prot · G30962 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill också nämna, för att ytterligare förklara minoro, att jag har tagit del av Saab-Scanias årsredovisning för . Av dennaframgår att som hälftenägare betraktar det extraförlusttäckningsbidrag på 57 milj, kr, som man redan tvingats utge såsom ett förskottpå det totala förlusttäckningsbidraget på 150 milj, kr. Om man medräknarförlusttäckningsbidraget på 37,5 milj. kr. har alltså Saab-Scaniahittills tillskjutit 132 milj. kr. Enligt Saab-Scanias sätt att se på sittengagemang återstår endast 18 milj. kr. av det belopp som man skulle tillskjutaunder fyraårsperioden. Inom parentes bör nämnas alt Datasaab alltså från debåda ägarna sammanlagt fått förlustbidrag på nära 300 milj. kr.under två år, dvs. Om Saab-Scanias tolkning av vad som sägs i huvudavlalelnär del gäller skyldigheter är riktig, så stämmer det dåligt med vadindustriministern anfört i svaret om ägarnas skyldighet att "täcka deytterligare underskott som trots bidragen kunde tänkas uppstå". Föreliggerdet här en åsiktsskillnad mellan ägarna? Kan industriministern med sin merafullständiga information om bolagets situation belysa det? Datasaab säljer det mesta av sin produktion på export. Förnågra år sedan skrevs det ganska mycket om företagets svårigheter när detgällde att av få exportlicens för de amerikanska komponenterna i denflygtrafiklednings-utrustning som man skulle leverera till , Jag råkadef, ö, ha möjlighet att följa den diskussionen på nära håll eftersom jag dåbefann mig i , har de här frågorna dess värre återblivit aktuella genom aviserade embargopolitik mot , Som en följdhärav har jag bett upplysningstjänsten att forska i saken. Resultatet av dessaefterforskningar är märkligt nog att de papper som finns i ärendet endast finnshos Datasaab och där betraktas de som en affärshemlighet. Jag har inget behovav att ta del av affärshemligheter. Men med tanke på att bolagsstyrelsen varoenig vid behandlingen av ärendet - en styrelseledamot reserveradesig t. o. m. mot hela handläggningen av ärendet - och med tanke pä att det härgäller vitala frågor för hela den svenska elektrotekniska industrin skulle detvara på sin plats med en deklaration från industriministern attupplysningstjänstens uppgifter måste vara felaktiga och att allt är i sinordning. Jag kan tänka mig att industrinrinislern förvånat höjerögonbrynen en smula när jag påminner om att företagets verkställande direktörden gjorde följande uttalande i : "Vi bordefå en massiv manifestation, en världsopinion mot föråldrade embargopolitiknärdet gäller utrustning som inte barett dugg militär anknytning. Den ärabsurd," Det är väl ganska känt att vissa politiker gjort den typen avuttalanden. Men att företagsledare med sitt mera vardagsnära och klartdifferentierade och lagbundna ansvar för tusentals människors existens uttalarsig på det sättet är ovanligt, och det minskar tyvärr förtroendet för bolagsledningensåtgärder eller frånvaro av åtgärder. Genom min befallning som ordförande i partiets centralatjänstemannaräd och som fackligt aktiv inom TCO är det ofrånkomligt att jag fåren ganska god inblick i de personalpolitiska frågor som upplevs som problem vidolika företag. Vid Datasaab med dess ca 3 000 anställda har under de tvåsenaste åren genomförts ett tiotal större omorganisationer. I ett par fall harsamtliga tjänster vid en hel division ledigförklarats och till stor deltillsatts med helt ny personal. Fackklubbarna upplever detta som ett spel, ochi några fall har centrala förhandlingar tillgripits för alt pröva rimligheten iden förda personalpolitiken. Mot den bakgrunden förefaller industriministerns svar attpersonalminskningarna "naturligt nog kan leda till missnöje inom dedrabbade personal- Om situationen för Datasaab A B Om situationen för Datasaab A B kategorierna" alltför förenklat. Hur ser f. ö. industriministern på del önskemål somfackklubbarna framförde vid sin uppvaktning i näringsutskottet förra året.nämligen att staten skulle utnyttja sin rätt och skyldighet att vidbolagsstämman utse styrelseordförande? Enligt pressuppgiftertillfrågade dåvarande regeringen tre fyra personer. Är detta inteillavarslande - att det skall vara så svårt för staten att hitta en lämpligkandidat? enligt pressuppgifter tycktes inte varasärskilt entusiastisk inför att fortsätta som styrelseordförande. Visst skallvi vara tacksamma för att en så kompetent och framstående företagsledarefortsätter att leda styrelsearbetet, men varken Saab-Scanias syn på Datasaabssituation, som jag belyste tidigare i niitl inlägg, eller Hans Werthénstydligen måttliga förtjusning över detta uppdrag bidrar till att stärkaförtroendet för ledningen av förelaget. Jag har härmed inte sagt attförtroendet minskar. Jag vill bara ha sagt att ett företag i kris ställer ökadekrav på förtroendet för ledningen. Det är dessutom på sin plats att statenutser representanter som har tillfälle att helhjärtat delta i styrelsearbetet.Några av statens representanter har tydligen haftspeciella svårigheter att delta i det arbetet. Slutligen skall jag beröra frågan om företagets affärsidé.Har den förändrats , eller håller den på att förändras? Med andraord: Följs den målsättning som industriministern uttalade ? Jag fick ett intryck av alt industriministern bl, a,underströk kravet på en allsidigt utvecklad svensk dataindustri, som därigenomkunde få en allmän industripolitisk betydelse som kunskapsbas och förmedlare avny teknik till andra delar av industrin. Industriministern pekade också pä värdet av strukturellstyrka och på att det nya fusionerade företaget tillfördes verksamheter somkompletterade varandra. Å ena sidan skulle företagets affärsidé vara att satsapå masstillverkning av produkter såsom Alfascop-terrninaler, som de heter, ochbankterminaler, som industriministern själv pekade på i sitt svar. Å andrasidan skulle de s. k. nisch-projekten flygtrafikledningssystem,patientdata-system och Dator 80 utvecklas vidare. Men vad har bolagsledningen gjort? Nisch-projekten haravvecklats eller håller på att avvecklas. Vilka svenska företag harklarat sig bäst konjunktursvacka? Jo, bl. a. de som satsat pånischprojekt, som sysslat med unika produkter, som haft handlingsberedskap,som satsat på forskning och utveckling. Varför avvecklas flygtrafikledningsprojektet?Företaget har ju utvecklat en fullkomligt unik know-how, som det heter på fintspråk. Varför avvecklas - eller varför mattas intresset för-patientdatasystemprojektet? var företaget ett av de främstaföretagen i världen på detta område. Studiegrupper från olika delar av världenstod i kö för att studera dessa projekt på här i Stockholmoch på Sahlgrenska i , Sammanfattningsvis: Jag känner fortfarande oro för kriseni Datasaab, Det finns en hel del som är positivt, och del skall vägasin. Industriministern anser inte att åtgärder är nödvändiganu. Jag anser det fortfarande. Den sista frågan; Är det bokslutet somindustriministern i första hand vill avvakta innan industriministern villöverväga åtgärder? Jag vill först erinra om måletfördel statliga engagemanget i dataindustrin. Det var att säkra en dataindustriav tillräcklig bredd som bas för den tekniska utvecklingen i hela det svenskanäringslivet. Datoriseringen griper omkring sig, och den sätter sin prägel påhela verkstadsindustrin. För den industriella och tekniska standarden i landetär det angeläget att vi har vissa basindustrier också inom detta nyckelområdeför framtiden. Det är den första kommentaren jag vill göra till . Den andra är att jag utan vidare kan vitsorda att jag hadehoppats alt det skulle finnas en bättre överensstämmelse mellan budget ochresultatprognos och utfall. Jag kan också utan vidare vitsorda att skillnadernahär inte är tillfredsställande, även om de skillnader som har förekommitegentligen inle är speciellt uppseendeväckande, om vi jämför med vad som harhänt andra internationellt verksamma företag inom denna bransch. som jag säger att den bristandeöverensstämmelsen mellan å ena sidan vissa resultatprognoser och budgeten och åden andra det ekonomiska utfallet inte är tillfredsställande vill jag framhållaatt företaget när det gäller den tekniska utvecklingen befinner sig ifrontlinjen och representerar ett ypperligt kunnande inom vissa bestämdasektorer. frågade mig om jag tror attresultatprognosen kommer att hålla. Jag utgår från del. Del ärföretagets uppgift, och jag har på detta stadium ingen anledning attifrågasätta den. Jag förutsätter alltså att de fakta som företaget harredovisat också kommer att visa sig hålla, I detta sammanhang frågar mig varförförelaget inte gör delårsbokslut. Anledningen är helt enkelt att ägarna intehar krävt det. Ägarna har valt andra vägar för att hålla kontroll överutvecklingen i företaget. Det kan också vara motiverat, i synnerhet som dettaär ett företag under uppbyggnad - två företag har ju sammansmälts. Och vi kannotera att en del av orsaken till att resultatet inte har blivit det vi skulleönska är att sammansmältningsprocessen har tagit än vi kundeföreställa oss när vi här i fattade beslutet. hänvisade till styrelseordföranden, som harsagt att 60-100 milj. kr. vore en rimlig vinst. satte detta motdet förväntade nollresultatet 1982. Självfallet kan man ha den uppfattningen.Jag kan t. o. m. säga att den vinsten ligger i underkant med tanke på de riskerdenna bransch medför. Jag skulle gärna se att företaget genererade merakapital, eftersom de satsningar som görs i datorsystem är extremt riskfylldamed tanke på den allmänna utvecklingen. Men vi har utifrån de värderingar somvi har haft och utifrån det riksdagsbeslut som har gällt ansett att målet börvara ett nollresultat till först och främst 1980. tog också uppSaab-Scanias värdering av situationen. Jag vill betona att den är Saab-Scaniasegen. Vi betraktar självfallet som hälftenägare. Som sådan delarSaab-Scania ansvaret för företaget med staten, som är den andra hälftenägaren. Ordförandefrågan har inte lösts, säger är att vi i denna regering inte har haft anledning att ta uppordförandefrågan , därför att vi anser att styrelsens sätt att fungera underden nuvarande ordföranden är fullt tillfredsställande. Vi har alltså inte haftanledning att aktualisera den frågan. Jag vill avslutningsvis säga all jag reagerar mot AlfWennerfors karakteristik att Datasaab befinner sig i kris. Det är ingetföretag i kris. Det är elt företag som ännu inte har presterat etttillfredsställande ekonomiskt resultat. Men när man ser bakgrunden, dvs. atttvå företag har sammanslagits och all man med den organisatoriskaprocess det förutsätter också haft ett tungt arbete med den tekniskautvecklingen som går med en förskräcklig hastighet i branschen, kan man hitta denlogiska förklaringen fill de svårigheter företaget har. Jag vill starktunderstryka att sett internationellt är företaget i sina speciella segment,sina speciella nischer, i hög grad tekniskt ledande och pä sikt också, som jagbedömer det, i hög grad konkurrenskraftigt. Man är t, ex. när det gällerbankterminaler uppenbart marknadsledande. Det är omständigheter man skall lamed i bilden. Man måste ge ett förelag av denna karaktär tid för alt genomföraomorganisationen, tid för att klara den tekniska förnyelsen. Och även om delönskvärda resultatet låter vänta på sig måste man ta med alla komponenter ibilden för alt göra en rättvisande bild av företaget. Då blir min bild avDatasaab väsentligt mycket mer optimistisk än den här har frammanat. ALFWENNERFORS (m): Jag är självfallet medveten om att företagethar olika slag av svårigheter. Det har redovisats på olika sätt, och jagbehöver därför inte närmare uppehålla mig vid det. Men jag vill gärna säga attjag är helt klar över att delta sannerligen inte är någon lätt bransch, att manhar fusionssvårigheter osv. Jag är tacksam att industriministern ändå medgerall utvecklingen inte är tillfredsställande. Men så säger industriministern altnär det gäller den tekniska utvecklingen ligger företaget i frontlinjen.Javisst, det gör förelaget verkligen. Men det gäller den s. k.masstillverkningslinjen. Jag frågar, vilket jag också gjorde i mitt tidigareinlägg; Varför håller man, som det tycks, på att ändra affärsidén? Varförlägger man ner de s. k. nischprojeklen, t. ex. patientdatasyslemprojektet,flygtrafikledningsprojek-tel, dator 80 osv.? Där finns också en väldig massateknisk kunskap som man borde ta vara på och resurser att utveckla. Delårsbokslut har ägarna inte begärt, sägerindustriministern. Det finns andra sätt att följa utvecklingen. Javisst, detfinns det, det är jag medveten om. Men så nämner industriministern att det ärlitet speciellt nu eftersom företaget är under uppbyggnad. Tänk, alt delta,tycker jag, är ett särskilt starkt argument för att begära just delårsbokslut. Närdet sedan gäller vinsten ochvilken syn man kan ha på den, så tror jag att bolagsstyrelsens ordförandenämnde alt minst 60-100 miljoner var nödvändigt med tanke på de anställdastrygghet och företagets fortlevnad. Det är alldeles klart att denna bransch ärosäker. Det är fråga om stora risktaganden. Skall del fungera helt normalt börman naturligtvis vara belåten om vinsten kan överstiga de hundra miljonerna paden omsättning företaget har f. n. Industriministern säger i slutet av sitt svar: "Jagföljer dock uppmärksamt utvecklingen i företaget och kommer att om så behövsvidta de åtgärder som utvecklingen kan påkalla." Jag noterar detta med tillfredsställelse, för här behövsdet verkligen handlingsberedskap. Tyvärr upplever jag del så-jag nämnde det imitt första inlägg - att Saab-Scanias engagemang inle är särskilt starkt. Vadhänder om vill dra sig ur? Vilken handlingsberedskap har vi, dvs,regering och riksdag, för en sådan utveckling? förmodan att företaget skulleändra sina affärsidéer tror jag snarare aren sanning med modifikation. Jagarvisserligen inle sakkunnig på området, men jag har en bestämd känsla av att endel av de nischer som hår nämner fortfarande finns med - i höggrad t, o, m, - i företagets utvecklingsplanering. Men självfallet måsteföretagets ledning ha frihet att göra de bedömningar av vilka affärsidéer manskall driva vidare och av vilken teknisk utveckling man skall satsa på som kangöras utifrån de förutsättningar som marknaden anger. Jag vill säga att jag idel avseendet har fullt förtroende för företagets ledning. I anslutning till frågan om delårsbokslut vill jag sägaatt vi självfallet följer utvecklingen i företaget mycket ingående och mycketvaksamt. Det är självklart, eftersom samhället här gör en betydande satsning påen bestämd nisch i vär industri. Avslutningsvis vill jag framhålla alt jag tror att det ärviktigt att vi här i kammaren är överens om värdet av att ha en avanceradsvensk dataindustri. Som jag nämnde tidigare utgör en sådan något av enbasindustri när det gäller den tekniska utvecklingen i svenskverkstadsindustri, och den har som sådan betydelse för hela vårt näringsliv.Det är mot den bakgrunden som regeringen med kraft tänker driva utvecklingenvidare. Vi tänker inte släppa laget om utvecklingen i dalaindustrin, och vitänker se till all Datasaab lever vidare och får den styrka och kraft i sittagerande som är nödvändig för att företaget skall kunna hänga med iutvecklingen och fortsätta att ha den stora betydelse för näringslivetsallmänna utveckling som vi kan konstalera att det har . Överläggningen var härmed avslutad. Nr 62 § 8 Föredrogs och hänvisades Motionerna 14 ianitari 1980 1979/80:151 tillkonstilulionsutskoltet '' 1979/80:152-154 till skatteutskottet 1979/80:155och 156 till lagutskottet 1979/80:157till utrikesutskottet 1979/80:158och 159 till försvarsutskottet 1979/80:160och 161 till socialförsäkringsutskottet 1979/80:162-165till socialutskottet 1979/80:166fill utbildningsutskottet 1979/80:167till trafikutskottet 1979/80:168till jordbruksutskottet 1979/80:169till civilulskottet 1979/80:170-172fill näringsutskottet 1979/80:173såvitt avsåg bilindustrin till näringsutskottet i övrigt till trafikutskottet /80:174 tillarbetsmarknadsutskottet /80:175 fill utrikesutskottet /80:176 tillnäringsutskottel § 9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna1979/80:115 och 116 § 10 Talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle propositionerna nr 100 och 101 sättas sist, § 11 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:77 om vissa ändringar iarvs- och gåvobeskattningen av livförsäkringar, m, m, § 12 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1979/80:3 Riksdagenslönedelegations redogörelse för dess verksamhet § 13 Anmäldes och bordlades 1979/80:177 av ochTorkel om ändrade valbarhetsregler för revisorer 1979/80; 178 av ochTorkel om slopande av rätten till poströstning på valdagen 1979/80; 179 av om ändrade bestämmelser om servering av alkoholhaltiga drycker 1979/80:180 av om översyn av skattereglernaför familjeföre- 94 tag 1979/80:181 av m.fl. om erkännande av Demokratiska Nr 62 1979/80:182av m.fl. om aklualisering i FN av de baltiska 14 jgnuari 1980 1979/80:183av om ekonomisk ersättning till musikkårer vid högvakisuppdrag1979/80:184 av m.fl. om begränsning av övertidsarbete1979/80:185 av m.fl. orn begränsning av skiftarbete, m, m, 1979/80:186 av m.fl. om åtgärder rnol omskärelse av kvinnor 1979/80:187 av m.fl. om åtgärder för att förebygga självmord /80:188 av m. fl. omfördelningen av medel till Radio 1979/80:189 av om förbud motpälsdjur i skolorna 1979/80:190 av och orn ökadutbildning av tandläkare,m. m, 1979/80:191 av om ändrad sovvagnstaxa för handikappad1979/80:192 av m. fl. orn postens service 1979/80:193 av LarsWerner m.fl. om en ny trafikpolitik 1979/80:194 av om förbättradpostservice i glesbygder 1979/80:195 av om civil bemanningpå isbrytare och sjömätningsfartyg 1979/80:196 av omfrånskilda invandrares rått all få kvarstanna i /80:197 av m.fl. om utbyggnad av näringslivet i 1979/80:198 av och iStockholm om ändrade villkor för svenskt medborgarskap i vissa fall 1979/80:199av om skärpt kontroll av bostadsbyggandet genom tryckmätning och termografering 1979/80:200 av . om forskning rörande miljöskydd m, rn, vid utnyttjande av fasta bränslen 1979/80:201 av m. fl. om utnyttjande av fasta bränslen i § 14 Anmäldes och bordlades betänkande 1979/80:15 med anledning av motionom ändring av bestämmelserna i bokföringslagen om räkenskapsår 1979/80:26 med anledning avpropositionen 1979/80:75 om folkomröstning i kärnkraftsfrägan jämte motion § 15 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:117 av () fill statsrådet om förverkligande av SIA-skolan; Trots att den svenska skolan fårgoda vitsord vid internationella jämförelser är bristerna många. De problem somvar utgångspunkten för att 1970 tillsätta utredningen om skolans inre arbete äri hög grad ännu olösta, och många är nu ännu besvärligare. De förbättringar avskolans arbetsmiljö som ligger i SIA-reformen måste därför med det snarastekomma till förverkligande. Tyvärr innehåller budgetpropositionen osedvanligt fååtgärder för att förbättra förhållandena i skolan. Detta är otillfredsställandei en situation där det är uppenbart att ytterligare insatser år nödvändiga. Jagvill särskilt framhålla svårigheterna på högstadiet genom den splittring ochoro som dess organisation enligt en nära nog enhällig elevuppfattning ledertill, o Personkontakter lärare-elev är såmånga och flyktiga att det inte är ovanligt all det kan gå utan attläraren har möjlighet att lära känna alla elever ens till namnet, o Verkligt lärarsamarbete t, ex, iform av de arbetslag som SIA-reformen föreslog är snarare undantag än regel.Eleverna får sällan chansen att se personalen som goda samarbetsförebilder fördet egna arbetet, o Trots försök att minskaämnessplittringen, t ex, genom blockämnena samhällsorientering ochnaturorientering, är det vanligare med traditionell ämnesundervisning, bl, a,därför att läromedlen har denna traditionella uppläggning, o Elevens splittrade tillvaromellan korta pass av olika ämnen och olika lärare förstärks i allmänhet avvandring mellan olika lärosalar med ett skåp i en hall som enda fast punkt. I många skolor finns goda exempel på hur man medvetetarbetar på att skapa större stabilitet i kontakterna mellan lärare och elev påhögstadiet. Exemplen visar att det går att komma en bra bit på väg även inomgällande bestämmelser när det gäller att förmå skolans organisation,tjänstefördelning, schemaläggning och lokalutnyttjande att anpassas tillelevernas behov av trygghet och fasta vuxenkontakter för att motverkafrämlingskap och utanförkänsla.Detta lokala utvecklingsarbete förtjänar att uppmärksammas Nr 62 i högre grad än vad som sker. Iriksdagsbeslutet-orn ny läroplan framhålls att ämnessplittringen bör 14januari 1980 minska till förmån för ämnesövergripande undervisning t. ex. genom Såväl denna syn på ämnesintegration Meddelande om som pålärarsamarbete framhölls läroplan, varför rnan kan frågor utgåfrån att skolvardagen knappast kommer att förändras enbart pä grund av dessanya riksdagsbeslut. Enligt min mening krävs kraftfulla åtgärder avfortbildningskaraktär - utöver SIA-reformens personallagfortbildning - för attstimulera arbete i arbetslag och för att underlätta för lärare att undervisa iflera ämnen i samma klass. Därigenom möjliggöres också att skolarbetet kan skeämnesövergripande. De arbetssätt som läraren skall tillämpa i undervisningenmåste utformas så alt det främjar syftet all skolans mål uppfylls. Detta kräverarbetssätt sorn bygger pä elevansvar och elevaktivitet. Detta måste ständigtframhållas. Dess värre gör motsatsen när hon, som hon gjorde i enintervju (), talar om SIA-reformen:"Reformen ger bara möjligheter att ändra på arbetsformer om skolan såvill. Vill skolan inte slipper den." En så passiv syn stämmer inte medenhälliga riksdagsbeslut och är förödande för behoven av förnyelse av skolansinre arbete. Enligt min mening krävs kraftfulla åtgärder centralt föratt sprida kunskaper och idéer orn hur skolarbetet bättre kan organiseras föratt åstadkomma en bättre arbetsmiljö, så alt elevernas behov av stabilitet,medansvar och trygghet i arbetsgemenskapen tillgodoses. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetMogård ställa följande frågor: 1, Vilka åtgärderär skolministern beredd att vidta för att minska den splittradearbetssituationen för eleverna och personalen på högstadiet? 2, Hur villskolministern aktivt verka för att skolan tillämpar arbetssätt som främjarsyftet att skolans mål uppfylls? 3, På vilka sättämnar skolministern stimulera skolpersonalen alt arbeta i arbetslag? § 16 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:256av (vpk) till juslilieministern om översättning till svenska avvisst offentligt utredningsmaterial: Med full rätt har man pekat påsvårigheterna att tyda myndigheters skrivelser och påtalat deras språkbruk. Merån en gång har frågan framförts om en förenkling av den s. k. kanslisvenskan. 7 protokoll 1979/80:59-63 Nr 62 lovvärda,men svårigheterna är nog större än så. Som ledamot av en offentlig Måndaeenden utredning erhåller manutredningsmaterial skrivet på främmande språk. 14 ianuari1980 Förutsätts det att varjeriksdagsledamot eller ledamot i utredning behärskar engelskan eller något annat utländskt språk? Om vederbörande inte gör det Meddelande otn uppstår väldiga problem atttillgodogöra sig dessa informationer. frågor yed detta som bakgrund vill jagfråga justitieministern: Är justitieministern beredd att medverka till att sådanabestämmelser införs, all allt utredningsmaterial finns tillgängligt på svenskaspråket? 1979/80:257 av ()till socialministern om internationella ' adoptioner: Sedan regeringen beslutade spridaansvaret för internationella adoptioner på ideella organisationer av olika slaghar tre organisationer godkänts av och ytterligare en varitföremal för regeringens prövning och eventuella godkännande. Min frågatill socialministern är därför: Vilka kvalifikationer krävs av den ideella organisationen,och är det förenligt med regeringens intentioner att man förutom höga kostnaderför adoptivbarnens ankomst till landet också skall betala medlemsavgifter i eneller flera organisationer på .