prot · G30956 · 1979-12-31 00:00:00 — Kreditkortsföretagen försöker nu med intensivmarknadsföring få ut sa många kort som möjligt, och problemen kommer säkerligenatt öka i samma takt. För att sedan kompensera den nedgång i konsumtionen somkommer för den som handlat på kredit och som är skyldig en massa pengarnästa år kommer man naturligtvis att söka nya kunder med nya erbjudanden. Ochnär inte det räcker till, kommer man naturligtvis att försöka förmå de gamlakunderna att skuldsätta sig ännu mera. Omsättningen skall som bekant öka,oavsett vad det betyder för framtiden. Sådan är kapitalismen. Jag yrkar bifall till reservationen av IngvarSvanberg m,fl. ROLANDSUNDGREN (s): När jag och mina medmotionärer- alla aktivakooperatörer-i början av 1979 skrev den motion som behandlas gjorde vi det imedvetandet om att vi varit på väg mot alltmer penninglösabetalningssystem. Vi har haft en utveckling med gireringar och checker ochunder en enorm expansion av kontokort. Vi är medvetna om attbetalningsfunktionerna kan förenklas med datateknik och utveckling av administrativasystem. Men det får inte ske till vilket pris som helst. När vi började se pä den ohämmade och okontrolleradeutveckling som kontokortsmarknaden kommit in i greps vi av oro för dekonsekvenser detta kunde få för många hushåll och konsumenter i vårt land. Vi kan peka på att kontokortsförsäljningen under det , "svångremsåret", då konsumtionen i landet minskade, ökademed , var utestående krediter uppe i nära 1,8 miljarder på 1,4miljoner kontokort. har vi, som sagts tidigare, ca 100 olika kontokort,och det ryktas om att kontokortsförsäljningen blir mellan 4 och 5miljarder. Den kraffiga ökningen beror delvis på den 20-procentiga spärr somgenom konsumentkreditlagen sattes på avbetalningsköp. Ett och samma hushåll kani dag skaffa .sig praktiskt laget hur många kontokort som helst. Exempel hargivits på hushåll med 36 kontokort och en sammanlagd kredit på 180 000 kronor.Den bristande kreditprövningen och den fräcka marknadsföringen har gjort attmånga människor har lockats att skaffa sig kontokort, gjort dyrbara resor, roatsig och gjort impulsköp, som de sedan inte kunnat klara av utan hamnat idesperata ekonomiska situationer. Och i pressen kan vi nu nästan låsaom människor som har hamnat i ekonomisk kris. Och från de sociala myndigheternarapporteras att allt fler människor som måste söka ekonomisk hjälp visar sig haett antal kontokort. Därför anser vi det viktigt att samhället griperin för att vidta åtgärder, så att vi inte genom kontokorten får ytterligare enutslagningsme-kanism till de andra i vårt samhälle. En sanering avkontokortsmarknaden måste till, och finansbolagen måste inordnas i den allmännakredit- och penningpolitiken.Vidare måste något göras åt den marknadsföring som pågår och som är emot allvår strävan all få medvetna konsumenter i det svenska samhället. Vi är medvetnaom att delta är åtgärder som kan vidtas ulan någon som helst utredning. Men detär dessutom viktigt, som har sagt, all vi får tillstånd en utredning som bl. a. kan kartlägga de stora risker som finns förmängder av hushåll i vårt land. Det finns ingen kunskap om kontohavarna,deras ekonomiska förutsättningar och sociala situation, hur de skaffar sigstörre kreditutrymme än de kan klara av, vilka de är osv. Kontokortsföretagenvägrar av konkurrensskäl att lämna ut uppgifter. Därför är det viktigt att vifår en statlig parlamentarisk utredning med den tyngd det innebär. Här finns jumyckel information att samla in från de sociala myndigheterna. Jag anser det underligt att utskottsmajoriteten avstyrkermotionen om en sådan här angelägen utredning med hänvisning fill attkonsumentverket har gjort en kartläggning av kontokortsmarknaden som det nuskall följa upp. Jag anser att kan göra stora insatser här. Jagär dock delvis kritisk mot att verket inte har lyckats reda ut den flora avräntesatser som drabbar konsumenterna via alla olika kontoföretag och med deolika avgifter och räntesatser som finns. Här är konsumenterna förvirrade avden sifferexercis som uppvisas. Jag anser att här har en merangelägen uppgift att ta itu med. Jag vill slutligen understryka del vi möter i tidningarnanästan och som bl. uttryckt i en ledare den 14december: "måste regeringen bestämma sig för vad den vill: fortsattokontrollerbar expansion av denna dyra och ändå frestande kreditform eller ensådan dimensionering Och sådana regler för kortkrediten som socialt ochsamhällsekonomiskt kan försvaras." Vi har en ekonomiminister som vid en debatt förra veckanvisade sig inte vara beredd att gripa in. Risken är alt det hela går för långt,och därför anser jag att bör göra något. Jag kan instämma med föregående talare i att jag tror detfinns många ledamöter i både och som känner oro över denhär Utvecklingen, Det är min förhoppning att den socialdemokratiska reservationendärför kommer att röstas igenom. Jag yrkar bifall till den. Med detta anförande, i vilket () ochWivi-Anne () instämde, var överläggningen avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m, fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanLennart begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 24 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationenav m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåLennart begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 165 Nej - 167 Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. § 18Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:25 med anledning avpropositionen 1979/80:33 om vissa frågor inom industridepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Utbyggnadav block 3 vid Forsmarks kraftstation, m, m. Regeringen hade i propositionen 1979/80:33 under punkten 3(s. 12-22) föreslagit att 1, bemyndigaregeringen att godkänna överenskommelse mellan ochMellansvensk om utbyggnaden av block 3 vid Forsmarks kraftstationi vad staten därigenom iklädde sig ekonomiska förpliktelser, 2, bemyndigafullmäktige i att efter hemställan av regeringen i varjeenskilt fall teckna borgen för lån som tog upputomlands inom den av fastställda ramen för borgensåtaganden för låntill bolag i vilka förvaltade statens aktier, 3, bemyndigaregeringen att godkänna konsortialavtal mellan och Bodenskommun om samverkan i fråga om energiförsörjningen inom kommunen i vad statendärigenom åtog sig att bilda bolag, teckna aktier och i övrigt iklädde sigekonomiska förpliktelser, 4, godkänna vad föredragande statsrådet hade anfört ifråga om utbyggnad av en ny tilloppstunnel vid Vietas kraftstation, 5, bemyndiga regeringen att från investeringsanslagetKraftstationer m. m, ställa , till förfogande för teckning av aktier i och ägartillskott till Svenska i enlighet med vad föredragande statsrådet hade förordat. Regeringen hade vidare (6) berett tillfälle attta del av vad föredragande statsrådet anfört med anledning avOskarshamnsverkets 9 protokoll 1979/80:56-57 Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. KraftgruppAktiebolags framställning om ersättning för förseningskostnader för block 3 iOskarshamns kärnkraftverk. I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:132 av (), vari hemställts attriksdagen i anledning av propositionen 1979/80:33 uttalade attOskarshamnsverkets () skulle tillerkännas ersättning för förseningskostnaderför det tredje blocket i , 1979/80:133 av () och (),vari hemställts att i anledning av propositionen 1979/80:33 uttaladeatt staten borde ikläda sig ersättningsskyldighet även gentemotOskarshamnsverkets Kraftgrupp för förseningskostnader för dess block 3. samt 1979/80:135 av m. fl. (vpk), varihemställts att med ändring av propositionen 1979/80:33 skulle avslåförslaget om godkännande av överenskommelsen mellan ochMellansvensk om utbyggnaden av block 3 vid Forsmarks kraftstationoch därmed också kravet på ekonomiska förpliktelser innan större klarhetvunnits om kostnaderna. 1, beträfftrndeöverenskommelse mellan vattenfallsverket och attriksdagen med bifall till propositionen 1979/80:33 mom, 3,1 och med avslag påmotionen 1979/80:135 bemyndigade regeringen att godkänna överenskommelsenmellan och om utbyggnadenav block 3 vid Forsmarks kraftstation i vad staten därigenom iklädde sigekonomiska förpliktelser, 2, beträffitndeersättning till att medanledning av propositionen 1979/80:33 mom, 3.6 samt motionerna 1979/80:132 och1979/80:133 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 3, beträffitndebemyndigande för fullmäktige i att med bifall tillpropositionen 1979/80:33 mom. 3.2 bemyndigade fullmäktige i riksgäldskontoretatt, inom den av fastställda ramen för borgensåtaganden för lån fillbolag i vilka förvaltade statens aktier, efterhemställan av regeringen i varje enskilt fall teckna borgen för lån somForsmarks tog upp utomlands, 4, beträffimdekonsortialavtal mellan vattenfallsverket och Bodens kommun att medbifall till propositionen 1979/80:33 mom, 3,3 bemyndigade regeringen attgodkänna konsortialavtalet mellan och Bodens kommun omsamverkan i fråga om energiförsörjningen inom kommunen i vad staten därigenomåtog sig att bilda bolag, teckna aktier och i övrigt iklädde sig ekonomiskaförpliktelser, 5, beträffandeutbyggnad av Vietas kraftstation att med bifall till propositionen1979/80:33 mom, 3,4 godkände vad föredragande statsrådet hade anfört i frågaom utbyggnad av en ny tilloppstunnel vid Vietas kraftstation. 6. beträffande kapitalfillskott fill Svenska med bifall till propositionen 1979/80:33 mom. 3,5 bemyndigaderegeringen att från investeringsanslaget Kraftstationer m, m, ställa , till förfogande för teckning av aktier i och ägartillskott till i enlighet med vad föredragande statsrådet hade förordat, (vpk): När folkpartiregeringen lade fram sinproposition om den framtida energipolitiken hade vi i vår motion till denpropositionen yrkanden som bl, a, gick ut på att någon ytterligare investeringi kärnkraftsutbyggnad inte skulle få förekomma. När frågan nu pä nytt kommerupp intar vi i konsekvens med detta samma ståndpunkt. Vad som hände med energiproposition är valbekant. Händelsen i inträffade, vilket gjorde att många människor idet här landet fick kalla fötter, och man beslöt att hastigt och lustigt lyftaut den del som rörde kärnkraften ur energipropositionen och i stället behandlaandra energifrågor, I samband med sades det att vi måstetänka över detta, vi måste avvakta utredningen, osv. Om de som sade detta hadevarit konsekventa, då hade de också sagt att vi i det läget naturligtvis inteheller skulle salsa några pengar på ytterligare utbyggnad av reaktorer. Detgjorde man nu inte, utan man lyfte ut frågan om reaktor 3 i Forsmark och beslötatt en fortsatt utbyggnad skulle genomföras - utbyggnaden skulle visserligenske i lägre takt, men det rörde sig dock om en utbyggnad. Vi kan inte se detta som någonting annat än ett mycketologiskt förfarande. Hade man menat allvar med talet om en omprövning, då hade mannaturligtvis också sett till att det inte satsades mera pengar i utbyggnaden. säger man att handlingsfriheten måste bevaras. Det sademan också då. Vi anser att detta är en omskrivning av vad det handlar om: Manvill gardera sig för en fortsatt utbyggnad till 12 reaktorer. Därför yrkar vinu liksom vi gjorde i vår motion avslag på äskandet om fortsatta anslagtill utöver det som behövs för att inte skador av oreparabel artskall inträffa. Det räcker för att bibehålla den s. k. handlingsfriheten.Men som det nu är pågår en mycket kraftig och aktiv byggnafion i Forsmarksamtidigt som vi alla förbereder oss för en folkomröstning . Vi kan inteanse att det är något särskilt logiskt handlande i detta. Det hela beror heltenkelt på att man i grund och botten menar att vi skall ha tolv reaktorerutbyggda, och då är det naturligtvis bra att utbyggnaden pågår under sken avatt man vill bevara en viss handlingsfrihet. Jag villdärmed, herr talman, yrka bifall till motionen 135, Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. LENNARTBLOM (m): Osäkerheten rörande den svenska känkraftsutbyggnadenstakt och villkor har under lett till förseningskostnader av skilda Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. slag, nu aktuella propositionen hemställs bl. a, om godkännande av ettavtal mellan och , vilket främst avser förseningskostnader fördet tredje blocket i Forsrnark, I och för sig är alltså problemet rnedförseningskostnader inte nytt, I anslutning till såväl villkorslagen sområdrumslagen har frågan varit aktuell. är det emellertid fråga om merakonkreta kostnader, även om det ännu inte varit möjligt att i pengar fixerabeloppets storlek. Utskottet erinrar om att ett villkor för att arbetena iForsmark skall dras ned under innevarande budgetår, vilket är överenskommet iannan ordning, är att staten ikläder sig en ersättningsskyldighet gentemotForsmarks för de merkostnader som orsakats av den neddragnaarbetstakten. Ersättning skall utgå för ökade anläggningskostnader och förökade kostnader för att producera elektricitet på annat sätt och/eller för attanskaffa ersättningskraft. Av intresse i sammanhanget är att OKG för det tredjeblocket i Oskarshamnsanläggningen i skrivelse till regeringen hemställt omersättning för förseningskostnader motsvarande den ersättning som avses kommaMKG till del. Regeringen har för sin del uppenbarligen inte varit villig alt f,n, tillerkänna OKG en sådan rätt till ersättning. Detta ställningstagandebereder regeringen, som det heter, tillfälle att la del av, I ärendet föreligger ett par enskilda motioner av innebördatt MKG och OKG bör behandlas likformigt och att följaktligen även OKG börtillerkännas rätt till ersättning för förseningskostnader. Utskottet säger på den här punkten att med hänsyn till attfolkomröstningen om kiirnkraftens roll i den framtida energiförsörjningenavses äga rum finner utskottet det inte rimligt att OKG:sframställning behandlas nu och att utskottet följaktligen anser att beslut ifrågan om huruvida ersättning bör utgå till OKG för förseningskostnader böranstå i avvaktan på resultatet av folkomröstningen. bör göra eltuttalande till regeringen av denna innebörd. Som en av motionärerna kan jag för egen del förklara mignöjd härmed, även omdet ju inte tillmötesgår motionens väsentliga krav. Det äri och för sig tillfredsställande att utskottet nu föreslår att överhuvud taget inte ta ställnirrg till ersättningsfrågan för OKG förefolkomröstningen. Med MKG är det ju en annan sak. Här föreligger alltså tillföljd av det gällande avtalsförhållandet en skyldighet att komma överens omförseningsersättning. Det är emellertid belysande för frågans svårighetsgrad attdet trots långa förhandlingar - som redan tidigare nämnts - inte varit möjligtatt nu ge ens en indikation om inom vilka gränser ersättningsbeloppenkan komma att ligga. Enligt vissa uppgifter kan det komma all röra sig ombelopp gott och väl vad gäller MKG och sannolikt i sammastorleksordning för den händelse att OKG skulle tillerkännas ersättning. Detavgörande är emellertid, herr talman, att nu inte låser sig för ettställningstagande, som innebär att MKG får ersättning, medan OKG förvägrassådan ersättning. Anledningen till att sådana förseningskostnader uppkommer ärju densamma i de bägge fallen. Skulle den slutliga prövningen leda tillatt MKG tillerkännes ersättning men inte OKG, innebär det helt enkelt attelabonnenterna inom MKG:s avsättningsområde gynnas, medan elabonnenterna inomOKG:s avsättningsområde missgynnas. Jag har givetvis inte något annat yrkande änbifall till utskottets hemställan. Med anledning av näringsutskottets betänkandenr 25 och de ställningstaganden som där görs beträffande fortsatt byggande avForsmark 3 och statens ansvar för uppkomna förseningskostnader vill jag anläggaföljande synpunkter. Jag beklagar att som en följd av tidigaremajoritetsbeslut är bunden vid dessa åtaganden. har, med respekt för dei demokratisk ordning fattade besluten, avstått från att väcka en motion elleratt till utskottsbetänkandet foga något särskilt yttrande. står heltfast vid den ståndpunkt som togs , att i avvaktan på folkomröstningeninga ytterligare resurser bör anvisas för fortsatt byggande av , Utöver den principiella inställningen, att inga nya pengarbör tillföras i avvaktan på folkomröstningen, vill jag redovisaytterligare två tungt vägande skäl för att nu icke borde binda sigför nya åtaganden angående , För det första är ett fullföljande av ensamhällsekonomisk felinvestering. Det behövs ytterligare minst 3 miljarderkronor för att man skall kunna ta i drift. Om dessa pengar i ställetsatsades på hushållning och återanvändning av energi inom industri och kommunerskulle den samhällsekonomiska vinsten bli mycket större. En överslagsberäkning visar att det under en tioårsperiodur samhällssynpunkt är fem gånger billigare att satsa på hushållning ochåteranvändning av energi i stället för att satsa på energiproduktion i Forsmark3, I totala siffror rör det sig om jämfört med 3 miljarderkronor - alltså en samhällsekonomisk vinst av storleksordningen 12 miljarderkronor . Till delta skall läggas att hushållning och återanvändningger en förbättring av bytesbalansen med ,detta om man jämför med kostnaderna för utbyggnad av . För det andra talar ingenting för att ettsenareläggande av totalt sett innebär ökade kostnader för , påbörjades för att vara helt färdigställtden , De förseningar som uppstått bedöms utifrån denna tidsplan,När denna gjordes upp beräknades förbrukningen av elström att ligga påen sådan nivå att behov av elström från skulle föreligga 1982-1983,Så är inte fallet . konstaterade CDL i ett yttrande att kärnkraftblocken 11 - - och 12 - 3- behöver tas i bruk , Man har alltså från CDL:s sidakonstaterat att inte behöver tas i bruk , Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. Mot denna bakgrund vill jag påminna om denkostnadsdiskussion som fördes i pressen . I nästan alla tidningar kunde man då läsa att folkomröstningsbeslutet resulterat i förluster på för kraftbolagen. Det var laddningsförseningar av fyra reaktorer, som "prissatts" fill denna otroliga summa. Om dessa fyra reaktorer hadevarit i full drift skulle de under mycket gynnsamma förhållanden ha kunnat producera ca elström. Den uppgivna förlusten motsvarar mer än /kWh råkraft - dvs, priset vid kraftverket. För abonnenten skulle förlusten bli /kWh. Ännu intressantare blir matematiken om man beaktar att detinte finns någon som helst möjlighet att sälja dessa extra elström. Även om all kondenskraft slopas, skapas ändå endastutrymme för , Om kraftbolagen hade täckt sina påstådda kostnadervia den ström de kunnat sälja, hade priset hamnat någonstans mellan 1:50 och 2kr,/kWh, Vi kan konstatera att kraftbolagen bedömer det somotroligt dyrt att ha färdigbyggda kärnkraftverk liggande i "malpåse",även om strömmen inte behövs. kunde vi bl, a, iExpressen läsa att förseningen av kostar 3,8 miljarder - nämligen 2miljarder i ökade byggkostnader och 1,8 miljarder i ersättning för elström - pågrund av att det inte kan tas i bruk , Låt mig då först påminna om att CDL själv konstaterat attForsmark 3 inte behövs , Det är anmärkningsvärt att det ställs krav påersättning för att man inte får producera elström, som man själv konstateratinte behövs. Rent allmiint kan konstateras att en förlängd byggtid ökarbyggkostnaderna. Mot detta står vinsten av att redan i byggandet utföra deförändringar som utvecklingen och nya bestämmelser kräver. Dessa förändringarkan bli väsentligt dyrare om de skall utföras i efterhand. undvikesdelvis de i andra sammanhang så högt beräknade "malpåsekostnaderna". Bara räntekostnaderna för utgör 600-800miljoner . Under såväl 1978 som 1979 har marknadsräntan varit högre äninflationen, vilket innebär att sparade räntekostnader mer ån väl uppväger denallmänna kostnadsförd yringen, Jag vill med ytterligare ett exempel belysa den härproblematiken. I ett ärende som kammaren behandlat har SJ tillerkäntsett extra bidrag motsvarande eller 70 miljoner av totalkostnaden för entågfärja, som har tidigarelagts, SJ hävdar att tidigareläggningen avinvesteringen ger viss överkapacitet, som kostar pengar, och kräver att fåersättning för detta. hävdar att då de förhindras attskapa en motsvarande överkapacitet så kostar även detta pengar, som statenskall stå för. Kraftbolagens resonemang om ersättning i alla lägen är fullt avologiska argument. Kraftbolagen vill alltså ha ersättning för att de inte fårbygga så snabbt, att de får fler kärnkraftverk att lägga i "malpåse",som de kräver ersättning för de kärnkraftverk som de har i"malpåse". Det finns all anledning att tänkersig för innan slutlig ställning tas till någon form av ersättningtill kraftbola- Framförallt krävs det en helhetsbedömning av såväl kostnader som besparingar. Jag har inget yrkande, men jag hoppas ändåatt jag med dessa synpunkter lyckats fästa kammarens uppmärksamhet på någraväsentliga frågeställningar som hör ihop med fortsatt utbyggnad eller inte avForsmark 3, (vpk): Jag och mitt parfi kan inte acceptera denargumentafion som inledningsvis fördes av . Det är inte alls teckenpå bristande respekt för riksdagsbeslut att säga att man måste kunna ändrasådana genom nya riksdagsbeslut. Vi hörde en talesman för ettannat utskott, nämligen utrikesutskottet, som sade att vi självfallet kan ändraett riksdagsbeslut, om vi anser att förhållandena har förändrats. Det resonemangetmåste gälla även i detta fall. Jag konstaterar att hela det resonemang som centernstalesman för är en argumentafion för vår motion, och det är bra. OcksåFolkkampanjen nej till kärnkraft har ställt sig bakom den. Det hade då ocksåvarit bra om hade velat rösta för vår motion. Utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation, m. m. IVARFRANZÉN (c): är ändå på denna punkt bunden avtidigare fattade beslut. Vi har inte möjlighet att ändra på dem. Det ärrespekten för i demokratisk ordning fattade beslut som gör att vi endast velatgöra denna markering. Vår inställning kvarstår dock helt oförändrad. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels mofion 135 av m. fl,, och förklarades denförra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 25 punkt 3 mom, 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit motion 135 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåOswald begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 313 Nej - 20 Om arbetsmarknadsproblemen i , m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Utskottets hemställan bifölls. § 19 Om arbetsmarknadsproblemen i , m. m. Industriministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda interpellation, 1979/80:71, dels/fl« () anmälda fråga, 1979/80:166, och anförde: har frågat mig dels omregeringen är beredd att tillsätta en utredning om den verkstadsindustri somproducerar anvancerade verktygsmaskiner, dels om regeringen kommer att vidta någraåtgärder för att förhindra att avskedshoten vid Mekaniska Verkstad(LM!V) går i verkställighet, dels om regeringen avser att vidta åtgärder föratt verkstadsproduktion även kommer att äga rum inom , såatt det yrkeskunnande och den erfarenhet som finns hos ortens arbetande tastillvara, har frågat mig dels om jag anser att skall ta sitt ansvar och skapa ny produktion i stället föratt avskeda folk, dels vilkt) konkreta åtgärder jag kommer att vidta för atthindra en fortsatt minskning av arbetstillfällen i , Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang.