prot · G30982 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är inte så att vi socialdemokrater vill avskaffalärarnas metodiska frihet. Vad som sägs i det citat som läste uppom arbetssättet är vi helt överens om i . Det skrevs också medanledning av en socialdemokratisk motion om hur arbetssättet borde stimulerasfram till att bli mer elevaktivt. Det mycket klara avståndstagande som görsbeträffande ensidig katederundervisning måste vi föra ut med stor konsekvens,eftersom vi vet att det fortfarande trots alla skolbeslut är så dominerande utei skolvardagen. Jag skulle vilja att trädde upp till bevis:Var står det att vi vill avskaffa lärarnas metodiska frihet? Det som BrittMogård läste upp att jag hade sagt i SIA-propositionen 1976 tyckte jag varförståndiga saker. Om förverkligande av SIA-skolan ''"" fortfarande för detta. Men för denskull menar jag inte att vi passivt skall åse Måndagenden att situationen inte förändras tilldet som vi ville uppnå med besluten. 11februari 1980 måste vara aktiva, vi måste stimulera. --------------------- Det besvärliga med särskilt moderater i skoldebatten är deras inkonse- I valrörelsen utmålas skolan som en"krisbransch". säger man i de av SIA-skolan budgetpropositionen att läget i skolan är "tämligen gynnsamt". Ivalrörelsetider staplas skolproblemen på varandra. är regeringensprioritering att satsa på annat än det som syftar till att lösa skolansproblem. Borgeriigheten talar gärna väl om SIA-reformen, mensamtidigt försvårar man dess genomförande, t. ex. genom att låta fortbildningenav skolpersonalen utebli, genom att avskaffa statsbidraget till allmänfritidsverksamhet i anslutning till den samlade skoldagen och genom att inteförsörja skolan med tillräckligt många utbildade lärare. Varför utökar man inteantalet platser inom lärarutbildningen när det finns ett uppenbart behov ochnär det finns en mängd sökande? Regeringens företrädare talar inkonsekvent och otydligt omgenomförandet av SIA-reformens olika delar. Det gäller t. ex. i : "Vill skolan inte slipper den." Slutligen vill jag säga att från den härtalarstolen instämmer i det mesta när det gäller skolreformerna, t. ex.elevaktiva arbetssätt, men ute i landet talar man i stället om"flumpedagogiska påhitt från högre ort". Konsekvens skulle jag viljaefterlysa! slår vilt omkring sig. Jagtycker att det allra mesta av det hon säger hör hemma i en normalriksdagsbehandling av frågan. Jag förutsätter att hon kommer att föra fram sinaåsikter - möjligen med något snyggare ordval - när frågan behandlas iutskottet. observerade tydligen inte att jag i minförra replik tog upp det citat ur som hon anför i sin interpellation,så vi har nog kommit litet i otakt. begär att jag i egenskapav skolminister skall föra ut SIA-reformens tankar och även läroplanens tankarmed konsekvens och kraft. Det menar jag nog att jag gör. Jag gör detnaturiigtvis i debatter och tal men också i de former som harbeslutat om. Jag avser då t. ex. de mål och riktlinjer som snartkommer att fastställa. tycker att antivåldskampanjen är ettalltför enkelt spår. Men jag undrar om de som utsätts för våldet - barnen ochskolans personal - anser att det är enkelspårigt att försöka ingripa motvåldet. Beträffandeantivåldskampanjen så är det inte bekämpandet av våldetsom jag menar är enkelt - det åren mycket svär uppgift - utan det är BrittMogårds sätt att agera i det avseendet. Man måste gå mera på djupet 22 Visst skall vi iutbildningsutskottet och här i kammaren ta itu med en mängd av de frågor som jag tagit upp i interpellationen.Men problemet är ju att det pä en hel del punkter inte är som skallhandla utan regeringen. I oppositionsställning har vi socialdemokrater inte demöjligheter som man har inom kanslihuset. Vi kan heller inte ge uppdrag tillSÖ för att få förslag eller för att få åtgärder förverkligade. Det måsteankomma på regeringen. Därför måste vi uppmana regeringen till handling. Jagbeklagar att regeringen bara säger att frågan får behandlas i annan ordningeller att den får tas upp i ett annat sammanhang. Det är ett fruktansvärttomhänt handlande. Några punkter anser vi vara väldigt viktiga. Det gällerhur man skall minska orättvisorna mellan olika skolor. Ett sätt är att utökapersonalen där behoven för detta är stora, dvs. vårt 100 milj. kr.-program. Jaghoppas att vi kan få en vettigare diskussion om det än vad vi harhaft. Som jag uppfattar det slår bara ifrån sig med underligaräkneexempel. borde fatta beslut om att fler lärare skallutbildas. Jag fick inget svar på frågan varfördet inte kan ske. Regeringen måste överarbeta fortbildningsprogrammet, såatt frågorna om personalsamarbete och arbetsmetoder kan ges ett ökat utrymme.Det här hör inte direkt samman med de uppdrag som gav regeringen närdet gäller den totala översynen av fortbildningen. Vidare ankommer det påregeringen att lösa vissa avtalsfrågor som verkar hindrande för de olikaarbetsenheterna. Jag tänker på det som har med den s. k. studieledaren att göraoch vissa andra specialfunktioner i skolan. Varför händer det ingenting på detområdet? Det är fattade beslut om en förändringav de arbetsledande och studieledande funktionerna i skolan. Jag menar att regeringen borde dra nytta av SÖ:somfattande invandrar-program för att förbättra invandrarelevernas situation istället för att förhålla sig helt passiv. Det är också min förhoppning att vi i kommer attfatta beslut om en ökning av platsantalet i gymnasieskolan utöver det somregeringen har föreslagit, eftersom detta är helt otillräckligt. Då skullehögstadieeleverna slippa leva under pressen av att inte få plats i gymnasieskolan. Jag vill uppmana regeringen att lägga undan alla planer påatt avskaffa statsbidraget till skolbyggen. Vad skall det vara bra för? Vad gördet för nytta i skolsammanhang? Slutligen vill jag också be regeringen att återinförastatsbidraget till allmän fritidsverksamhet i anslutning till skoldagen. Ävenom det inte handlar om så mycket pengar, är det fråga om regeringenstrovärdighet när det gäller att föra SIA-reformen i hamn - särskilt med tankepå föreningslivets insat- Om förverkligande av SIA-skolan För säkerhets skull vill jag säga attfortbildning är bra, men jag har ingen övertro på den. Jag tror mycket mera pålokalt utvecklingsarbete, naturligtvis stött av fortbildning. Om förverkligande av SIA-skolan Beträffande personaltätheten i densvenska skolan vill jag säga att jag inte tänker upprepa de sifferuppgifter somjag lämnade för bara någon vecka sedan i den allmänpolitiska debatten. Jagkonstaterade bara att personaltätheten i svenska skolor är högre än i skolornai något annat jämförbart land. Då undrar jag om det är något speciellt fel påsvenska lärare och elever, eftersom man vili öka personaltätheten ännu mera. När det gäller lärarbristen är inte problemet att vi intehar utbildade lärare. Vi har sådana men de tjänstgör inte, eller ocksåtjänstgör de bara på deltid. Jag anser att det vore direkt ansvarslöst att ökautbildningen av lärare och då riskera att de redan utbildade som inte tjänstgöreller inte tjänstgör tillräckligt kommer tillbaka. I så fall finge vi ettöverskott av lärare, vilket inte vore lämpligt. Vi har valt att utöver enbegränsad ökning av lärarutbildningen försöka reaktivera icke tjänstgörandelärare. Beträffande systemet med statsbidrag till skolbyggnadertycker jag att bör läsa igenom den promemoria som ligger tillgrund för förslaget, ordentligt tänka igenom hur det var när hon varskolminister och fundera över om det verkligen är statsbidragssystemet som honvill slå vakt om - så att det inte är pengarna. Det senare kan jag mycket välförstå. Jag har mycket svårt att föreställa mig att någon kan slå vakt om detegendomliga statsbidragssystemet när det gäller skolbyggnader. Slutligen än en gång: säger att det ärmycket bra att bekämpa våld men att det är fel på sätt att göradet. Då frågar jag mig: Vilket sätt? Jag har kallat till överläggningar mellanpersonalorganisationer, elevorganisationer, föräldraorganisationer och andraberörda. Vi skall då ha en rikskommitté, och den skall samlas till sitt förstasammanträde , dvs. Då skall vi diskutera på vilketsätt våldet bör bekämpas. Visst behöver det utbildas fler lärare i dag.Jag är på det klara med att man inte bara skall utgå från dagens behov utanockså se framåt och försöka avgöra om lärarna behövs även då.Prognosen är emellertid klar på en del håll. Det gäller t. ex. hemspråkslärare,lärare inom industri och hantverk samt förskollärare. Här behövs det fler lärare!Britt Mogård kan inte springa ifrån sitt ansvar. Även utbildningen av obehörigalärare har haft mycket svårt att komma i gång, och man vet ännu inte vad detblir för resultat. Beträffande skolbyggena vill jag påpeka att riksdagensuppdrag till regeringen att se över statsbidraget till skolbyggen föranleddesav en socialdemokratisk motion. Vi ville förenkla statsbidragssystemet,eftersom detta är alldeles för klumpigt. Men för den skull ville vi inteavskaffa statsbidraget, som ju departementsförslaget syftar till. Det kan viinte vara med om. Jag kan inte förstå att det på något sätt skulle kunnaförbättra för skolan. När det gäller insatserna för att bekämpa våldet kan maninskränka sig till att enbart se på det s. k. skolvåldet som sådant och sedanförsöka vidta Enligt min mening är dock detta ett alltförsnävt synsätt. Man måste gå mycket djupare. Den uppfattningen har ocksåelevorganisationerna och föräldrarörelsen givit uttryck för. De vill hapositiva åtgärder, åtgärder på en bredare bas för skapandet av en bättrearbetsmiljö i skolan. Jag delar helt deras uppfattning. Slutligen några ord om resurserna. Jag förstår att BrittMogård inte vill se något gott i socialdemokraternas förslag om en ökning avresurserna. När hon svarar på andra frågor här i , t. ex. på en frågaav för sedan, kan det låta så här: "Skolan har ocksåfått betydande resurstillskott . Beslutet om ett nyttstatsbidragssystem har inneburit ökade resurser med ca 100 milj. kr. När vi föreslår ytterligare 100 milj. kr. BrittMogård sänder t. o. m. ut pressmeddelanden, där hon "kräver" attsocialdemokraterna skall sluta att föra fram detta förslag. Jag är glad över att andra uppfattar vårt förslagannorlunda, t. ex. /som talar om"välmotiverade förslag om utökning av länsskolnämndsresursen".Tidningen klargör också att de som väntar på nya initiativ avregeringen ingenting har att vänta. Det heter: "De utgiftsökningar somföreslås är i regel konsekvenser av redan fattade beslut eller i övrigt rent avautomatiska uppräkningar." Jag skulle önska att vi finge en rejäl debatt i ställetför debatten på den låga nivå där gärna vill hålla sig. Jag skulleockså önska att hederligt erkände att socialdemokraternas och deborgerligas prioriteringar är olika. Det är lika bra att erkänna att i detbudgetläge som vi alla utgår ifrån vill socialdemokraterna till skillnad frånde borgerliga prioritera en utökning av personalen för att lösa vissa avskolans problem. Om förverkligande av SIA-skolan Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Föredrogs och hänvisades 1979/80:13fill finansutskottet § 6 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /80:35 och 36 betänkande 1979/80:23Jordbruksutskottets betänkanden /80:24, 26 och 27 Näringsutskottetsbetänkanden /80:27 och 28 betänkande 1979/80:8 § 7 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:138-140 Nr 82 §8 Anmäldes och bordlades 11februari 1980 1979/80:79 om kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen,m. Anmälan av inter- § Anmäldes och bordlades 1979/80:10med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt avser beredskapsbudget förtotalförsvaret § 10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:141 av (vpk) till statsrådetElisabet om kvinnosjukvården: Sjukvården har kommit alltmer icentrum för den politiska debatten. Dels beror detta på landstingens och därmedsjukvårdshuvudmännens alltmer ansträngda ekonomiska situation, dels har vissapolitiker tydligen påverkats av diskussionen om den ökade sjukfrånvaron ochkopplat den till en "onödig" belastning av sjukvården. "Förrgick man minsann inte till sjukhuset för att få en stukad fot röntgad",uttalade en "ansvarig sjukvårdspolitiker". har ansvariga sjukvårdspolitiker hittat ytterligare ettargument för att spara på sjukhusinsatser. Antalet födslar har minskat ilandet, och det tas som intäkt för att minska antalet förlossningsplatser. Mendet räcker inte med detta. Hela kliniker läggs ner inom kvinnosjukvården. Det är vittgående slutsatser man drar av det minskadeantalet födslar, och de åtgärder man på denna grund vidtar får allvarligakonsekvenser som inte bara drabbar blivande mödrar utan hela kvinnosjukvården.För det är inte bara i samband med förlossning som kvinnor söker vård påkvinnokliniker. Det gäller även vid gynekologiska undersökningar, vidunderlivssjukdomar som exempelvis underlivscancer, äggstocksinflammationer ochurinvägsinfektioner samt vid aborter. Koncentrationen till ett mindre antal sjukhusenheterbetyder ökat avstånd till sjukhus, vilket för blivande mödrar innebär allvarliga risker, både fördem själva och för det kommande barnet. Minskningen av antalet vårdplatser betyder att väntetiderna för ny- och återbesök blir längre vid gynekologiska mottagningar. Det betyder att väntetiderna för operationer som inte är livshotande blir längre. Det betyder längre väntetid även vid cancersjukdo mar som ännu inte hunnit bli livshotande. Det kan betyda att kvinnor får gå 2( med livmoderframfall i månader iväntan på vård. andrapatienters vistelse på sjukhusen förkortas, varigenom eftervården ' " försämras. Bristen påvårdplatser skapar en konkurrenssituation där vårdbehövande H grupper av kvinnor ställs mot varandra och där sjukhusentvingas att ---------- I förslaget till ny hälso- och sjukvårdslag fastslås närdet gäller hälso- och frågor sjukvårdens mål: "Hälso- och sjukvården skall främja en god hälsa hoshela befolkningen. Den skall erbjuda sina tjänster åt alla på lika villkor. Engod hälso- och sjukvård skall särskilt 1. tillgodose devårdsökandes behov av trygghet och kvalitet 2. präglas av enhelhetssyn på den enskildes förhållanden 3. vara nära ochtillgänglig 4. utgå från denenskildes eget ansvar för sin hälsa och vara grundad på aktning för människorsrätt till självbestämmande och okränkbarhet 5. varaorganiserad så att goda kontakter mellan den vårdsökande och hälso-ochsjukvårdens personal underlättas." Om utredningen till ny sjukvårdslag harhälsovårdsministern uttalat: "Den är mycket väl förankrad blandlandstingspolitikerna." Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till hälsovårdsministern: Anserhälsovårdsministern att den nedläggning av kvinnosjukvårdsplatser som skeröver hela landet står i överensstämmelse med målsättningen för hälso- ochsjukvården? Ärhälsovårdsministern beredd att medverka till att tillräcklig kapacitet finnsför förlossnings- och kvinnosjukvård? § 11 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:316 av () tilljordbruksministern om det höga räntelägets återverkningar på jordbruket: Är regeringen beredd att tainitiafiv för att mildra effekterna för nyetablerade, hårt skuldsattalantbrukare till följd av det höga ränteläget? 1979/80:317 av tredje vice talmannen () fill budgetministern om förslaget att inrätta nya systembutiker: Systembolaget begär i en skrivelse till regeringen att fåtillstånd att fram till 27 1986inrätta 36 nya systembutiker. Denövergripande målsättningen i alkoholpolitiska beslut var attminska den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen. En utbyggnad avsystembutiksnätet, som Systembolagets ledning nu begärt regeringens tillstånd till,skulle enligt min mening starkt svära mot målsättningen att nedbringa dentotala alkoholkonsumtionen i landet. Medhänvisning till det anförda anhåller jag att få ställa följande fråga tillbudgetministern: Vilketbeslut kommer regeringen att fatta med anledning av Systembolagetsframställning att få inrätta 36 nya systembutiker? § 12 Kammaren åtskildeskl.