prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — Vihar frän socialdemokratiskt håll presenterat en rad förslag som syftar till attdirekt stödja sådana framtidsprojekt. Vi har fört fram dessa förslag tidigarehär i , utan att få gehör för dem. Många av dem finns i denindustripolitiska moiion som vi lade fram . Den borgerliga majoritetenhar av olika anledningar sagl nej, och har investeringskrisenblivit allt djupare. Nureser vi på nytt förslag om att ge den Ijärde AP-fonden ett rejält tillskott. Alltsedansin tillkomst har fonden spelat en stor roll för att öka tillgången påriskvilligt kapital på den svenska kapitalmarknaden. I dagens läge är detangeläget att fonden får ökade resurser. Vi föreslår därför att ytteriigare 1miljard kronor anvisas för detta ändamål. Sä skapas - och det är viktigt - enmöjlighet lill mer långsiktig planering av fondens verksamhet. Behovetav riskvilligt kapital kommer att bli allt större. Vi kommer att behöva mycketpengar för att se till att omställningarna inom utsatta branscher i svenskindustri sker i socialt acceptabla former, och - framför allt -mycket pengarför framtidssatsningarna, föratt skapa framlidens jobb. Därför är det angelägetatt fonden nu får ytteriigare medel för all kunna planera och göra satsningarför framtiden. Jagvill, herr talman, kort ta upp ytteriigare några frågor som är föremål försocialdemokratiska reservationer i näringsutskottet. Regeringenföreslår att en I O-procentsgräns införs för fjärde AP-fondens innehav avaktier i ett och samma bolag. Enligt vår uppfattning finns det inte några somhelst skäl för att införa ylleriigare begränsningar i fondens verksamhei. Vimenar alt detta är en onödig klåfingrighet från regeringens sida för atl göradet svårare för fonden att arbeta. Förslaget om en begränsning innebär enförsvagning av fondens möjligheter atl bidra med effektiva lösningar av deväsentliga finansieringsproblemen för svensk industri. Vi avvisar därförregeringens förslag. Enfräga av stort intresse arom den skall kunna engagera sig iandra företag än de största och de börsnoterade. Det är viktigt att även demindre och medelstora företagen kan komma i fråga. Del talas så vackert från den borgerliga sidan omsatsningar på små och medelstora företag. Dä tycker vi att man från denborgerliga sidan också borde ställa upp för åtgärder som skulle kunnaunderlätta för de små och medelstora företagen alt arbeta. Men det verkar jufaktiskt inte som om man gör det. Ettviktigt krav är atl de anslällda i berörda förelag skall höras om hur debedömer de investeringar som fondstyrelsen överväger all göra. Vi anser altfondstyrelsen bör fästa särskild vikt vid de anställdas synpunkter. Päsocialdemokratiskt initiativ beslöt om enstatsgaranti för att göra det möjligt för de regionala utvecklingsfonderna att taupp lån i bl. a. AP-fonden. Denna regionalisering av AP-fondens verksamhet ärav stor betydelse för i synnerhet de små och medelstora företagen. Vi föreslårnu att man undersöker om det är möjligl att gå vidare med en ökadregionalisering. Jag ber att få yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna1, 2, 3, 4 och 5 i näringsulskotteis belänkande nr 10. PER (vpk): 1 denna samlade debatt som berör flera utskottsbetänkanden skall Jagplädera för vpk-motionen 2528 i vad gäller yrkandena 1,2 och 3, som behandlas inäringsutskoilets betänkande nr 10. I dessa yrkanden krävs att , fördet första, gör hemställan till regeringen om förslag till förstatligande avaffärsbankerna och de stora försäkringsbolagen och, för det andra, görhemställan till regeringen om förslag till omorganisation av AP-fonderna gemensam fond. För det tredje yrkas avslag på förslaget till ny 12 a § ipropositionens förslag lill lag om ändring i reglementet 1959:293 angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning. På samtliga punkter går utskottet emotmotionsyrkandena. Sedanläng tid har del pågått en koncentration av ägande och makt inom det svenskanäringslivet. Den processen fortgår alltjämt och har antagit sådanaproportioner att den numera också måste erkännas av borgeriiga ekonomer, ävenom erkännandet sker molvilligi. Men i längden går det ju inte atl söka blundaför den faktiskt existerande verkligheten. Samtidigtmed koncentrationen av makt och ägande har del skett en sammanväxning avindustri- och bankkapital till ett finanskapital. Alla stora privatägdaindustriföretag är knutna till något kreditinstitut, i första hand tillaffärsbanker. Denna nära anknytning leder till att det är ell avgörandeintresse för privatkapitalet att behälla ägandet av och greppet överaffärsbankerna. Skulle dessa förstatligas, kunde samhällets demokratiskt valdaorgan väsentligt öka sin styrning av och kontroll över den industri somalltjämt ägs av del privata kapitalel. Viden diskussion om hur kapitalmarknaden skall se ut och hur investeringarna skallläggas går det inte att komma ifrån frågorna om makt och inflytande överlandets näringsliv. Ett av de första stegen i en långsiktig strategi föröverförande av produktionsmedlen i det arbetande folkets händer utgörs av allsamhället övertar ägandet och kontrollen över affärsbankerna och de storaförsäkringsbolagen. Vi kommunisterna menar altinvesteringarna inte skall få styras av kortsiktiga vinstförväniningar.Tidigare i deballen har del antytts alt förelagen använder fritt kapital tillspekulation i improduktiva placeringar i Slället för au placera pengarna i produktivaoch nyttiga investeringar. Vi menar atl investeringarna i stället skall styrasav vad som är socialt nyttigt för det slora flertalet av landets befolkning.Som det nu är dras kapitalet dit där det för tillfället går att få den högstaprofiten, hell oberoende av om det rör sig om produktion eller ej eller omproduktionen är socialt gagnelig för människorna eller ej. Ger militärutrustning den högsta vinsten, så satsar man på den. Ger meningslösalyxartiklar den högsta vinsten, ja, dä dras kapitalel dit. Underden växande kris som kapitalismens världssyslem genomgått och ännu genomgår hardiskussionen om vårl industrisamhälles framtid trängt sig allt närmare inpåenvar av oss. framlidssamhälle som vill vara ett gott samhälle för de mångamänniskorna låter sig inte formas av del profitstyrda privatkapitalet och desskreditinrättningar. Det samhället måste i stället medvetet formas av enlångsiktig plan med utgångspunkt i det arbetande folkets intressen. En sådanplan leder över lill planhushållning och socialism. Det innebär förloradrikedom och makt för ett fåtal, och det betyder trygghet, jämlikhet ochfördelad makt för folkflertalet. Pådenna grund avvisar vi regeringens föreslagna riktlinjer för hur den svenskakapitalmarknaden bör fungera. På samma grund kräver vi ett förstatligande avlandets kreditväsende. Fördelen,från folkflertalets synpunkt, med ett förstatligande av kreditväsendet är attstorfinansens maktställning åsamkas ett allvarligt slag. Möjlighet skapasfören av samhället styrd kreditmarknad, som i sin tur möjliggör en frånsamhället medvetet styrd vidareutbyggnad av landels näringsliv. Medett, i huvudsak, förstatligat kreditväsende följer att helt andra principer måslekomma till uttryck i banklagstiftningen och lagstiftningen omförsäkringsrörelsen. Av detta följer att man inte nu behöver ta ställning tillföreliggande ändringsförslag från regeringen i vad gäller denna lagstiftning. Iutskottsbetänkandet tas också AP-fonderna upp. I motionen yrkar vi på allAP-fonderna skall omorganiseras och läggas under en styrelse, i vilken defackliga organisationerna skall ges majoritet. Vi menar ocksä att AP-fondsmedelskall användas till långsikliga satsningar i investeringsprogram på eftersattaområden. Används medlen på det sättet behövs ju inte någon gräns för aktieköp iföretag. Men om ändå vidhåller möjligheten alt AP-fondsmedel skallkunna användas för aktieköp i privata bolag kan vi inte finna någon anledning tillatt det skall finnas en 10-procentsgräns som diskriminerar just AP-fonden. Viyrkar i konsekvens med detta avslag på förslaget till ny 12 a § ipropositionens förslag till lag om ändring i reglementet 1959:293 angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning. Med det anförda som bakgrund yrkar jag bifall till motionen1978/79:2528, yrkandena 1, 2 och 3.- Detsista yrkandei kommer senare i debatten att återkomma JOHANOLSSON (c): Den del av kapitalmarknadspropositionen som har hänvisats tillnäringsutskottet gäller främst ändringar i banklagstiftningen, lagen omförsäkringsrörelse och reglerna om allmänna pensionsfondens förvaltning liksomförslag till ändringar i mellanhandsinstilutens arbetsformer. Dessutom har detväckts motioner som lar upp de mindre och medelstora företagens problem isamband med kapitalmarknaden. Jagvill först notera att det som är positivt med de förslag vi nu går att beslutaom äratt mindre företag kan fä ackumulerat äterlån från AP-fonden.Det ärett förslag som inte minst hardrivit härunder mänga år.Detta gör det meningsfullt för mindre företag att använda den lånemöjligheten. Jagser del ocksä som en positiv utveckling alt mellanhandsinslitulen nurationaliseras liksom att man ökar aktiekapitalet och garantikapitalet förIndustrikredil AB, som blir det nya namnet på de sammanslagna instituten. Näringsulskottethar haft alt yttra sig till finansutskottet över avsnittet om företagensfinansiering. Jag vill ytterligare understryka vad utskottet där har betonat,nämligen atl del är av utomordentlig vikt att man kan uppnå en förbättradlönsamhet i näringslivet och förelagen. Företagen måste ges möjlighet att dralill sig det erforderliga riskkapitalet från dem som kan placera kapital, såalt vi får en ulveckling som medför en säkrad ekonomi framöver och därmed ocksåen tryggad sysselsättning. Detfinns många problem på det här området. talare i denna debatt harberört en del av dem, bl. a. den minskade lönsamheten och den sämresolidileten. Elt problem som också berörts är också tendensen hos allmänhetenatl minska sina placeringar i aktier och övergå lill placeringar lillexempelvis statsobligationer, sparlån och annal. är en ulveckling sominte är bra, och den visar alt man måsle göra någonting för atl komma ål dethär problemet. Jag anser att del är bra alt regeringen har aviserat enutredning om dubbelbeskattningen och frågor som hänger samman med dem. Del ärmöjligt alt man därigenom kan komma fram till lösningar som gör det meraattraktivt att satsa pengar i aktier och andelar i företagen. Vi anser alt delär av utomordentligt stor vikl alt man kan uppnå elt breddal aktieägande, och idet avseendet pågår utredningar av olika slag. Man bör då sträva efter att göradet attraktivt och lönsamt för konsumenterna, för den stora allmänheten, attplacera en del av sitt sparande i aktier. Givetvismåste man här liksom i andra sammanhang beakta den regionala fördelningen isamband med näringslivets utveckling liksom också de fördelningspolitiskaaspekterna. Men del är viktigt alt konstatera nödvändigheten av alt vi harnågonting att fördela. Det ärju ändå det grundläggande. Jag är överens med honom omall vi har otillräckliga industriinvesteringar och atl investeringsviljan ärotillfredsställande. Men jag vill hävda atl historieskrivninginte är riklig. menar alt sedan trepartiregeringen tillkom 1976-och, underförstätl, som en följd därav - har inveslerin-jarna i näringslivetminskat katastrofalt, och del har vi fåll dras med, eftersom den regeringeninte gjorl någonting för atl motverka det. Men som så har påpekatsför och andra är verkligheten den att vi redan 1974-1975 nåddetoppen i industrikonjunkturen. Under den socialdemokratiska regeringens tidfick vi den kraftiga nedgång som innebar atl vi förlorade marknader genom auköparna pä världsmarknaden vände sig till andra leverantörer, och vi fick enstagnerande indusiriförsäljning. Som en följd avdessa förlorade marknader fick givetvis våra industriföretag än sämrelönsamhet, och detta medförde i sin tur en bristande investeringsvilja. Mankan inte kategoriskt säga att del endast är tillgång på pengar som avgörinvesteringsviljan, utan jag vill betona att det kanske är vikligare att detfinns lönsamma investeringsprojekt. Det var sådana som saknades under tiden1976-1977. Men det varändå trepartiregeringen som åstadkom en vändning i denhär utvecklingen, och därigenom fick förelagen en annan lönsamhetsbild sä altde kunde börja konkurrera på nytt. Det är först nu som vi inom industrin kan seen stigande investeringsvilja, och det är en följd av en lönsamhelsförbältringsom många bidragit till, inte minsl trepartiregeringen. 1det här betänkandet finns en hel rad reservationer. I fiera av dem behandlasAP-fondernas verksamhet. Två av reservationerna kommer . straxatl som utskottets talesman kommentera. Vissa av de problem som berörAP-fonderna torde med säkerhet få utredas ytteriigare. Regeringen har aviseratatt en utredning tänker pröva frågan om en femte AP-fond. Där fattar utskottetinte nu ställning i sak. Föregen del villjag hälsa utredningen medtillfredsställelse. har väckt den här frågan. Enligt vårmening skulle en femte AP-fond kunna bidra till en decentralisering avkapitalutbudet. Det skulle bli en större mångfald och risken för konceniralionskulle bli mindre. Möjligen skulle man kunna pröva om inte en femte AP-fondkunde placera kapital i de mindre och medelstora företagen, dvs. de förelag sominte finns på börsmarknaden. Vidare skulle man, om man har en sådan här fond,kunna pröva en regionalisering av kapitalulbudet. Ireservation 3 riktar socialdemokraterna viss kritik mot utskolletsställningstagande. Här gäller del Just placeringar utanför den börsnoterademarknaden. På denna punkt villjag hänvisa till vadjag sadeom en femteAP-fond. Det är, enligt min mening, riktigt att pröva frågan i hela dess vidd.Vi är väl överens om målsättningen, men vi bör avvakta utredningen om en femteAP-fond. Därför anser jag att den här reservationen inte är befogad. annan del av reservationen framhålls atl man i den fjärde fondstyrelsen börfästa särskild vikt vid de anställdas synpunkter i det företag där det är I motionen underslröks alt man borde tillmäta de anställdassynpunkter avgörande infiylande, men i reservationen har man ändrat lill bör lägga stor vikt vid de anställdas synpunkier. Så långt är vi överens iutskottet. Enligt min mening är också den här delen av reservationen onödig.Det är alldeles självklart all fondstyrelserna skall ta hänsyn till deanställdas synpunkter både i detta och i andra sammanhang. Om den principen harvi varil överens . Reservation4 gäller en utredning om de mindre och medelstora förelagens finansiellasituation. Här rör del sig om en motion som näringsulskottet har behandlal ochlillslyrki. Alla är vi överens om de mindre och medelstora företagensbetydelse. De har visat uthållighet, inte minst under de gångnalågkonjunkturåren. Här måsle man konstatera -jag hoppas att vi också är överensom det - alt samhällets struktur inte är så väl anpassad till de mindreföretagen som till de större. De mindre företagen lider av många problem pä dethär områdel. Solidileten och lönsamheten är lägre, och det är svårare att fåkapital utifrån. De har inte någon aktiemarknad, och det är också svårighetermed lanke på aktiebeskaltningsreglerna atl få andra än dem som kan arbela iföretagen alt placera pengar i dessa. Man kunde räkna upp ännu fier sådana härsaker. Bankernasutlåning lill småföretagen har successivt minskat . Frän1965-1975 har affärsbankernas utlåning tredubblats, men till företag med färreän 50 anslällda har utlåningen minskat från till . har man konstaterat en accelererad utveckling av den här negativatrenden för småföretagen. SIND har i en utredning konstaterat, atlmedan utlåningen från bankerna till de större förelagen ökat, har den under desenaste två åren minskat ganska kraftigt till förelag med under 100 anslällda. Jagär litet förvånad över atl socialdemokraterna har vänt sig emotutskoltsmajoritelens förslag att skall tillskriva regeringen ochframföra som sin uppfattning att man måste kartlägga de mindre och medelstoraföretagens silualion och föreslå åtgärder. Jag försökte åstadkomma enighet iutskottet om den här frågan, men del gick tyvärr inte. Reservationen5 är näraliggande. Den lar upp frågan om regionalisering av AP-fondernas ochInvesteringsbankens allmänna verksamhet. Vi menar att detären fråga som prövasi samband med utredningen om en femtedelfond. Jag kan nämna atlInvesieringsbanken redan arbetar aktivt med en regional verksamhet och ger kombinationslåni samarbete med utvecklingsfonderna, som nått en ganska stor omfattning vid dethär laget. Det är alltså en hel del på gång. I övrigt menar vi iulskotlsmajoriteten alt den här frågan får prövas i samband med utredningen omen femte AP-fond och om småföretagens finansiella situation. Jag vill yrka bifall lill näringsutskoilets hemställan pä samtligapunkter. THAGEPETERSON (s) replik: försökte sig pä att korrigera historien när det gällerindustriinvesteringarna. Detverkliga förhållandel äratl minskningen under dessa årblev - . Det är alltså ett invesleringsras med över entredjedel. Och utvecklingen har troligen inte vänt. säger, att nu däremot finns en ökande vilja till investeringar inomindustrin. Om det vore sä väl! Del hoppas vi alla all del skulle vara, men hurkan utläsa detta? Det finns inga tecken pä det, utan uppgifternaom , 1980, är ännu mycket osäkra. De tyder på en myckelobetydlig volymökning när det gäller industrins investeringar, men man kan intetala om någon som helst förändring i återhämtningstakten. Det är detta son-i skrämmermig lilet: att de borgeriiga företrädarna när vi diskuterar investeringar -särskilt då industriinvesteringar - verkar så nöjda med läget, precis som omman inte insåg att vi här diskuterar en av de allvariigaste frägorna i svenskekonomi och svenskt näringsliv . Vidaresäger : När företagen börjar gå bättre fär vi investeringar. Mendet är detta samband som vi underkänner. Det har vi pekat pä, och vi har saglalt det sambandet är en illusion. Det finns inget samband mellan vinster ochinvesteringar. Närden borgeriiga trepartiregeringen tillträdde 1976 tog den bort den allmännaarbetsgivaravgiften med motiveringen atl vi skulle få i gång ekonomin och dåsärskilt investeringarna i näringslivet. Och vi fick ökade vinster i de svenskastorföretagen, men vi fick inga ökade investeringar. Tvärtom fick vi samtidigtinvesteringsraset. Jag pekade också på i mitt inledningsanförande att det fannsen period och dä vi hade dåliglönsamhet i industrin men ändå hyggliga investeringar. är det ett omväntförhållande. Vi har god lönsamhet i industrin, men vi har dåliginvesteringstakt. Investeringarna är vårt byggande för framtiden, och varnar viinte om investeringarna får hela betala ett högt pris för del. () replik: Jag häller med om att siffrorna visade ett kraftigtras för investeringarna. Del har vi givelvis inte varit nöjda med -tvärtom harvi varit väldigt besvikna. Men sedan har trenden vänt, och vi räknar för 1979med en viss ökning av investeringstakten. Den är emellertid osäker, och vi haralla anledning atl följa frågan med stor uppmärksamhet. Socialdemokraternasäger atl del finns inget samband mellan lönsamhet och investeringsvilja. Delär en helt orimlig lanke. Jag vill betona att det är lönsamma projekt som äravgörande för investeringsviljan. Och för att få lönsamma projekt måste man haen växande marknad. Det var en del av den marknaden som gick förlorad under densocialdemokratiska regeringens sista år men som sedan i någon män haråtervunnits så har fåll balans igen på marknaden tack vare trepartiregeringensålgärder. Detta kan leda till en successivt ökadefterfrågan på våra varor och därmed lönsamma projekt för investeringar. Borttagandetav arbetsgivaravgiften gav ingen effekt på investeringsviljan, sade ThagePeterson. Jag vill hävda au om man inte hade avskaffat arbetsgivaravgifternaskulle investeringsviljan ha varit ännu lägre. Är det verkligen någon som ilängden kan hävda att det skulle vara ointressant för företagen i derasframtida planering, i deras satsning på riskabla projekt, om vi skulle lägga pä4 % på deras kostnader? Ju större lönsamhet och ju bredare marginaler man har,desto större risker tar man naturiiglvis och desto mer arbete lägger man ned påall hitta de lönsamma projekten. THAGEPETERSON (s) replik: Jag noterar med ett visst välbehag alt nu medgav att detkraftiga investeringsraset är allvariigt och atl han i silt senasle inlägg intevar lika säker som i det förra inlägget pä atl utvecklingen skulle ha väntunder 1979. Kanske framliden alltså inte är rikligt så ljus som man har antyttfrån de borgerliga talarstolarna. Jagnoterar också atl strök under att vi saknar riskvilligt kapital.Det var likaledes med ett visst välbehag som jag hörde del -del ärjust förattfå riskvilligt kapital för långsiktiga och produktiva investeringar som vi harlagt vårt förslag om en miljard lill den . Sedankom tillbaka till sambandei mellan vinster och investeringar. Detär ändå så, , att vi har en hög vinstnivå i flertalet stora förelagi det svenska näringslivet. Det saknas inte vinster, del saknas inte tillgångpå pengar, men likväl görs det inga investeringar. Vadvill då den borgeriiga regeringen, vad vill de borgerliga ledamöterna iriksdagens berörda utskott göra ål det förhållandel? Jo, de säger: Ökavinsterna ännu mer! Man ökade vinsterna när man tog bort den allmännaarbetsgivaravgiften och de borgerliga regeringarna har vidtagit andra åtgärder,inte minst pä skaltesidan, som har ökal företagens vinster. Om det hade varilså väl att detta hade resulterat i en ökning av industriinvesteringarna och avannan investeringsverksamhet i samhället! Men det har inte blivit någon ökning.I stället har pengarna använts till icke produktiva investeringar, tillkortsiktiga satsningar som har givit myckel kraftiga vinster. Men de har integivit några nya jobb, ingen ny produktion, inga framtidssatsningar. Jag är litet orolig över alt man på den borgerligasidan tar så lätt pä den bristande investeringsviljan atl man bara gör den fräga om vinstnivån i de svenska förelagen. Vi måsle med ett ökalsamhällsengagemang, ett ökat samhällskapital få snurr päindustriinvesteringarna, annars går vi ett dystert 1980-lal lill mötes. () replik: Det är ingen skillnad på mina bägge inlägg i fråga om investeringarna.Jag har noterat atl vi inte är nöjda med den invesleringsut-veckling som ägtrum . Men Jag har förhoppningar om att de åtgärder som harvidtagits, med en förbättrad marknadstäckning som följd. ocksåskall leda till ökade investeringar. Detär inte bara vinstfrägorna som vi tillmäter betydelse. Om man fär en bättrelönsamhet över huvud taget i näringslivet, innebär det atl flera förelagutvecklas, inte minst mindre och n-iedelstora förelag. Vi vet av erfarenhet attför att fä fram lönsamma och intressanta projekt, som kan säljas påvärldsmarknaden, är det viktigt alt människorna har en positiv bild avlönsamheten och möjligheterna atl klara upp en investering inom näringslivet istort. Därför kan det betyda oerhört myckel om vi kan förbättra lönsamheten förde mindre företagen. Där kan del bli mänga projekt som kan bidra till ökadeinvesteringar. Vadgäller anserjag att 1 miljard till den inte löser några problemför dagen, eftersom det redan finns kapital i den fonden för de närmaste åren.Med den samsyn som vi har: Lät oss se pä vad en femte fond kan göra här! Kanskekan den bidra till alt stimulera de mindre företagen till atl skapa lönsammaprojekt som en grund för ytterligare investeringar. Innan Jag går in på mill anförande skulle Jag vilja säga några ord medanledning av och andra socialdemokraters stora vurm för fonder,alltifrån den fond som likt galten Särimner är har dykt upp i olikasammanhang och vars kapital från 400 milj. kr. successivt har ökal lillmiljardbelopp. Eftersom socialdemokraterna i näringsutskottel har avgett enreservation om ytterligare I miljard till skulle jag viljaställa en fråga till honom. Tankenbakom fjärde aktieköp var ju att höja börsvärdel pä aktierna för attdärmed stimulera lill nyemissioner.