prot · G30996 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi har i motion 173 lagt förslag till ettelvapunklersprogram för bilindustrins utveckling och den del av trafikpolitikensom har stor betydelse för bilindustrin - delta som ett led i en nytransportpolitik, där varje iransportgren utnyttjas pä ett förnuftigt och frånsamhällssynpunkt lönsamt sätt. Det program vi lagt fram innehåller alltså kravav både trafikpolitiskt och näringspolitiskt slag. Syftet är förstås alt fä ettsamlat grepp över dessa frågor, för visst hör utvecklingen av kollektivtrafikenoch frågan om minskning av bilismen i de stora städerna samman medbilindustrins förutsättningar och inriktning, även om det strikt formellt ärtrafikpolitik. Jag vill än en gång beklaga alt den svenska inteansett sig ha möjlighet att behandla frågorna i ett sammanhang. Det är inteutan alt man som ny riksdagsledamot börjar förstå alt passar inte verklighetenin i utskollsfördelningen. är del verkligheten som får anpassa sig tillutskotten och inte tvärtom. Eftersom behandlingen nu blivit sådan kommer jagall i detta anförande ta upp de punkter utskottet har kommenterat och återkommatill de övriga när dessa behandlats av trafikutskottet. Vi menar att första förutsättningen för att man skallkunna genomföra en för samhället vettig Iransporlpolilik. där man utnyttjarvarje transporlgren påelt för samhället mest förnuftigt och lönsamt sätt, äratt den industri och de transportmedel som berörs befinner sig i samhälletsägo. Den första punkten i vårt elvapunktsprogram är därför helt naturligt ettsamhälleligt övertagande av den svenska bilindustrin, och Saab-Scania.Först när industrin är samhällsägd kan utvecklingen styras av samhället medsamhälleliga utgångspunkter. Utskottet konstaterar i sin skrivning att man inte finneranledning att frångå sina tidigare bedömningar. Nå, vad sade man då tidigare?Ja, i näringsutskottels betänkande nr 5 från novemberdebatlen skriver man alldel i dagens läge inte bidrar till alt praktiskt lösa branschens problem. Men-som motionen försökt belysa-del är ju inte del som det är fråga om. Det är juden långsiktiga inriktningen av bilindustrin som måste slå under samhälletsinflytande. Del är riskerna för att bilindustrin alltmer kommer under utländsktkapitalinflytande som borde få utskottet att reagera. konsekvenserna av att driva en industri medaktieägarnas kortsiktiga perspektiv på ökade vinster som första förutsättningsom måste förhindras. Det går inte att, som utskottet gör, försöka att hänvisadessa frågor till ett bilbranschråd, som - vilket jag påpekade redan i förradebatten - enbart är ett organ för samråd och informationsutbyte. Vad det ärfråga om är vem som skall bestämma industrins framtid. Skall det vara stat,kommun och anställda, som vpk förordar, eller skall vi också i fortsättningenlägga bestämmandet i händerna pä aktieägare, vilkas enda intresse är börsvärdeoch aktieutdelningar? Det är delta del är fråga om. Och jag kan inte anse attutskottets motiveringar är sådana att det flnns anledning alt frångå förslagetom förstatligande. Den socialdemokratiska ulskoltsminoriteten har också dennagång lagt fram ett särskilt ursäktande. Ja, jag kallar det så, eftersom det ärhelt utan värde. Det går inte alt rösta på, det förändrar inte verkligheten.Som jag ser det, är det enbart till för att ursäkta sig inför dem som kanskeanser att socialdemokraterna borde stå för en annan industripolitik än deborgerliga partierna, alla de socialdemokrater som arbetar ute i industrin ochsom ställer krav på en ny industripolitik, där staten tar ansvar för densvenska industrin. I Metallarbetaren nr 1-2 kommenteras Volvos avtalmed , och bl. a. följande slår skrivet: "Volvofacken kräver nu altden bekänner färg och går in och tar ett rejält ägaransvar iVolvo. Del behövs mer än någonsin som motvikt till de utländskaintressena." De utvecklingsbolag som socialdemokraterna för fram som enlösning anser man tydligen inte värda att slåss för så långt alt man ensskriver en reservation. Med andra ord instämmer man helt med den borgerligautskottsmajoriteten, och förslaget till beslut är enstämmigt. När det gäller motionens krav om ökat samarbete mellan desvenska bilföretagen och ett samgående hänvisar utskottet till attdetta i första hand faller under bilbranschrådets uppdrag. Anser då utskottetatt det är möjligt, i strid med vad de nuvarande ägarna anser - defusionsplaner som fanns gick ju i stöpet? Anser man att del är möjligt att viaett samråds- och informationsorgan genomföra ett ökat samarbete mellan Volvooch ? Vi i vpk tror det inte. Vi har den uppfattningen att det ärägandet som avgör en sådan fråga. Och vi vet ju alt ägarintressena inteär intresserade av ett sådant samarbete. Anser utskottet f. ö. alt ett sammanslagetVolvo och skall styras av privata kapitaliniressen? Eller anserutskottet kanske att ett samarbete bilföretagen emellan inte alls bör kommatill stånd? Betänkandet ger ingen vägledning hur utskottet ställer sig isakfrågan, och ett klargörande vore på sin plats. Den socialdemokratiska utskottsminorileten skrev i sittförra särskilda yttrande att bilbranschrådet borde utreda möjligheterna till ensamordning av resurserna inom branschen och ta initiativ i dessa frågor. Menvilka initiativ kan ett samråds- och informationsorgan ta om ägarna ärointresserade? Del vore bra om man kunde tala om del. Jag tycker i stället alt (i protokoll 1979/80:96-97 exemplet borde lärt socialdemokraterna attoavsett vad regering, socialdemokratisk opposition och anställda tycker är det ändåägarintressena som har avgörandet. Eller har kanske bilbranschrådet oanademöjligheter att inlägga veto gentemot bolagsstämmobeslul? Det vore bra alt fåveta det, för om del är på det sättet skulle det ställa saken i ett annat ljus. Utskottet säger också att en interdeparlemenlalarbetsgrupp med anknytning till rådet tillsalts som skall arbeta medbl. a. miljöskydd, energibesparing, trafiksäkerhet, handelshinder och tekniskutveckling. Utskottet förutsätter också alt bilindustrins utveckling noga följsoch alt alla möjligheter att trygga dess verksamhet tas till vara. Ja, detlåter ju bra, men så länge ägandet inte finns hos samhället, så länge har detprivata kapitalel det yttersta bestämmandet. Så länge har enligt vår mening heller inte alla möjligheteralt trygga verksamheten tagils till vara. Utskottet måtte lycka annorlunda. Manmåtte tycka att det är de privata aktieägarna som bättre än stal, kommuner ochanställda tar till vara sysselsältningsintressena. Att den borgerligautskotts-majoriteten anser det är inte att förvåna, men att socialdemokraternainte dragit lärdomar av alla nedläggningar under 1970-talel förvånar mig mera. Utskottet skriver sedan att de synpunkter och förslag ifråga om forskning och utveckling på bilområdel som läggs fram i motionenöverensstämmer i allt väsentligt med den verksamhet som bedrivs såväl inomförelagen som av statliga organ. Då är det alltså så all man inom och Saab-Scaniainriktar forskning och utveckling på framtagning av en liten, energisnål ochmiljösäker personvagn som vi har föreslagit. Likaså kommer man att ökasatsningarna på forskning, utveckling och tillverkning av kollektivatransportsystem. Det är några av motionens förslag och enligt utskottetöverensstämmer detta alltså med faktiska förhållanden. Det är i och för sig braom det förhåller sig så, men jag ställer mig litet tvivlande. Men i sä fallfinns det ju av det skälet inte någon anledning all avslå motionen. Då är deldet samhälleliga ägardet av bilindustrin och möjligheterna alt verkligen setill att utvecklingen blir den man önskar frän samhällets sida, som gör attutskottet avslår motionen. De skäl utskottet anfört för att i denmeningen avstyrka motionen har inte övertygat mig. Jag ber alt fä yrka bifalltill motion 173 i de delar som behandlas. BENGTSJÖNELL (c): Frågan om förstatligande av bilindustrin, somåterigen har aktualiserats av vpk genom en motion, håller uppenbarligen på attbli en följetong här i kammaren, med allt kortare intervaller mellan de gångerdå vi skall debattera den. Jag vill säga, herr talman, att bilindustrin och deanställda inom den branschen inte har ett spår nytta av eller får trygghet,lönsamhet och allt annat man kan begära av en stor industribransch förstärktav att vi idisslar de argument som föranleds av Ingenting har ändrats och ingenting kanpåvisas bli bättre av att man förstatligar den här industrin. Utskottet harockså den enhälliga uppfattningen , liksom tidigare, att bilindustrin ochdess anställda inte vinner på en socialisering. Får jag tillägga, herr talman, alt jag personligen ärövertygad om alt socialisering av en vital industri aldrig någonsin för denindustrin framåt eller förbättrar löntagarnas villkor. Snarare blir resultatetalltid tvärtom. Vi har otaliga exempel på den saken. När sedan går in på utskottetsmotivering för sitt ställningstagande, kommer hon med rätt amper kritik mot deolika argument utskottet framfört. Jag måste då, herr talman, säga att del ärväl närmast orimliga krav hon ställer på ett riksdagsutskott. Ett riksdagsutskott arbetar i enlighet med den svenskakonstitutionen och har att följa de givna regler som detta innebär. måste ha fått del om bakfoten på något sätt när hon vill tillägnautskottet en rad uppgifter som inte faller inom ett riksdagsutskottsarbetsområde. Ett riksdagsutskott är ingalunda någon sorts överstyrelseför de svenska bolagen eller industrierna och kan inte gå in med pekpinnar idetaljfrågor, som hon tydligen vill att näringsutskottet skall göra. Vi kaninte tala om för styrelser och bolagsstämmor vad de skall vidta för åtgärder. Ett riksdagsutskott och ett parlament har andra uppgifter.Vi skall ge ramar för verksamheten, ge anslag osv,, men ingalunda på det härviset vara någon sorts överstyrelse. Jag vill säga det från en rent principiellutgångspunkt. Det finns inte stor anledning att upprepa alla argumentfrån tidigare debatter. Vi har från utskottets sida sagt att vi anser alt dennaindustri är av utomordentligt stor betydelse och att nya bilmodeller måsteutvecklas som tillgodoser skärpta bestämmelser beträffande säkerhet,bränsleekonomi och miljö. Vi har också sagt att vi räknar med att en långsiktigplanering av branschen är nödvändig och att den kommer att ske genombilbranschrådets verksamhet. En liten nyhet kan tilläggas i dagens debatt,nämligen att det förutom bilbranschrådet numera finns en interdeparlemenlalarbetsgrupp, som har anknytning till rådet och som alldeles hartillsalts. Arbetsområdet för denna grupp omfattar bl. a. miljöskydd,energibesparing, trafiksäkerhet, handelshinder och teknisk utveckling. Del ärhelt uppenbart att genom bilbranschrådets verksamhet och deninlerdepartemen-lala arbetsgruppens insatser kommer bilindustrins utvecklingatt mycket noga följas, och alla möjligheter för att trygga verksamheten kommeratt las till vara. Jag upprepar än en gäng att ett förstatligande inte lösernågra problem, framför allt inte när det gäller en vital bransch som harframtiden för sig, även om problemen hopar sig och är utomordentligt stora.Utskottet avvisar alltså delta ständiga krav på förstatligande av bilindustrin. Slutligen vill jag påpeka alt motionärerna i denna mofionhar tagit upp en intressant energiaspekt, nämligen möjligheterna att övergåtill andra drivmedel än bensin, t. ex, metanol och gas. ett desperat behov i dagens samhälle. Det finns få områden,om ens något, där det bedrivs en så intensiv forskning och även utveckling sompå detta område. Men denna fråga om alternativa drivmedel kan och bör intebehandlas i detta sammanhang. Därför säger utskottet att man kommer attbehandla frågan i ett annat sammanhang. Vi får återkomma till den debatten medvpk:s representanter, från aspeklen att få fram alternativa drivmedel. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): börjar med alt tala om denföljetong som denna fråga har kommit alt bli. Han säger också alt intervallernablir kortare och kortare. Det är ju så att de partier som är företrädda har iriksdagen har att väcka motioner en gång , och sedan är del intemotionärerna som styr när frågorna tas upp, utan det är utskottet. Qm utskottetvill ha längre intervaller kunde man ju ha väntat med att la upp den härmotionen. Sedan säger alt bilindustrin inte har nyttaav debatten här i kammaren, och det kan jag hålla med om. Han säger också attingenting har ändrats, men det tycker jag inte är riktigt. Det var också ett avskälen till alt vi skrev mofionen, som jag sade. Sedan vi senast debatteradehar ett avtal slutits mellan och , och det innebär alltså att 10 %av nu är i utländsk ägo. För vår del tycker vi alttendenserna är klara; det kommer att fortsätta på den linjen om inte riksdagenreagerar på något sätt. menar också att vi ingenting vinner på ensocialisering. Han menar att exemplen visar att det bara har blivit sämre. Menhittills har man ju från statens sida tagit över de företag som varit nedkördaav kapitalismens kriser och som är vinstgivande. Och är delklart alt det inte blir några bra exempel. Från vpk;s sida menar vi alt manborde vara litet mer förutseende och kanske ta över ansvaret redan i etttidigare skede. Då har man möjligheter att få en mera lyckosam socialiseringoch att planera för industrierna. Men de möjligheterna lar man intetill vara. menar alt jag ställer orimliga krav på ettutskott - ett utskott är ingen överstyrelse, säger han. Jagvet inte rikligt vadhan menar med delta yttrande. Men om han åsyftar samarbetet mellan ochSaab-Scania kan jag inte förstå varför inte utskottets majoritet skulle kunnaha en åsikt om det samarbetet, när minoriteten har framfört sådana åsikter iett särskilt yttrande. Det borde alltså kunna gå att få fram vad utskottettycker i sakfrågan. avslöjar nu att det är styrelserna ochbolagsstämmorna i de stora företagen som fattar beslut vilka får vittgåendekonsekvenser för sysselsättning och för samhällsekonomi här i landet. Det är judet systemet vi lever under. Jag tycker att på ett tydligt sättvisade vem del ar som har maklen i det här landet. Del är inte den härriksdagen, utan det är bolagsstämmor och styrelser. tog även upp frågan om metanol och gas. Jagsade ingenting om detta i mitt huvudanförande, eftersom den frågan enligtutskotlsbetän- kandelinte skulle behandlas . Det förvånar mig alltså att över huvudtaget tog upp den saken, men jag är överens med utskottet om att Torsdagenden vi fårkomma tillbaka till den frågan . (): Beskattningsreg- Jag vill bara påpeka att i svenska aktiebolag så är det enligt [erna för pensions- ännugällande lag styrelse och bolagsstämma som har ansvaret för beslut, försäkrinear bådekortsiktiga och långsiktiga. (vpk): Jag vet att det är så. Jag har påpekat detorimliga i det förhållandet att del är bolagsstämma och styrelse som haravgörandet exempelvis när det gäller sysselsättningen för de 78 000 personersom är anställda i bilindustrin. Del är det systemet vi lever under, och detsystemet försöker vi från vårt partis sida att förändra till ett bättre samhällssystem. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottels hemställan, dels motion 173 av m. fl, i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 31 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 173 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 18 § 17 Beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar Föredrogs skatteutskottets belänkande 1979/80:22 medanledning av propositionen 1979/80:68 om vissa ändringar i beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar jämte motioner. Regeringen (budgetdepartementet) hade i propositionen l979./80:68 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till Beskattn ingsreg-lerna för pensionsförsäkringar 1. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370) - KL, 2. lag om ändringi lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring ikommunalskatlelagen (1928:370). Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås vissa ändringar ibeskattningsreglerna för pensionsförsäkringar. Ändringarna berör främst devillkor som gäller för all en livförsäkring vid inkomstbeskattningen skallbehandlas som pensionsförsäkring. Enligt nuvarande regler skall en livförsäkring som hartecknats i utlandet behandlas som kapitalförsäkring. 1 propositionen föreslåsatt en ny dispensregel skall införas som gör det möjligt för riksskatteverketatt i särskilda fall medge att utländsk livförsäkring skall behandlas sompensionsförsäkring. Den föreslagna regeln överensstämmer i huvudsak med dendispensregel för utländska försäkringar som gällde under åren 1970-1975.Dispens föreslås kunna ges med verkan fr. o. m. Vidare föreslås att dödsboet efter en jordbrukare ellerrörelseidkare skall få möjlighet att ta en pensionsförsäkring till förmån förden avlidnes efterlevande och att en arbetsgivare skall kunna la en sådanförsäkring till förmån för de efterlevande till en avliden anställd. Samtidigtföreslås ändring av vissa definitioner samt andra i huvudsak tekniskajusteringar. De nu nämnda nya reglerna avses i huvudsak bli tillämpliga fr. o.m. I propositionen läggs slutligen också fram ett avriksdagen vid det förra begärt förslag om samordning avavdragsreglerna för pensionsförsäkringspremier och bestämmelserna om uppskovmed beskattning av realisationsvinster på fastigheter. Förslaget innebär ättenfysisk person, som har fått sådant uppskov och som skall efterbeskattas förvinsten därför att det inte har varit möjligt att anskaffa ersättningsfastighetinom föreskriven tid. skall få rätt att vid eflerbeskaltningen göra avdrag förpremie på en pensionsförsäkring trots att premien betalas efter utgången av detbeskattningsår som eflerbeskaltningen avser. Förslaget avses bli tillämpligt ide fall då fastighetsavyltringen har skett eller . ' I dettasammanhang hade behandlats dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:229 av m.fl. (vpk), vari hemställts att skulle avslå propositionen, och1979/80:1575 av (). dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1979/80:269 av förste vice talmannen m.fl, (m) och 1979/80:470 av förste vice talmannen (). 1. beträffandeutländska försäkringar att med avslag på motionen 1979/80:229 i dennadel skulle bifalla propositionen 1979/80:68 i denna del, 2. beträffandedödsbo alt med avslag pä motionen 1979/80:229 i denna del skullebifalla propositionen i denna del. 3. beträffandeanställds efterlevande att med avslag pä motionen 1979/80:229 idenna del skulle bifalla propositionen i denna del. 4. beträffandeäldre försäkringar att med avslag på motionen 1979/80:229 i denna delskulle bifalla propositionen i denna del, 5. beträffandesamordning av avdragsregler och uppskovsregler a. all med avslag på motionerna 1979/80:229 idenna del och 1979/80:1575 yrkandet 1 skulle bifalla propositionen i denna del, b. allriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:1575 yrkandet 2. 6. beträffandeavdrag från B-inkomst alt skulle avslå a. motionen1979/80:470, b. motionen1979/80:269, 7. beträffandeövriga frågor att med avslag på motionen 1979/80:229 i dessa delarskulle bifalla propositionen i dessa delar. 8. beträffandeförfatlningsförslagen att skulle anta vid propositionen fogade, iutskottets belänkande återgivna förslag till a) lagom ändring ikommunalskatlelagen (1928:370) med de ändringar all 46 § 2 mom, och punkt 1 avanvisningarna till 31 S skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, b) lag om ändringi lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen (1975:1,347) om ändring i kommunalskrttelagen(1928:370), Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande samordning av avdragsregler och uppskovsregler av . , i , , och (alla s). ERIKWÄRNBERG (s): När nuvarande regler för avdrag förpensionsförsäkringar genomfördes hade socialdemokraterna i skatteutskottetvissa erinringar att göra mot den generositet som visals i frågan ompensionsnivån och mot de möjligheter som tillskapats att genom storaengångsinbetalningar undgå att skatta för ihopsparade vinster på ett som vi tyckerriktigt sätt. Det är alltså främst nivån på avsättningarna som vi väntoss mot - inte mot principen att avdragsrält skall finnas för som gerungefär samma pensionsnivå för en företagare som för en anställd. Dåpensionsnivåerna och premieavsätlningarna inte är direkt berörda i denproposition som föreligger har vi kunnat acceptera förslagen i propositionenoch även utskottets skrivning. Vi har också accepterat möjligheten för dödsboatt göra avsättningar till anhörigas familjepension. I propositionenföreslås också lättnader i möjligheterna att använda realisationsvinstervid försäljning av fastigheter för pensionsändamål. Socialdemokraterna iskatteutskottet går i princip med på att om en skattskyldig fått uppskov medatt erlägga skatt på realisationsvinst som uppstått vid försäljning avfastighet, sä skall möjlighet föreligga att teckna pensionsförsäkring omersättningsfastighet inte kunnat anskaffas. Vad som kan diskuteras ärfortfarande pensionsavsätlningarnas storlek. Givelvis måste avsättningarna skeefter dispens så att pensionsnivån inte heller i detta fall blir över dennormala nivån. Såsom framhållits i motionen 1575 är vi dock allmäntkritiska mot de mycket generösa regler för uppskov med störrerealisationsvinsters beskattning som gäller vid fastighetsförsäljningar. Dettaär egentligen en fråga som hänger samman med realisationsvinstbeskattningen istort, och den har mindre att göra med frågan om avdrag förpensionsförsäkringar i samband med uppskoven. Fler än socialdemokraterna har visat tveksamhet mot vissainslag i uppskovsreglerna, och denna tveksamhet har resulterat i att riksdagenbegärt en utredning och en utvärdering. Vi är nu kritiska mot regeringen föralt den inte effektuerat begäran. Vi har uppfattat utskottets skrivning så, attutskoltsmajoritelen också är angelägen om att en översyn av gällande reglerkommer till stånd och alt regeringen nu knappast kan undgå att tillsättautredningen. Skulle inte så bli fallet, måste vi tyvärr återkomma i dennafråga. Mot den anförda bakgrunden har vi avstått från all nuställa något yrkande utan har med vårt särskilda yttrande bara velat markeravår allmänna inställning till frågan och till besvarandet av motion nr 1575. Under detta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. TOMMYFRANZÉN (vpk): Utrymmet i det svenska skattesystemet för attgenom olika avdrag frånhända sig beskattning är ganska stort. Framför alltgynnar detta dem med höga inkomster. Det har också det senaste halvårets debattom avdragssystemet i inkomstbeskattningen visat på. Avdragssystemet skall nu iviss mån utredas. Utredningen tänker dock långt ifrån la upp alla de delar somdet enligt vårt förmenande är nödvändigt att se över. Regeringen har också aviserat en annan utredning, somskall undersöka möjligheterna att lindra den s. k. dubbelbeskattningen påaktier - naturligtvis i syfte att underlätta aktiespekulation förkapitalstarka människor. Detta är givetvis helt i linje med den skattepolitiksom den borgerliga regeringen har drivit hela den tid som den har suttit vidmakten. Regeringen har också aviserat attrealisationsvinstbeskattningen skall tas upp. Qm del blir fråga om skärpningareller lättnader i reglerna återstår att se. En sak står ändå klar: Regeringenborde inte genom att lägga fram en proposition ha givitriksdagen möjlighet att besluta om en rätt för människor att viaavsättningar till pensionsförsäkringar medges Regeringen kallar del för ett uppskov, men i realiteten är detfaktiskt fråga om en minskning av den totala beskattningen. Naturligtvis är detinte de vanliga människorna i samhället som tjänar på detta.