prot · G309158 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:158 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. § 1Justerades protokollen för den 21 innevarande månad. Om åtgärder för att bevara den svenska glasindustrin § 2 Om åtgärder för att bevara den svenska glasindustrin Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:471, och anförde: har frågat mig om jag har föravsikt att förelägga förslag till åtgärder för att bevara den svenskaglasindustrin oeh när i så fall ett sådant förslag skall framläggas. Regeringens förslag i årets budgetproposition tillfortsatta åtgärder för den glasindustrin kommer att behandlas av . Förslaget går ut på att ytterligare 4milj. satsas på effektivitetsförbättrande åtgärder och främjande avexporten under nästa budgetår. Därutöver står ca 7 milj. kr. till förfogande itidigare anvisat investeringsstöd till branschen. fick i uppdrag att utarbetaen plan för samhällets insatser på glasindustriområdet. Detta utredningsarbetepågår men beräknas enligt vad jag har inhämtat kunna avslutas föresommaren. Regeringens överväganden vad gäller problemen inom manuellglasindustri kommer att baseras på bl. a. industriverkets utredningsresultat.Med hänsyn till att nuvarande åtgärder är tidsbegränsade och enligt nu liggandeförslag skall löpa ut är siktet inställt på att deförslag som regeringens överväganden eventuellt kan komma att utmynna i skallkunna föreläggas under nästa . Jag ber atl få tacka industriministern för svaret på minfråga. Bakgrunden till frågan är att , som ägerKosta , säger upp samtliga anställda vid för att lägga ned detta glasbruk. är en liten ort som är helt beroende avsysselsättningen vid glasbruket. Det är en av de större arbetsplatserna i detlilla samhället . De anställda får uppsägningarna lagom till semestern,och det är alltså ett mycket otrevligt bud som kommer de skall ut ochfira sin ledighet. Vi har itidigare debatter med industriministern här i kammaren hävdat att Orn åtgärder för att bevara den svenska glasindustrin glaset harstor betydelse, detta har industriministern och jag varit överens om, dels förglasnäringen som sådan i landet - den glasinduslrin i vårt land stårpå en mycket hög nivå internationellt sett - dels för vår export. Glasetbetyder också väldigt mycket för de orter där glasbruken är belägna. Vi har fått höra att industriministern har förutsatt attnågra nedläggningar som industriverket gör denna utredning, somhan hänvisar till i svaret, inte skulle ske. Man skulle i så fall kunna räknamed konsekvenser för glasindustrin. Vi vet nu att glasindustrin är i ett lägedär några ekonomiska aktioner mot glasbruken inte är tänkbara - i sä fallskulle hela glasindustrin försvinna. Men om industriministern också klartville säga ifrån att han förutsätter att inga nedläggningar sker underutredningstiden skulle del vara en god hjälp för de anställda vid de småglasbruken. Det är mycket viktigt att stödet till den manuellaglasindustrin nu kommer mycket snabbt, framför allt på marknadsföringssidan ochförsäljningssidan, där de små glasbruken på de små orterna har svårt att klarasig. Lönsamheten inom hela den glasindustrin är väldigt ansträngd, ochdet är tacksamt att höra att det i budgeten föreslås ett extra tillägg på 4milj, kr. Men det skulle vara bra om det förknippades med vissa villkor förglasindustrin, så att de anställda kunde känna större trygghet. Det långsiktiga stödet till glasindustrin kommer attbehandlas under nästa . Jag skulle vilja fråga statsrådet om det ärmöjligt att förslaget kan komma i början på - som jag hoppas att detgör. Det är mycket angeläget att det kommer snart, för om vi dröjer alltförlänge med det långsiktiga stödet till glasindustrin kommer det inte att finnasnågon glasindustri kvar att stödja. Det är den bistra sanningen införframtiden. Jag hoppas att vi kan få ett besked nu om att man kommer attbehandla frågan om det kommande stödet myckel tidigt under nästa . Som svar på frågor villjagförst och främst säga att min inställning beträffande aktuella förändringari företagens drift är oförändrad, dvs. att det är önskvärt att företagenavvaktar industriverkets utredning innan några bindande beslut fattas.Industriverket har på vårt uppdrag gjort en så genomgripande analys avbranschens situation att jag tror det är av stort värde för beslutsfattaresåväl i stat och kommuner som i företag och fackföreningsrörelse att ha dettamaterial som bakgrund för sitt fortsatta agerande. talar om önskvärdheten av att ställa villkorpå företagen i anslutning till statlig medverkan. Självfallet har vifortlöpande ställt villkor. De bidrag som utgår är inte förutsättningslösa varesig när det gäller branschprogram eller när det gäller lokaliseringsstöd. Menvillkorens reella innebörd och verkan är ju ändå beroende på branschensmarknadsförutsättningar, och dess värre är det dessa som under de senaste årenhar varit det stora problemet och som har begränsat branschens utvecklingsmöjligheter. Beträffande det förslag som vi skall återkomma med kan jagför dagen inte Nr 158 precisera tidpunkten. Det besked jag har att ge är atl vi kommertillbaka den till frågan under nästa , 39 mgj 1980 (): Om åtgärder för Industriministern säger att villkoren ärdesamma och att det att bevara den är önskvärt att man nu inte lägger nerdriften vid några företag utan avvaktar svenska glasindu-industriverketsutredning så alt man får utredningsmaterialet som bakgrund strin för bedömningenav vilken struktur glasindustrin skall ha. Men vid Skrufs Glasbruk ärsituationen den att om inte personalen sägs upp . vilket troligen blirfallet, så kommer detta att ske under den allra . Det är alltsåmycket hög tid att tala med ledningen för , så att den skjuter på deuppsägningar som är varslade och som kommer att verkställas endera dagen. Jag delar industriministerns uppfattning om att det gälleratt få en sådan marknad att man kan avsätta det glas som tillverkas. Det ärockså därför det enligt min mening är mycket viktigt att stödet sätts insnabbt, så att det kan bidra till att underlätta företagens marknadsföring ochöka deras möjligheter att förbättra försäljningsorganisationen. Bilden ärsplittrad när det gäller glasindustriområdet, och för att en slagkraftigförsäljningsorganisation skall kunna åstadkommas måste de små glasbrukenhjälpas åt och gå samman i sina marknadsföringsåtgärder, och då är det viktigtatt staten hjälper till. Jag tror inte att vår glasindustri klarardetta utan ett starkt stöd från staten. Jag hoppas därför att den kommandepropositionen innehåller förslag i den riktningen och att statsministernmedverkar till att de nu varslade nedläggningarna uppskjuts. Jag hoppas att är medveten omatt vi här i kammaren inte har möjligheter och att det heller inte ärprincipiellt lämpligt att gä in och kommentera enskilda företags dispositioner.Ännu mindre kan självfallet ett statsråd föreskriva vad företag skall göra. Jaguttalade alltså som en allmän principiell inställning att detutredningsmaterial som industriverket har arbetat med bör vara så värdefulltför branschens totala bedömning av framtidsutsikterna att man bör avvaktautredningsresultatet innan man vidtar mera genomgripande förändringar i frågaom organisation oeh driftsförhållanden. Jag är medveten om, industriministern, att vi inte här kanbesluta för eller styra förelagen. Men jag vet också att om industriministerngör ett kraftfullt uttalande om olämpligheten av att ett företag just underutredningsarbetet lägger ner verksamheten och pä detta sätt förändrar denstruktur inom branschen som utredningen har till uppgift att se över, så harett sådant uttalande av industriministern en stor betydelse. Industriministernhar ju tidigare i interpellationsdebatter och frågestunder gjort sådana Om NCB.s verksamhet i uttalanden, och jag hoppas att industriministern är bereddatt göra det också . Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Om NCB:s verksamhet i Industriministern ordet för atl i ett sammanhang besvara följande frågor, nämligen 1979/80:494,anmäld , av (), 1979/80:499,anmäld , av (vpk) och 1979/80:502, anmäld , av ()och anförde; har frågat rnig dels om jagtagit del av innehållet i , dels vilka åtgärder som jagkommer att vidta med anledning av förslaget till strukturplan för . har frågat mig vilka åtgärder jag ämnarvidta för att förhindra nedläggning vid berörda fabriker. har frågat mig dels om jag ägtkännedom om strukturplanens innehåll och därvid på regeringens vägnarsanktionerat planen, dels om strukturplanen är i överensstämmelse medregeringens och gjorda uttalanden och beslut i anslutning tillbehandlingen av ärenden rörande den ekonomiska rekonstruktionen av NCB. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Enligt vad jag erfarit pågår f. n. ett intensivtplaneringsarbete inom NCB med syfte atl man skall lägga framett förslag till strukturplan. skall därefter ta ställningtill förslaget. Det finns således ännu inte någon strukturplan eller ensett färdigt förslag till en sådan plan. Det är därför självfallet för tidigtatl ta ställning till de frågor, som frågeställarna tar upp. Av artighet skall jag tacka för svaret - även om det inteär så mycket att tacka för. Enligt industriministern finns det alltså inget förslagtill strukturplan. Industriministern vill med detta säga atl det som har ståtti pressen bara är uppdiktat. Jag hoppas att industriministern inte begär attjag skall tro pä detta. Om det vore så, att industriministern inte vill taställning till det som står i strukturplanen innan har behandlatden, skulle jag kunna ha viss förståelse för det. Men det inger verkligen interespekt, när han ger sken av att ingenting veta. När socialdemokraterna ställde upp i enräddningsaktion för de bondeägda företagen gjorde vi det för att vi avprincipiella skäl såg fördelar med ett kooperativt ägande inom skogsindustrin.Vi gick in för att rädda tusentals jobb, men också för att ge kommunerna och deanställda möjligheteratt delta i en omstrukturering oeh i arbetet med de viktiga Nr 158framtidsfrågorna för de båda skogsindustribolagen. Vi satsade statens och den skattebetalarnas pengar på delta. Socialdemokratin medverkade intetill de 30 ppgj 1980 storainsatserna i NCB för att företagel skulle delas upp mellan Vi anser inte all det är NCB:s eller regeringens uppgift OinNCBis verk-att medverka till, som jag ser det, ett nytt baggböleri, för det ärvad det samhet i Hörne-handlar om. Industriministern rnåste ha ett ansvarför att göra någonting åt (qy defta. Har man i denna strukturutredning följt beslutvad gäller ? Svaret är nej. Har man tagit hänsyn till de utredningarsom facken i presenterat? Svaret är nej. Har man tagit regionalpolitiskaeller lokala hänsyn - mening var ju att så skulle ske? begärde facken i Hörneforsförhandlingar om insyn i och inflytande över strukturarbetet i NCB. De har intefått några besked om när dessa förhandlingar skall äga rum. Däremot vill NCB haomedelbara förhandlingar om driftsinskränkningar på grund av virkesbrist. Det var inte på detta sätt somstrukturarbetet skulle ske. uttalade ju att de fackligaorganisationernas beräkningar och bedömningar av olika utvecklingsalternativingående skulle övervägas. De fackliga organisationerna i har kämpathårt för sin fabrik. De kan inte göra så mycket mera. ligger bollen hosregeringen. Är industriministern beredd att ta detta ansvar? I detta anförande instämde (). (vpk); Jag får lackaindustriministern för svaret. Jag tycker alt den situation som de anställda vid befinner sig i med fog kan sammanfattas sorn psykisk tortyr. Detingår sä att säga i del dagliga brödet till de anställda att få höra och seolika uppgifter om nedläggningar, om nedskärningar osv. NCB-ledningen handlar i panik, den vet inte vad den skallgöra - det är fackets omdöme. Man får också känslan att regeringen handlar intealls; den är handlingsförlamad. Men så här kan det ju inte få fortgå. inåste väl ändånågot hända. Det är ju massor av frågor sorn är obesvarade. harnämnt en del -jag skall inte upprepa dem. Men jag skulle vilja fråga: Vart harde ganska positiva bedömningar av Hörneforsfabriken tagit vägen som denfinländska konsultfirman presenterat? Hur är det med den s. k.struktur-planen sorn regeringen enligt tidningsuppgifter har stoppat? Är detmeningen atl de bästa bitarna av NCB skall säljas ut lill skogsbolag, attfarhågorna för den stora slakten av NCB skall besannas? Det skulle vara välgörande om industriministern på någonpunkt lämnade ett klart besked. Och detta får man väl erkänna att industriministern har gjort åtminstone på en punkt: Det finns ingen strukturplan. inte ens ett färdigt ~i Om NCB.s verksamhet i förslagtill strukturplan, säger industriministern. Men då måste jag ställa en följdfråga: Är inte tiden knappför att ge de anställda insyn i och inflytande över strukturplansarbetet,eftersom förslaget avses framläggas ? Eller skall de anställdaoch deras fackliga organisationer ställas utanför detta strukturarbete? Jag ber att få tacka industriministern för svaret-det varkort och koncist som vanligt. Jag är inte överraskad av svarets innehåll. Jag ärmedveten om att det inte föreligger någon färdig strukturplan. Å andra sidanskall man då vara klar över att det som förts fram är det som kommer att utgöraen strukturplan. Att flera tidningar av olika politisk färg ochentydigt skriver om exakt samma sak vittnar om att det här är ingentidningsanka. Det är ju också känt att man ofta använder den tekniken att manlämnar ut uppgifter under hand föf att testa hur det hela uppfattas. Bakgrunden till mina frågor var just detta, att man såentydigt från pressens sida presenterat saken. I klartext lär ocksåverkställande direktören i koncernen ha sagt att om han inte fick den härplanen godkänd skulle han avgå. Jag hoppas att inte den principen får varagällande, när industriministern kommer att ta del av den färdigaplanen, att hot om avgång frän VD;s sida skall vara avgörande för om planenskall godkännas eller inle. Jag tycker ändå att de här uppgifterna är tillräckliga föratt industriministern själv skall bli litet orolig. Även om den här planen nuinte föreligger färdig, finns det enligt vad jag kan förstå tillräckligtunderlag för industriministern att gå in och diskutera de här frågorna medföretagets ledning. Om det är på det sättet att de utgör grunden för planen,kan det som regering och riksdag har behandlat icke överensstämma medindustriministerns mening om rekonstruktionen av NCB;s ekonomi. Del kan intevara i överensstämmelse med regeringens synpunkter i det här avseendet. Jag förstår frågeställarnas oro och den orosom finns i de berörda bygderna hos de anställda beträffande vad som sker ochvad som kommer att ske i den norrländska skogsindustrin. Förutsättningen fördåvarande folkpartiregeringens förslag beträffande rekonstruktion av NCB. somsedan accepterades av , var att den statliga insatsen skullemöjliggöra att strukturarbetet i norrländsk skogsindustri genomfördes på ettsätt som var socialt acceptabelt; som gjorde det möjligt att få den förframtiden optimala strukturen; där man också pekade på samverkansmöjlighetermed andra företag etc, etc. Det är den utgångspunkt som NCB:s ledning ochstyrelse har i sitt arbete. Som jag anförde i mitt svar, bedrivs ett intensivtplaneringsarbete. Diskussioner pågår internt i företagel, självfiillet ocksåmed fackföreningsrörelsen involverad. Jag är naturligtvis angelägen om atthålla mig fortlöpande underrättad i denna fråga. Styrelsenför NCB har för avsikt alt ta ställning till etl första konkret Nr 158 Till dess pågår berednings- den arbetet.Det är inte möjligt att - även orn det finns ett opinionstryck och etl 3y piy i ]y,S() uttalatintresse från massmedias sida - i denna process, som kräver arbetsro ochsorn kräver förhandlingar och kontakter åt olika håll m. m., göra en Om NCB:s verk- fullständigredovisning av hur olika modeller kan se ut. Här får samhet i Hörne- faklisktavvakta till dess företagels ansvariga ledning har samlat sig till ett f konkret resultat. Den dagen är jag också beredd att ta den diskussionen. Industriministern säger sig förstå oron, och det ärtacknämligt. Men vad vi begär är atl industriministern skall tala om hur manpå något sätt skall kunna stilla denna oro. Det är inte fråga om fem eller tioarbetstillfällen. Det är fråga om arbetstillfällen i hela bygder. Nog borde industriministern, med den kännedom han ändå harom vad som står i den här strukturplanen - det är väl helt klart atl han harhållit sig underrättad om det - kunna göra något personligt uttalande om hanverkligen tänker åtminstone försöka göra det bästa av den situation som haruppstått. Det finns ingen anledning att tro att allt som står itidningen är uppdiktat. Det stod i veckans tidningar hemma att företaget begäratt få virke från domänverket. Men skall man ändå inskränka driften,både i Köpmanholrnen och i . I är det meningen attproduktionsminskningen skall företas under två eller och att man underden tiden skall försöka hitta någon annan sysselsättning. Jag menar atl man, när man varenda dag kan läsa itidningarna om de här kriserna och besvärligheterna, borde kunna begära attindustriministern ger till känna något slags mening - vi har ju inte begärt enfullständig redovisning. (vpk): Det är visserligen bra att industriministern förstår våroro. men del vore ännu bättre om han toge på riktigt allvar den oro som dekänner som är direkt berörda, dvs. de anställda vid berörda fabriker. Man förslår de anställdas bekymmer, och man kan inte bliannat än orolig när man ser alla de olika uppgifter sorn cirkulerar. Bara av den senaste veckans skörd i tidningarna har jag fått intrycket att de anställda och deras fackliga organisationer på ett effektivt sätt har hållils utanför alladiskussio ner, fastän de har begärt att få förhandla oeh få insyn i och inflytande över strukturarbetet. Jag kan ur en tidning citera vad facket säger: '"Vi harför begärt förhandlingar om insyn i och inflytande över strukturarbetet i Ncb. Vi har ännu inte fått besked om när dessa ska äga rum. Men när det passade Ncb skulle vi förhandla med en gång." Vad del då gällde var alltså förhandlingar om driftinskräiikningar. I NCB är man beredd att förhandla om driftinskränkningar men inte om insyn oeh inflytande för de anställda! Nr 158 Det är skrämmande att de fackligaorganisationerna och de anställda så Frediigenden effektivt hålls utanför dettaiirbete och att de inte får den information som de 30 maj1980 ar rätt att begära. Om NCB:s verk- (); samhet iHörnc- '" talman! när jag undrade om inle de här f.y uppgifterna var tillräckliga föratt industriministern själv skulle bli orolig och därför gå in och diskutera med företagets ledning i del skede som struklurplanennu befinner sig i, om industriministern nämnde någonting om Är de här uppgifterna riktiga, tycker jag att det måstefinnas en moralisk skyldighet för industriministern - om han inte gillarinnehållet i planen - att såsom representant för majoriteten av aktieägare gäin och rätta till eventuella fel. ställde frågan hur man skallkunna stilla oron och undrade, om jag inte åtminstone kunde göra det personligauttalandet att jag skall göra mitt bästa för att lösa problemen på ett sätt somstår i överensstämmelse rned riktlinjer. Självfallet skall jag det! Men i delta svar ligger ocksåatt jag inte kan börja föra en hypotetisk diskussion bara utifrån vissa rykten,artiklar, intervjuer eller vad det nu är fråga om i pressen, utan jag måste haett konkret och definitivt förslag av den ansvariga instansen i vederböriindeföretag alt diskutera utifrån. Beslutsprocessen i företaget måste först ha singång innan vi kan ge oss in i någon politisk och offentlig värdering avförelagels göranden och låtanden. Den högsta beslutande instansen näst bolagsstämman är dåstyrelsen. Men styrelsen har ännu inte tagit ställning i frågan. Det är därförsom jag menar att vi inte skall låta oss förledas eller provoceras atl föra endebiitl här i kammaren om enskilda företag utifrån uppgifter i massmedia.Företaget måste få en rimlig chans att samla sig till etl avgörande förslag. sitter ju också de anställdas representanter. (vpk): När det gäller detta rned att stilla oronmåste jag fråga industriministern; Är det inte en framkomlig väg att man tar endiskussion med de anställda och deras fackliga organisationer och ger dem deninsyn och det inflytande som de har rätt att kräva, så att de inte dagligenbehöver serveras dessa uppgifter i tidningar, radio osv.? Del skulle ju varaett effektivt sätt att ta död på denna ryktesspridning, som industriministernändå tar avstånd från. Är industriministern alltså beredd att vidta sådanaåtgärder att facket kommer in i verkliga förhandingar? Industriministern behöver ju inteta hänsyn till ""vissa 10 rykten'" som han säger. Hanhar ju själv sagt här att han följer och håller sig informeradom detta strukturarbete. Det var väl ändå så-jag vet inte orn Nr 158 herrÄsling vill svara pä del - alt den här struklurplanen skulle ha lagts fram den rnen då blev stoppad av . beroendepå att vi då skulle ha en stor skogspolitisk debatt i - vad ---- Staten har i alla fall aktiemajoritet i NCB.Industriministern bör rimligen samhet i Hörne-ha kontakt med dem som sitter somstatens representanter i styrelsen, och fors han bör alltså kunna påverka detarbete som man har framför sig eller redan har fullföljt. Vad jag kan förståärdet faktiskt bara beslut som saknas i när det gällerstrukturplanen. Det är möjligt att det på grund av den opinion som bildats motdet som står i strukturplanen kan ske vissa förändringar. Men det finns välknappast någon anledning att tro att del är helt klart att man tänker lägga nedbåde Köprnanholmen och Hörneforsfabriken, Diskussioner med fackliga representanter idessa frågor pågår självfallet inom företaget. Men företagel inåste alltså hasamlat sig lill en strukturplan innan vi kan föra en offentlig diskussion omvad som är lämpligt, om vilka de samhällsekonomiska konsekvenserna blir, omplanen står i överensstämmelse rned riksdiigens uttalade målsättning etc. Får jag för att en gång för alla avliva en myt säga tillLilly att jag inte har stoppat någon strukturplan i NCB och atl jaginte har tagit del av någon strukturplan för NCB, Jag räknar med att dennormala beslutsgången här skall följas, dvs, att företagets ansvariga styrelseskall la ställning och atl man, när man samlat sig lill ett beslut i frågan,kommer alt meddela regeringen och andra berörda vad struklurplanen går ut på. Jag tror att vi här i kammaren måste ta oss litet grand iakt när det gäller att värdera olika former av beslutsprocesser. Vi haransvariga styrelser för företagen, och vi rnåste respektera att styrelsearbetetföregås av elt beredningsskede med diskussioner och förhandlingar. Beslutenblir offentliga när styrelsen samlat sig till ett ställningstagande. Det må dågälla också för NCB, (vpk): Jag kan hålla med induslriministern om inte bör ha en offentlig diskussion om detta. Men läget är jufaktiskt del alt vi på grund av vissa omständigheter fått en offentligdiskussion men att miin från regeringens sida håller tyst. säger industriministern att diskussioner med facketpågår. Men då är det verkligen förvånande att fackliga representanter säger allde begärde förhandlingar men inte fått någol svar. Detär ju helt motstridiga uppgifter. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 158 § 4 Om utbyggnaden av småvattenkraftverk 30 maj1980 Statsrådet erhöllordet för att besvara Leuchovius (m) anmälda fråga, 1979/80:481, och anförde; Om utbyggnaden ''' talnian! har frågat mig om vilka åtgärder jag är av småvatten- beredd att vidta för att hindra attdet påbörjade programmet för iståndsätt- kraftverk "'"" ° nyanläggningav små vattenkraftverk avstannar, har vidarefrågat om jag är beredd att föreslå att en viss del av anslaget till industrinssparande "öronmärks" för atl stimulera utbyggnaden av Verksamheten med stöd i form av statsbidrag till åtgärdersom syftar till att vidmakthålla, öka eller få till stånd elproduktion i mindrevattenkraftverk bedrivs pä försök t, o, m, den 30 juni1981, skall utvärdera erfarenheternaav stödet och dess utformning.