prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — I denkommissionen betonades frän svensk sida alt utgjorde ettexempel på elt land där FN med kraft måste arbeta på alt fä fortsätta arbetetmot förtrycket av mänskliga rättigheter. Motionärernaär alltså säkert medvetna om vilka ansträngningar som gjorts frän svensk sida. Ettav årets motionsyrkanden är emellertid nytt, även om det kommer från apk sominte längre är representerat i . har givetvisbehandlat också den motionen, 1978/79:861, där och togupp betydelsen av atl ger regeringen lill känna nödvändigheten avomfattande stöd och hjälp till de chilenska flyktingar som önskar återvändatill . Man kräver också att den fond för diktaturernas offer som FN harbeslutat om skall användas för att hjälpa dessa offer. Åtskilligaflyktingar har också kunnat återvända, och även om fonden, som ärbildad och har konstituerat sig, ännu inte har kunnat bidra med några medel, såhar vi frän svensk sida genom ställt medel tillförfogande för de chilenska flyktingar som önskar att återvända hem. Ingenskall av ekonomiska skäl hindras från alt återvända till hemlandet, men ingenskall heller - det kanske bör betonas - skuffas ul från . Attchilenska flyktingar vill och kan återvända innebär antingen att förhållandenai har normaliserats eller att de som återvänder har möjligheter atl levaockså under militärregimen. De ansträngningar som gjorts från chilensk sida allvidla en rad åtgärder som varit menade all ge intryck även viss uppmjukning avförtryckarsystemet innebär emellertid inte atl förhållandena inte ger orsaktill djup oro. Förbättringar i form av frigivning av politiska fångar ochupplösning eller förändring av den lidigare säkerhets- tjänstenhar med all säkerhet varit en följd av inlernalionella pålryckningar men harknappast inneburil all regimen på någol sätt skulle ha minskat förtrycket.Bertil Måbrink påpekade också att svårigheterna för fackföreningarna närmasthar ökat. Detfinns alltså som utskottet säger även fortsättningsvis skäl för regeringen attaktivt verka föratt skall visa solidaritet med förtryckets offer. Vpkhar också, som sade. föreslagit ell stopp för kapitalexport tillChile. Bojkott av Juntan på alla plan har också föreslagils. Också dessa kravhar behandlals av utskottet, vars inställning lill förslagen som inte har förändrats. Utskottet anser inte all del föreligger någrautsikter till att få till stånd en internationell bojkott mol och gör denbedömningen atl ensidiga svenska insatser blir utan verkan. BertilMåbrink tog upp Jämförelsen med de svenska sanktionerna gentemot Sydafrika.Det finns kanske här anledning att göra ett förtydligande. har ju vadgäller sanktioner mot gjort ett avsteg från principen alt endastgodkänna sanktioner som beslutats av säkerhetsrådet. Från moderat häll motsattevi oss della undanlag av rent principiella skäl och hävdade att del kan bliprejudicerande. Riksdagsmajoriteten klargjorde emellertid all åtgärden vidtogsmot bakgrund av de unika förhållandena i , där rasdiskriminering gjortstill grund för samhällssystemet. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna iSydafrika legaliseras av det samhällssystemet, och ulan atl i övrigt görajämförelser mellan förhållanden i södra och måste vi notera altingen annanstans utgör hudfärgen tecken på vilka rättigheter en person skallha. Jaghänvisar lill ulskottels skrivning, nämligen att bindande sanktioner riktademot ett land måste för alt accepteras av världens länder vara beslutade av FN:ssäkerhetsråd. När det gäller vår handel bör det dessutom tilläggas att vi äruppbundna av våra internationella åtaganden - där bör kanske särskiltGATT-avtalei nämnas. BertilMåbrink tog också upp frågan om krediter och lån till . harregelbundet i de internationella organ där vi är medlemmar motsatt sig krediteroch bistånd lill . Det gäller Världsbanksgruppen. Det bör kanske erinrasom all när del gäller densamma har vi en stående instruktion atl anmälainvändningar när lån skall beviljas eller föreslås beviljas lill . Delgäller IDB, del gäller UNDP. Del kommer också att gälla andra organ, såsom ,och vi kommeratt fortsätta alt anföra invändningar av detta slag. Jag börkanske erinra om atl inte särskilt ofta begär län eller bistånd fråndessa internalionella organ utan i .stället hellre söker sig ul på den privatabankmarknaden. Just därför all inte är ensamt om all visa negativareaktioner mol beviljande av sådana här lån och därför alt del i allmänhet bliroenighet och bråk. har därför vall att genom den privata kapitalmarknadenfinansiera sina investeringar. Herrlalman!Vi styr inte ensamma världen. Våra insatser for de mänskliga rättigheterna harlikväl inte blivit ouppmärksammade. Vi har mött respekt För vår inställning ochför vår konsekvens också bland dem som inte delar våra åsikter. Utskottetfortsätter också att vara konsekvent. Vår inställning har inte förändratsvarken när del gäller del förhatliga förtrycket i eller våra möjligheteratl ensamma åstadkomma bojkott av olika slag mol regimen i fråga. Jag skall be atl fä yrka bifall lill utskottets hemställan i dessbetänkande nr 2. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag vill göra några kommentarer lill vad sade. IngridSundberg upprepar samma gamla ohållbara argument om atl en ensidig svenskbojkott inie skulle ha någon verkan. Hur vel del? Vad byggerIngrid del argumentet pä? Det skulle vara intressant all få veladella. Sedansade atl FN inte har beslutat om någon sådan bojkott, och honvill nära nog göra gällande att delta är villkoret för alt vi över huvud tagetskall kunna börja fundera över saken. Men så förhåller det sig inte. Vi kanvidta åtgärder utan att FN har fattat något beslut. Vi vet ju att om FN fattarbeslut, som i fallet , följs del inte. Därför lyckerjag att man kankoppla bort FN i del här fallet och inte grunda sin inställning på argumentetalt om FN inte har fatlat beslut kan ingenting göras. Man skulle bryta mot överenskommelser i , om man vidtaråtgärder mot handeln med . Vi har funderat över vad utskottet menar meddetta. Såvitt Jag förslår rör del sig om artikel XXI iGATT-avtalel, där del slår alt man kan bryta mot GATT-avialei, om man därviduppfyller om internationell fred och säkerhet. Om man inte tolkardelta formalistiskt utan reellt, och grundar sin uppfattning pä hurverkligheten ser ut, måsteju Chilejunlan sägas ulgöra ell hol mot människolivoch mot fred och säkerhet - såväl mol främmande folks som mot del egna folketsrätligheler. Därför är GATT-avialet inget argument för uppräll-hållandel avekonomiska förbindelser med Chilejunians förtryckarregim. Och därför vill Jagockså uppmana ulrikesutskoilet all lämna formalismen och se till verkligheten,som kräver solidaritet inte bara i ord utan också i handling. Man bör av denanledningen tillmötesgå den breda demokratiska fronten i , som kräver enallomfattande bojkott av Juntan. Lålmig göra ytterligare en kommentar. sade alt ingen chilenare sombefinner sig i skall mol sin vilja skuffas ut ur . Del voremyckel bra. , om man också i praktiken tillämpade den regeln.Del gör man emellertid inte. Mängder med chilenare harju mol sin vilja skuffatsut ur . Lål mig börja med au önska all del inie vore samma gamla vanligaargument som eller jag framförde här, utan au förändringar iChile kunde ske och bli påtagliga, så all vi slapp föra den här typen avdebatt. Men verkligheten är skrämmande, och verkligheten är som Därför är delsjälvklart att ulrikesuiskoitet i behandlingen av de här motionerna har lagined ett stort arbete och noggrant undersökt förhållandena. Lålmig försl bemöta vad sade om . I artikel XXI, Undantag i säkerheissyfte, finns bl. a. följande stadgande: "c)hinder för part atl vidtaga åtgärder i överensstämmelse med dess förpliktelserenligt stadga i syfte atl upprätthälla internationell fredoch säkerhet." TillBertil Måbrink vill Jag säga atl del faktiskt inte är FN som kan utfärda denhär typen av sanktioner, utan det är . Elt villkor för sådanahär sanktioner skall bl. a. vara atl det föreligger ett hol mot internationellfred och säkerhet. påstår att så är fallet, och attsituationen i utgör ett sådant hol. Del mä vara, men Jag är övertygad omatt både och skulle kunna räkna upp 10, kanske 20, länder ivärlden där förtrycket mot de mänskliga rättigheterna är påtagligt och så stortall det ulgör ell hol mot internationell fred och säkerhet. Vimåste genom de internalionella åtaganden vi har och genom hela organisationenoch uppbyggnaden av i syfte all skapa fred och säkerhetfölja de regler och de förordningar som vi förbundit oss att följa. Del ärorsaken till all vi i del här fallet inte på något säll kan inse att situationeni till den grad utgör ett konkret hinder mot iniernationell fred ochsäkerhei atl vi kan bryta mot våra åtaganden enligt . BertilMåbrink drar återigen parallellen med . Jag vill än en gång påpeka attriksdagsmajoriteien vid det aktuella tillfället klart uttryckte att del varfråga om en unik situation. Men frågade också hur Jag visste alten ensidig svensk bojkoll inte skulle ha någon inverkan på situationen i Chile.Jag är övertygad om atl det kraftfulla agerande som har visat iinlernalionella sammanhang, när det gäller att påtala missförhållandena ochbrotten mot de mänskliga rättigheterna i , ger oss en hell annan styrka ivåra argument än vad ensidiga aktioner från svensk sida skulle innebära.Ensidiga aktioner skulle nämligen minska trovärdighet iutrikespolitiskt avseende och göra all man fäster mindre vikt vid de argumentvi för fram i de organisationer där vi är medlemmar och där vi är respekterade. Däremotkan jag tillägga att en ensidig svensk bojkott givetvis skulle kunna ha ennegativ verkan för vårt eget land, men det argumentet lyckerjag inte spelarnågon roll. Vad som betyder någoi är vår möjlighet all agera med trovärdighetoch pålitlighet i internationella sammanhang. Det gör vi inie genom ensidigaakiioner som indireki innebär att vi inie följer de krav som ställs på oss sommedlemsland i FN. nämligen atl sanktioner riktade mol enskilt land skall förattvara verkande beslutas av säkerhetsrådet i FN. är säkert likaövertygad som jag om alt en sådan sanktion skulle säkerhetsrådet inte viljatillstyrka, därför atl man inte bedömer situationen i i dagens läge såsomutgörande ett hot mot fred och säkerhet i världen. (vpk): Jag har ingen anledning all ändra vad jag sade om och avtaletsartikel XXI. Jagskall än en gång uppmana utrikesutskotlel attlämna del formalistiska och verkligen la de här initiativen. Delär de förtryckta, del är majoriteten i som har krävt och bett om en sådanåtgärd. Då lyckerjag ändå atl man skall ställa upp för dem. Jag tror allingenting kan hända i negativ riktning för , om vi skulle vidta den häråtgärden och om det skulle gå något vid sidan av GATT-avtalel. Snarare skulledet bli positiva reaktioner internationellt sett. IngridSundberg säger all hon skulle vara väldigt glad om det skulle kunna skeförändringar i som resulterade i att demokratin återvände. Del ärjagnaturiiglvis överens med om. Men det ärju just detta viföreslagit. kan medverka lill sådana förändringar genom att vidta deåtgärder som föreslagits i motionen. Ochdel är väl ändå så alt de åtgärder som vi vidtog när del gällde -alltså nyinvesteringsförbudei - hade en enorm effekt internationellt sell, omjag inte tar alldeles fel. Visst hade de det! Naturiigtvis skulle ocksååtgärder mot Chilejunlan få en positiv effekt inlernalionellt - del är ingettvivel om del. Och jag är säker pä atl åtgärderna skulle komma atlföljas också av andra länder. Jag skall inte föriänga debatten mycket. Jag skall bara sluta med ettkonstaterande. BertilMåbrink och jag har olika uppfattningar, huvudsakligast i två avseenden. Detena är huruvida situationen i är unik. Jag anser inte att den är det. Delandra är de metoder för påverkan som skall använda. Det är bara altkonstatera att här inte delar utskottets uppfattning. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskottels hemställan, dels motionen nr 197 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandet nr 2mom. 1 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 197 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä BertilMåbrink begärde rösiräk- ning verkställdes voteringmed omrösiningsapparat. Denna omröstning gav Nr 33 Anstår- 2 Åtgärder.för att §22 Åtgärder för att begränsa kapitalexport till Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1979/80:3med anledning av motion om åtgärder för all begränsa kapitalexport lillLatinamerika. I detta betänkande behandlades motionen 1978/79:591av m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. all hosregeringen hemställde a. omåtgärder för atl begränsa den svenska kapitalexporten till rika, b. omen noggrann undersökning i vilken utsträckning som svenska företags verksamhet i bidrog lill stöd åt förtryckarregimerna, 2. att som sinmening gav regeringen lill känna a. attSverige i FN borde verka för en internationell kampanj mol förtrycket i , b. attSverige humanitärt och ekonomiskt borde stödja den självständiga fackliga oppositionen samt de existerande progressiva motståndsrörelser na. Utskottet hemställdealt skulle avslå motionen 1978/79:591. (vpk): Vi har frän vpk:s sida lämnat in en moiion som mera allmänt tagit uppförhållandena i , och utrikesutskottet har ägnat den ett - måstejag säga - förstrött intresse. Jagkan hålla med utskottet om all del finns nyanser i det politiska förtrycket iLatinamerika. Jag kan t. o. m. hålla med om att det finns länder där del pågåren liberalisering. Men alla sädana bedömningar beror ju på vad man jämför med. Omman jämför situationen i , som vi har debatterat här, strax eftermilitärkuppen med situationen , så ärdet klart att den är bättre nu.Om vi tittar på i slutet av 1960-lalet, då man systematiskt krossadeoch slog ner all politisk opposition från den något så när demokratiskaperioden , och jämför med , så har det blivit en liberalisering.Men om vi jämför situationen i med situationen , så ärläget för de demokratiska krafterna mycket sämre nu än det Åtgärderför alt begränsa kapitalexport till Ettännu mycket mer slående exempel är . Det utvecklades under 1900-taletlill en välfärdsstat och kallades "" på grund av sinavancerade demokrati, sina framsteg, sin kultur och relativt höga utvecklingsnivå.Lagar om åtta timmars arbetsdag och om rätt atl strejka och att bildafackföreningar infördes . Lagarom allmän pension vid 60 äroch förtidspensionering vid t. ex. sjukdom eller yrkesskada stiftades 1914. Ocksåefter utvecklades som alla andra demokratier. Detfanns en fullt ul fungerande parlamentarism, pressfrihet, självständigauniversitet, fackföreningar osv. Levnadsstandarden och folkbildningen var hög,och landets ekonomi var god. Denna utveckling stagnerade i mitten pä 1960-taletoch avbröts helt och hållet av militärkuppen . Nukallas "tortyrkammare". Landet har en utlandsskuldpå , en årlig infiaiion pä 40 96 och en arbetslöshet pä 1296. 500 familjer äger all jord. 50 96 av nationalbudgeten går till militäraändamål, och 1 innevånare av 30 är militär. En halv miljon invånare har lämnatlandet på grund av förföljelse eller arbetslöshet - det är 1 innevånare av 5.Del finns 7 000 politiska fångar, 55 000 personer har passerat fängelser ochhäkten , och 1 innevånare av 60 har utsatts för tortyr. är ett av de värsta exemplen på utvecklingen i Latinamerikafrån slutet av och tills , men det är inte unikt. 1 större delen avLatinamerika gick utvecklingen mol det bättre under 1940-och 1950-talen. Folkenerövrade större rättigheter och höjde sin levnadsstandard, ofta under härdkamp, men del gick ändå framål. Men fr. o. m. decennieskiftet 1950-1960inträffade det ena bakslaget efter det andra. Hur kan deua komma sig? Jo, frånden tidpunkten ingrep alltmer aktivt i alla latinamerikanska länder,underslödde militära kupper, exporterade vapen, höll alla reaktionära regimerunder armarna och hjälpte till att krossa alla regeringar som försökte föra enprogressiv och demokratisk politik. Dethade inte skadat om utskoltet hade tagit upp ett resonemang om des.sa för allasä välbekanta sammanhang - välbekanta för den som vill se och erkänna vilkensmutsig roll har spelat och spelar i . Men detta har intepassat utskoltet och kommer naturligtvis inte heller alt passa dess talesman iden här frågan, . Vihar i vår motion relativt utförligt uppehållit oss vid dessa sammanhang ochockså ställt dem i relation till president mångomskrutna kamp förmänskliga fri- och rättigheter och en ny moralisk utrikespolitik, somemellertid uppenbarligen inte gäller politik i . Det endautrikesutskottet och kan komma på är att säga att de av ossföreslagna åtgärderna saknar sakligt underlag. Detfinns säkerligen ledamöter av som tycker atl del är bra atl det vidså många av uirikesutskoiteis beiänkanden inte är fogade några reservationer.Jag tillhör inte dem som lycker del. Det förvånar mig inie alluirikesutskoiteis moderater intar den här ståndpunkten -det är vad man kan vänta sig - men vad gör desocialdemokratiska ledamöterna av ulrikesutskoltet? Del är förvånande altsocialdemokraterna i utrikespolitiken i fråga efter fråga ställer upptillsammans med de borgerliga i utskoltet och här i kammaren och röstar nervpk:s förslag, ulan all någonsin reservera"sig. Sedangår ni socialdemokrater ut och är progressiva och talar vitt och brett om hurstöd behövs och hur ni är måna om att ställa upp för frihetskampen i skildadelar av världen. Sä har det varil när det gäller , så har det varitnär det gäller ett högaktuellt fall som . Men här i den svenskariksdagen traskar ni socialdemokrater patrullo med borgarna när del gällerviktiga och för alla uppenbara angelägenheter. Det är dubbel ynkedom, för detstrider mot den ideologi som ni säger er företräda. Ensak är klar, och det är att om inte vi i vpk höll dessa frågor levande, säskulle inte myckel av dessa fakta alls komma upp till diskussion i den svenskariksdagen. Vi tänker också fortsätta med atl ta upp dessa frågor, även omborgare och socialdemokrater också i fortsättningen går tillsammans och röstarner våra förslag. Jag vill med delta, herrlalman, yrka bifall lill molionen 591. Åtgärderför all begränsa kapitalexport lill Herrlalman!Den motion frän vpk som behandlas haren intressant men mörk inledning: "Praktiskttaget hela med ett undanlag, , är utsatt för imperialistiskexploatering och förtryck. De länder som dessutom slår vakt om de mänskligafri- och rättigheterna och utvidgar dessa är få. ärett av dem." Somgenerellt omdöme beträffande denna del av världen målas ett stort mörker upp,med som enda ljuspunkt. Nåja, vi skall kanske inte fästa oss alltförmyckel vid del förhållandet, eftersom vpk:s språkbruk är lilet annoriunda ändet som vi andra tillämpar. När det gäller talet om imperialism vill jag säga,atl det inte var länge sedan som en framstående vpk-ledare uppgav att ävenSverige var imperialistiskt - en liten men hungrig imperialistisk stal. Vifick också i debatten alldeles färska exempel pä språkbruket inom vpk. Lätmig genast säga alt den bild som vpk-motionärerna tecknar av läget iLatinamerika icke är rättvisande. Det finns myckel svåra exempel på förtryckoch på olidliga förhållanden för människor där. nämnde eu- - och det finns andra. Men det finns också tendenser i annanriktning, tendenser innebärande liberalisering och ökad frihet. Det är län auge exempel på det. IDominikanska republiken ledde de senast avslutade valen till vad man kan kallaelt demokratiskt genombrott. I och har maktskiften kunnatförsiggå efter val i hell lugna former, så lugna att de för tanken till våridyll här i . I har en militärregi ni efter tre och ett halvt årgett upp spelet och ersaiis av ett civilt siyre. I för.sökie manhäromdagen införa miliiärdiktaiur, men kiippmakarna fick icke något gehör. fungerar som president parlamentets lalman i avvaktan på nya val Åtgärderför alt begränsa kapitalexport till I harmilitärdiktaturen gett upp hoppet. Man har tröttnat pä silt arbete, funnit detföga ändamålsenligt och förbereder nu nya val, som skall ersättamilitärdiktaturen med civilt styre under nästa är. I har fria val ägtrum, lål vara alt inte så många - en tredjedel av de röstberättigade -deltog. IArgentina är situationen fortfarande svår, och antalet försvinnanden har ickeminskat, även om vissa tendenser till ändrad inriktning hos en del avmakthavarna möjligen -jag säger möjligen - har kunnat spåras. Brasiliendäremot visaren mer glädjande utveckling. Den nye presidenten, som tillträddevid , har upphävt undantagslagarna. Han har också utfärdat omfattandeamnestier. Vi har i televisionen kunnat se bilder på atl tidigarekommunistledare kommit hem och mottagits av jublande folkskaror. Pressfriheten iBrasilien är stor - en frihet som dock icke gäller radio och television, menden gäller tidningarna. Vpk:sbild i motionen av lägel är alliså icke rättvisande. Det är breda och mörkapenseldrag, icke någon ljusglimt. Men sädana finns lyckligtvis. Vadmolionen syftar till är all man skall begränsa den svenska kapitalexportenlill . Man skall undersöka i vilken utsträckning som svenskaföretags verksamhei i bidrar lill stöd ål förtryckarregimerna. IFN skall verka för en internationell kampanj mol förtrycket iLatinamerika. skall stödja självständig och facklig opposition ochexisterande progressiva motståndsrörelser. Utskoltetär inte med pä delta. Utskottet konstaterar i fråga om begränsning av densvenska kapitalexporten att ekonomiska sanktioner icke beslutas, enligt vårpraxis, på det viset utan försl efter säkerhetsrådets beslut i Förentanalionerna. Enundersökning av svenska företags verksamhet torde knappast kunna leda tillnågot resultat. En sådan skulle möjligen medföra en viss uppmärksamhet ålSverige i negativ riktning i detta stora område. IFN verkar mol förtryck, mot utsuddande av mänskliga fri- ochrätligheler icke bara i ulan också eljest. Och det är naturiigtvisden modell som utskottet vill anbefalla. Vidarehar genom framför allt SIDA stött LO och TCO i arbetet på attorganisera en fackföreningsrörelse i . Utrikesutskotlel har vidbesök i träffat representanter för de från Sverigeutsedda personer som arbetar där. Alt plötsligt börja stödja politiskopposition är knappast någon statlig uppgift. Det lämpar sig inte särskilt braför . Det lämpar sig egentligen inte bra för någon makl, även om vissastormakter begagnar sig av den metoden. Jag ber altfå yrka bifall till utrikesutskottets hemställan. (vpk)replik: Del säger stämmer med vad Jag sade tidigare: Det finnsnyanser. Vi har inte sagt att alla länder i utom visar upp enensidigt mörk bild. Vi har sagl att är elt av de länder därframstegstaklen är något så när. Jämfört med övriga länder i är den väldigt hög. Denlånga uppräkning som gjorde av olika länder förändrar inte denbilden. Jag vill upprepa vad Jag sade i mitt tidigare inlägg: Det beroralldeles på vad man jämför med. Detmest anmärkningsvärda i det här utskoltsbetänkandet är alt man noterar desmärre förbättringar som inirätl de allra senasle åren. Men man säger ingentingom att hela den demokratiska och progressiva utvecklingen i brötsi skiftet mellan 1950-och 1960-lalen. Det är del som är del viktiga. Ända framtill dess pågick en myckel bra utveckling i . TaBrasilien som exempel! Fram lill militärkuppen utvecklades demokratin iBrasilien, de mänskliga rättigheterna utökades och folket fick det bättre. Mennär den civila och demokratiskt valda regeringen, president , störtades1964 inträdde av mycket hårt förtryck som har varat ända tillförra året. Och sä säger att utvecklingen i verkligengår framål. Man har inte ens kommit tillbaka lill det läge som rådde ! Detäralliså fråga om vad man Jämför med, och det ärdet vi måste ta upp i dessasammanhang.