prot · G30932 · 1979-12-31 00:00:00 — Underlagetför inkomstberäkningen, vidare: Vi var medvetna om att en förlängning avtaxeringsperioden också medför att del statistiska underlaget kommervederbörande myndighet till del . Vi var medvetna om attdel t, ex, för kommunerna medför en del problem alt taxeringsarbetet pågår framtill i stället för, som tidigare, . Delproblemet har vi alltså att leva med i den nya taxeringsorganisalion som harbeslutats. Menhärtill kommer alt inkomstberäkningen under del här året blev bräckligare änvad den skall vara när systemet fungerar så som avselts. Därför blev också deförsta inkomstprognoserna osäkra. körningar har emellertid visat alt detidigare prognoserna slår sig bra. Jag tror därför faktiskt all vi har fått etthyggligt underiag. Men också på den punkten kan vi få slulbeskedei först dendag när vi kan göra utvärderingen av hela taxeringsarbelet. Tillsist, herr lalman, vill jag säga all vi självfallet kommer atl göra allt föratt se till atl kan fullgöra den uppgift som riksdagenönskade alt systemet skulle fylla. Vi skall göra en omfatlande utvärdering avde erfarenheter av taxeringsarbete vilka vi hinner få fram och göravad vi kan för att undvika atl sädana problem som där forelegal upprepas 1980och för att organisationen skall fungera så bra som del någonsin går. KJELL-OLOFFELDT (s): Med hänsyn till den historiska bakgrunden till den här frågan är detsjälvklart atl vi socialdemokrater är beredda att ta vår del av ans varel förRS-reformen. Jag har själv inte någon som helst önskan all i onödan framställaden som ett misslyckande. Men vad det gäller är faktiskt hur 1979 årstaxeringsarbele har fungerat. Del är som är ansvarig för delärendet, och del ansvaret kan inte dra sig undan genom att hänvisatill den beslutsprocess som föregick RS-reformen. har - och detär inte första gången - demonstrerat en utomordentlig förmåga alt prata sigrunt problemen. Nusäger han efter all ha hört min redovisning av hur läget varit i ,och alt han visserligen har haft kontakter medlänsstyrelser, skattechefer och lokala skattemyndigheter men atterfarenheterna har skiftat. Om han nu varit i kontakt med de län därjagstuderat utvecklingen, måste upplevelserna i dessa tydligen ha uppvägts avuppgifter från ett antal län där det har gått så mycket bättre. Jag måste då beIngemar Mundebo att här i från några län eller taxeringsområden genågot exempel, anföra något citat eller lämna någon information sorn stöderuppgifterna i hans interpellationssvar atl man i är kunnat göra mer ingåendekontroller och haft större möjligheter att utreda. Jag ber om något slagsredovisning av detta. Den behöver inte vara fullständig -jag begär inte att vinu skall kunna dra den definitiva slutsatsen i detta sammanhang - ulan deträcker med några uppgifter som underbygger de påståenden som gör iinterpellationssvaret. Det är ju som har ansvaret för att dessauppgifter är riktiga. Ocksånär det gäller taxeringsrevisionen säger att man inte känner tillläget och all man inte har någon slutgiltig bild. Men ändå kunde han i siltsvar påstå atl taxeringsbesök och taxeringsrevisioner har företagits ibetydande omfattning. Vad betyder del? Ärdet fler än 10 000, som det var , eller är del färre? Han hänvisar till atl det har företagits I 600 besökoch kontroller i Siockholm, men det ger ju inget besked alls om innebörden avden uppgift som han lämnade i interpellationssvaret. Skälettill atl det är så viktigt med taxeringsrevisionerna ärju all tillståndet föreden här reformens genomförande var så uselt. Efter den debatt som förs-och sommed rätta förs - om olikheten inför lagen vid granskningen avlöntagardeklarationerna och den utomordentligt bristfälliga granskning som skerav bokföringspliktigas deklarationer, dvs. framför allt av förelagsdeklarationer,lyckerjag atl vi borde fä ett besked om hur tillståndet nu är. Det är i sä fallett dystert besked om alt del har blivit ännu sämre. Men, , kanvi inte slippa dessa runda och helt ogenomskinliga uttalanden sominterpellationssvaret är fullt av? Sedankan Jag naturiigtvis begripa att ingen kan ge några garantier för alt alla sexmiljonerna skattebetalare kommer att få sina deklarationer och sina besked föreden . Det enda Jag frågade var emellertid varför man ännu så härsent måste göra sådana reservationer för det som gjordei silt svar. Vadjag inte begriper alls är det tillägg som gör om attosäkerheten om huruvida detta arbete nu kan slutföras enligt uppbördslagensregler beror på all taxeringsarbelet inte är avslutat. Men själva taxeringsarbeletmåste väl vara avslutat? Det måste rimligen ha varit färdigt den 31 oktober.Det frågan gäller är framräkningen, alltså skatteberäkningen, ideklarationerna. Jag frågade: Hur har del gått lill? Vad betyder det atl sämänga deklarationer aldrig kom in i de centrala register där man skulle användasig av dalateknik och att arbetet i stället har fått utföras pä de lokalaskatiemyndigheierna? Men därom blev ingenting sagt. Sammasak, herr talman, är det med RRV:s inkomstberäkning. Det är uppenbart att detblir sämre underlag när man skall bygga på en äldre statistik. Huruvidadet underiaget är sämre eller bättre än tidigare underiag. vilket sägersig inte vela, har heller inte ett dugg all göra med om taxeringsarbetet äravslutat eller inte. Del betyder bara att prognoserna för budgetutfallet iframtiden blir sämre än vad de har varit. Detta är så pass beklagligt alt jagtycker vi borde vara ense om atl vi måsle göra någonting åt det, Jag tror vi är ense om att vi skall göra någonting ål de punkter därRS-systemel eventuellt inte fungerat så alt det kommer alt fungerabättre , Det är i vart fall min bestämda ambition atl göra detta, Iinterpellationssvaret gerjag de besked som kan ges, I det skede av 1979 årstaxeringsarbele som vi befinner oss i och med de informationer som vi hartillgång till harjag redovisat dem. Om vill uppfatta beskedensom runda eller fyrkantiga kan jag inte göra någonting åt det, men Jag harredovisat alla de informationer som vi har tillgäng lill. Först när vi harslutfört hela arbetet och när vi har gjort den utvärdering som vi har påbörjatkan vi slutligtavgöra pä vilka punkter systemet fungerade hell ut som vi villeoch på vilka punkter del inte fungerade sä bra som vi hade önskat. Då har viockså fått det underlag som vi behöver för att se lill att del är 1980 fungerarbra. Det hade varit fullt möjligt för budgelministern att skaffa in ettväsentligt bättre informationsunderlag än det han fört med sig till . Han har inte lämnat några informationer alls i den meningen att någrafakta har presenterats. Han har lämnat ett antal allmänna och - som jag vågadekalla dem - runda omdömen om alt det pä det hela taget gått ganska bra. Jag ärlitet förvånad över all han tycks anse sig behöva göra det, för det här äringen partipolitisk fråga där han behöver riskera några anfall i ryggen av migeller andra. Vi är bara intresserade av alt få vela hur del har gått. Del härär nämligen av betydelse för 6 miljoner människor som kommer atl fä sinaskattsedlar . Är dessa riktiga? Har del skett en rimliggranskning? Och framför allt: Har granskningen ålminslone inte varil mer orättvisän tidigare är - orättvis i den meningen att vissa deklarationer, dvs. iallmänhet förelagarnas, genomgår en mycket formell granskning, medanlöntagarnas deklarationer utsätts för en mycket ingående granskning. Detvarett sådant informationsunderlag som Jag trodde att vi skulle få. Det är inteomöjligt atl skaffa fram det underlaget. Besked frånlänsstyrelserna om hur laxeringsarbetet gått och besked om hur skatteberäkningenfungerat hade det också gått att få fram. Ingenting av detta har IngemarMundebo tyckt vara värt all la med sig till . Jaghar bett om preciseringar åtminstone på någon punkt där sådana kunnat göras.Ingemar Mundebo säger att erfarenheterna är skiftande. Jag har redovisatnegativa erfarenheter från tre län. hade dä kunnat nämnaåtminstone ell enda län därdet gått bra-han måsle rimligen. om del finns någotunderlag för det han påstår, ha kunnat nämna ett sådant exempel. Jag kan bara tolka det så att kom till iavsikt att snabbt och enkelt göra sig av med ett i och för sig besvärligt ochobehagligt problem och skjuta det lill någon utvärdering , då hanhoppas att man skall ha glömt de svårigheter och de förtreiligheler somuppträtt . Jag vill bara varna honom för atl ta för lätt på den reaktionsom kan komma, om det , när folk får sina skattsedlar, visar sig attdet hela inte alls har fungerat så bra som han försökt skapa ett Intryck avunder den här debatten. Än en gång: Jag har lämnat det underlag som det nu är möjligt atl ge.Kjell-Olof begär attjag, innan utsändningen av skattsedlar börjar, skallgarantera att varenda skattsedel kommer att sändas ut och nå sin adressat itid. begär au Jag, innan utskrivningen av skattsedlarna harsketl, skall kunna garantera att dessa är korrekta. Innan människorna hafttillfälle att la del av skattsedlarna, skall Jag kunna avgöra atl allgranskning varit perfekt. och med alla tidigaretaxeringssystem har mänga människor haft en annan mening än taxeringsmyndigheternaoch därför gått till skattedomstol för atl få ett avgörande om vad som är rätloch rikligt. Kjell-OlofFeldt ställer ett antal frågor som han rimligen själv måste inse atl det inuläget inte går atl svara på. Så fort det är möjligt alt besvara frågornaskall vi förvisso ge elt svar. På grundval härav skall vi också göra enutvärdering av erfarenheterna. Jag kan försäkra att Jag inte har någon önskan altgöra mig av med något problem. Självfallet måste jag som budgetminisier varaden som mer än någon annan hoppas att det här systemet fungerar bra och därförvara beredd atl göra allt vad som kan göras för atl det också skall fungerabra. Jag vill inte skjuta undan elt problem som finns. Jag har tvärtom i svaretmarkerat atl del finns problem och att de problem som vi måst arbela med ärbekymrner-samma. Jag har också redovisat vad vi gör och kommer atl göra för attdel skall bli bättre till nästa års taxering. Nej, Jag har verkligen inte avkrävt några löften ellergarantier - del är som ger de löftena och garantierna i sittinterpellationssvar. Det är budgetministern som säger alt deklarationernakommer atl vara ute hos de skattskyldiga . Det ärbudgetministern som säger alt problemen har kunnat lösas så att det inte skallbehöva uppkomma några negativa följder för de skattskyldiga. Det var därför somjag frågade: Vilket underiag, vilken information, vilka fakta bygger budgetministernde utfästelserna pä? Jaghar inte fått några besked på den punkten, annat än all vad harsagt i svaret är allt som kan sägas. Jag är beredd alt nöja mig med del, även omjag är förvånad över att budgelministern kommer så illa till en debatt iriksdagen, när del faktiskt hade gått - ungefär som jag har gjort - att frågahur del har varil ute på länsstyrelserna, hur del har varil i riksskatteverketoch i . Vadjag egentligen gjorde, herr talman, var all varna budgelminislern för attställa ul sådana garantier och löften som han har gjort i silt interpellationssvar-atl allt har fungerat ganska bra, all det inte blir några negativa följder förde skattskyldiga. För det är trots allt han som kommer alt få bära ansvaret fördel minssnöje och de problem som uppstår. Det hade varil klokare av honom altsäga att här får man vara beredd pä obehagliga överraskningar, därför att endel saker har fungerat ganska dåligt. Jag hade kunnat framlägga en mängd vittnesbörd av det slag somKjell-Olof gav oss elt par tre exempel på. Vi har en myckel fylligredovisning av riksskalleverkets erfarenheter, vi har yttranden avlänsskal-lecheferna och av fackliga organisationer, vi har tagit del avåtskilligt i massmedia. Men, herr talman, jag vill utvärdera del materialet innanjag drar mina egna slutsatser. Vittnesbörden, uppfattningarna, bedömningarna ärnämligen på många punkter motstridande. Del går inte att avgöra vad somär den slutliga sanningen. Kjell-OlofFeldt redovisade själv en uppgift. Han sade att gjordes 10 000laxeringsbesök. Den uppgiften förvånar mig en aning, eftersom sådana besökformellt inte gjordes . Därför lyckerjag att del är litetförbluffande all det har registrerats 10 000 sädana besök. Det fanns liknandeåtgärder - de noteringar vi har säger atl det vidtogs 4 005 sådana. Detta är en illustration till hur många skiftandesakuppgifter som man kan fä tillgång lill från olika myndigheter, institutioneroch personer, och del understryker atl vi bör vara varsamma medslutsatserna. Och det ärjust vad jag har varit i svaret. Jag har inte givit degarantier som nämnde i sitt senaste inlägg. Tvärtom harjag påen rad punkter sagt "såvitt nu kan bedömas". Jag förmodar alt det varde formuleringarna som gjorde att tyckte all svaret var litet"runt". Men längre kan vi inte gä i dagslägel, när vi inte hartillgäng lill facit. KJELL-OLOFFELDT (s): Omjag minns rätt använde jag inte ordet laxeringsbesök. Jag sade att det harförekommit 10 000 s. k. kontroll- och granskningsfall , varav 6 000var egentliga bokföringsgranskningar och 4 000 s. k. täxeringsnämndsrevisioner.Men lål oss inte fördjupa oss i denna teknik. Jumer Jag lyssnar till , desto bättre begriper jag att det endaunderlag han har haft för detta interpellationssvar är en promemoria frånriksskatteverket, som ocksåjag har, daterad , och därriksskatteverket gör en del allmänna uttalanden om hur del har gått. Del ärnästan så all man hittar exakt samma formuleringar. nämligen iinterpellationssvaret: "De problem som har uppkommit är bekymmersamma, men de har kunnat lösas så alt det inte skall behöva uppkomma några negativa följder för de skattskyldiga ." Delansåg jag var elt synnerligen långtgående uttalande. Och myckel rikligt - iriksskalleverkets promemoria står del: F. n. finns inga indikationer på att delskulle vara fel i debiteringsunderlagel i sådan omfattning all den ändradeskatteorganisationen kan sägas ha fått negativa följder för de skattskyldiga.Vissa fel har alltid funnits och kommer atl finnas även . Såmycket om undersökningar i denna fråga. Vi för återvända lillden här diskussionen. Jag får be budgetministern, som ju är en samvetsgrannperson i vissa avseenden: Samla ihop det här materialet och ge riksdagentillfälle all ordentligt granska utfallet av taxeringsarbete. Delbehöver vi för all kunna ta ställning lill fortsatta reformer på detta område.Det interpellationssvar som lämnades fyllde inte rimliga krav påinformation om hur taxeringsarbele har gått till. Däremot gav delalldeles för myckel av löften och utfästelser frän budgetministerns sida om attdel för medborgarna i landet har varit en utmärkt taxering som genomförts. Överläggningen var härmedavslutad. §11 Föredrogs men bordlades åter belänkande 1979/80:9Socialutskottets beiänkanden /80:11 och 12 betänkande1979/80:5 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframslällning 1979/80:70 §13 Talmannen meddelade alt pä föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle civilulskottets betänkande nr 5 och jordbruksutskottets betänkanden nr2-6 uppföras främst bland tvä gånger bordlagda ärenden. §14 Anmäldes och bordlades Propositioner 1979/80:33 om vissa frågorinom industridepartementets verksamhetsområde 1979/80:46 om internalionellatransporter av lik 1979/80:63 om ändring i § 15 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- 1979/80:71av (vpk) till industriministern om den svenskaverktygsmaskinindustrin: har en viss avancerad produktion avverktygsmaskiner för bearbetning av metaller. Läget för denna bransch syns intealltigenom dåligt. Den svenska marknadens månatliga förbrukning avverktygsmaskiner har dock stagnerat. En del företag måstedärför öka sina exportandelar. Detta skapar trots en tämligen god orderingång -åtminstone vad beträffar spänavskiljande maskiner - (framtill ) en viss osäkerhet för framtiden. Dåen avancerad inhemsk verktygsinduslri är av stort värde för industrinsutveckling bör branschens framtidsutsikter kartläggas. Branschen saknar dock inteföretag med problem. Elt av dessa är . Dellaföretag spelar en mycket viktig roll för sysselsättningen och näringslivetsmångsidighet i Lidköpingstraklen. Företaget har varit en av de dominerandearbetsgivarna på orten (ca 20 96 av ortens industrisysselsatta i början av1970-talel). Företaget, som haren avancerad verksladsproduktion, har genom sinexistens i någon män bidragit lill all mildra Lidköpingsorlens karaktär avläglöneort. Nuhar 180 personer varslats om uppsägning från företaget. Av dessa är 100kollektivanställda, vilket utgör en fjärdedel av företagets arbetsstyrka.Övriga är organiserade i SIF och SALF. innebär detta alt enplanerad personalminskning om närmare 250 personer genomförs. Mångaanställda och andra berörda ställer sig med oro frågan: Randas slutet förLidköpings ledande verkstadsindustri? Den kraftiga neddragningen avsysselsättningen vid LMV och riskerna för en avveckling är ett hårt slag motLidköpings kommun och mot hela näringsstrukturen i denna del av . LMVär en del av . Hotet mot företaget är ett exempel på hur enstorkoncern kan spela med människorna i en hel bygd. Del är elt exempel pä hurstorfinansen i sitt vinstbegär hänsynslöst får behandla de arbetande och derasutkomstmöjligheter. gjorde en vinst -efter avskrivningar - pä 431 milj. kr. 1 jämförelse härmed är förlusterna förLMV och de kostnader som skulle krävas för en förstärkning av företaget ringa. Mot bakgrund härav villJag lill industriministern ställa följande frågor: Är regeringen beredd alltillsätta en utredning om den verkstadsindustri som producerar avanceradeverktygsmaskiner? Kommer regeringen att vidta några åtgärder för atl förhindra alt avskedsholenvid LMV går i verkställighet? Avser regeringen atl vidla åtgärder för atlverksladsproduktion även kommer att äga rum inom , sä attdel yrkeskunnande och den erfarenhet som finns hos ortens arbetande tas lillvara? § 16 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:134 av () till statsrådet om regeringsinitiaiiv till vissa offentliga förhör m.m. införfolkomröstningen om kärnkraft: Är regeringen beredd atl omedelbartta initiativ lill atl offentliga förhör med efterföljande s. k. vetenskapligmedling kan genomföras, så all en allsidig utvärdering kan ske avreaklorsäkerhelsulredningen, konsekvensulred-ningen och sirålskyddsinsiitutelsutredning om beredskapslagring mol kärnkraftsolyckor förefolkomröstningen? 1979/80:135 av i (vpk) lillutrikesministern om hjälp åt de svältande på : Efter århundraden av koloniallförtryck kunde Fretilin 1975 deklarera Östra Timors självständighet ochnationella oberoende. Med en socialistiskt inriktad politik satte manomedelbart i gäng med arbetet att utveckla landet. Den politiken tolererades inte av sominvaderade och inledde en hänsynslös terror och jakt påFretilinanhängare. Man använde sig av samma metoder som gjorde i , summariska avrättningar, avlövning och skövling av skog förall komma åt Fretilin. 1 invasionens och terrorns spår har följt ensvältkatastrof liknande den som utvecklades under Pol-regimen i Kampuchea.Enligt Röda korset svälter nu ca 300 000 personer på . Situationenpåstås vara värst i de områden som ligger under indonesisk ockupation. Vilka initiativ tänker regeringenta för atl snabbt få lill stånd en hjälpaktion till de svällande på ÖstraTimor? 1979/80:136av () lill budgetministern om befrielse för fria samfund ochfrikyrkoförsamlingar från skyldigheten alt eriägga arvsskatt: En uttalad strävan för regeringenspolitik äratl förbättra förutsättningarna för ideella organisationers arbete.Frikyrkoförsamlingarna i värt land utför ett omfattande arbete av stortvärde också för samhället. En viktig inkomstkälla för dessa församlingar ärarvsmedel. Till skillnad frän församlingar inom ärfrikyrkoförsamlingar skyldiga atl betala arvsskatt. Då statsmakternasintentioner varit atl kyrka och frikyrka skall ha likartade förutsättningarförefaller det naturligt atl frikyrkoförsamlingar också befrias frånskyldigheten all belala arvsskatt. Med hänvisning till det anförda vill jagfråga budgelminislern: Avser stalsrädet att framlägga förslag som befriar friasamfund och frikyrkoförsamlingar frän skyldighet ätt eriägga arvsskatt? 1979/80:137av () lill industriministern om ulbyggnad av torrdockan iGuslafsvik: Sedan läng tid tillbaka föreligger behov av all ökakapaciteten på den av staten ägda torrdockan vid Varv och iGustafsvik. Utöver att det finns ett uttalat behov av underhålls- ochservicemöjligheler för sjöfarten .utmed ostkusten, krävs mälriiedvetna insatserför att stärka sysselsättningen i . Viden uppvaktning inför arbetsmarknadsminister av förVästernorrlands län tillsammans med representanter för de olika politiskapartierna hänvisade statsrådet lill den pågåendeutredningen om de mindre varven. Han förulskickade en snabb behandling avfrågan om ulbyggnad av torrdockan i Gustafsvik efter del att utredningenslutförts. Denna utredning är nu enligt uppgift klar. Med hänvisning härtillvill jag fråga industriministern: Är statsrådet beredd att medverka lill att denföreslagna utbyggnaden av torrdockan i Gustafsvik kommer till stånd? 1979/80:138 av () till kommunikationsministern om åtgärder för atl anpassariktnummerområden efter kommungränser: Alltsedan telenätet kom till har kyrkbymed omnejd haft 0762-nummer och hört lill Vallentunaomrädet. Antaletnyinfiyitade ökar kontinuerligt. För den enskilda människan och framför alltför företag med kunder runt om i innebär detta en hel del problem.Kunder som exempelvis skall söka i telefonkatalogen efter elt företaghemmahörande i finner av naturliga skäl inte företaget, eftersom dettafinns upptaget under Vallentunaomrädet. Mångakommuner har på grund av de senaste årens kommunsammanslagningar fått sammaproblem som med mer än elt riktnummer inom kommunen. Åtgärder bör därförvidtas för alt ölägenheterna med olika riktnummer inom en kommun kan tas bort. Dessutomföreligger ekonomisk orättvisa genom att samtal inom exempelvis 08-områdelendast utgör en markering oavsett samtalels längd medan samtal från0762-området lill 08-omrädet registrerar ny markering . Med anledning av detanförda vill jag fråga kommunikationsministern: Ärkommunikationsmihistern beredd atl vidta åtgärder för atl anpassa Nr 32 riklnummerområden efter kommungränsen? § 17 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem ,.j,.