finns anledning för oss attvara aktsamma om. Omden humanitära hjälpen till Katnpiichea Jag tackarutrikesministern för tillägget som gjordes . Jagskulle själv bara vilja tillägga att - såsom också framgår av svaret-Internationella röda korset planerar betydande hjälpinsatser och att kostnadernaför dessa är beräknade till för en sexmånaderspe-riod. Denordiska Rödakorsorganisationerna planerar också att tillsammans göra vissahjälpinsatser; vill ställa upp med ett läkarteam, planerar attskänka stora tält för sjukhuset, och även och är inkopplade. Tillmin glädje ser jag också att del står i svaret att regeringen skall övervägaatt ge ytterligare bidrag. Det är jag tacksam över. Jag skulle kanske kunna somett litet tips säga att vissa regeringar har ställt hjälp, t. ex. av typenHerkulesplan, till förfogande utan kostnad. Detta tyckerjag vore någonting förden här regeringen att tänka på. Tillsist skulle jag vilja fråga på vad sätt utrikesministern från sinstatsrådsposition vill påverka och engagera svenska folket för att känna detmedmänskliga ansvaret inför det som sker i . 3 protokoU 1979/80:14-16 Omden humanitära hjälpen till (vpk): Jag håller inte med om att allt som kan göras har blivit gjort. Deltror Jag är litet för starkt uttryckt av utrikesministern.