prot · G30955 · 1979-12-31 00:00:00 — Förändringar i samhället äger ständigt rum.Det gäller inle minst på näringslivets område. Genom förändringar,rationaliseringar och strukturomvandlingar har dagens Induslrisverigemöjliggjorts. Omdaningen av samhället har inte alltid skett smärtfritt. Demänniskor som drabbas när foretag försvinner eller minskar sin verksamhetupplever detta självfallet som mycket negativt. Särskilt markant år delta för ortersom har endast en stor industri inom sill område. När det gäller de frågor som här diskuteras vill jagberöra endast Emsfors bruk. Underlaget för förslaget till MBL-förhandlingar omnedliiggning av Nr 55 Emsfors bruk har framtagits av enkonsult. I konsultrapporten har man Måndagenden konstaterat att underskotten varitmyckel stora och att det inle anses möjligt 17december 1979 uppnå lönsamhet, i varje fall inte på kort sikt. Emellertid vill jag här anföra någrasynpunkter, som måhända kan Ornåtgärder för påverka ett nedläggningsbeslut, fi(/ räddasvssel- '"' '*'' stora satsningar redan hargjorts vid sättningeni Les- Emsfors bruk. Ca 65 milj. kr. En nypappersmaskin - PM 1 - sebo m.fl. orter har tagits i drift. Att så snart efter en stor investeringföreslå en nedläggning kanbedömas såsom förhastat, särskilt med tanke på att en sä komplicerad maskin somen pappersmaskin kräver inemot inkörningstid, innan rnan kanse vad den går för. måriader harverkningsgraden för denna ptippersrnaskin nått upp till en nivå där den skalloch bör ligga, nämligen en verkningsgrad på . Dessa uppgifterfanns inle tillgängliga när konsultuppdraget redovisades. Vid de inledairde MBL-förhandlingarna framkom att visstsiffernraterial i konsultrappor ten inte var helt korrekt. Rapporten spegladeen alltför negativ utveckling för Emsfors bruk. Orn nu det maleritil som defackliga företrädarna tagit fram är riktigt, så kommer Emsfors bruk redan underar 1981 att gå med vinst. Förlusten anses bli obetydlig. Eftersom det i dagens läge är svårt att få en klar bild avsituationen vid Emsfors bruk är det angeläget alt allt görs för att underlagetför besluten blir så rikligt och korrekt som möjligt. Att generellt begärastatligt stöd så fort någon bransch eller företag råkar i kris behöver intealltid vara den bäst framkomliga vägen. Men vad som är angeliiget är altbeslutsunderlaget iir så rikligt som möjligt, och i detta sammanhang har statensjälvfallet också ett ansvar. Industriministern sade att han förutsätter att styrelsen isin bedömning blickar in i framliden och ser hur branschen i dess helhet skallklara sig framöver. Jag för nrin del förutsätter att såväl styrelsen sornstaten gör allt för att beslutsunderlaget i det här fallet skall bli så korrektsom möjligt. Alt framtidsutsikterna vid Emsfors bruk inte är sänegativa som konsultrapporten givit sken av visas av såväl företagsledningensom de anställda vid bruket. De har uppenbarligen en okuvlig tro på bruketsframtid. Man har inte resignerat, utan rnan har tagit fram ettunderlagsmaterial som tyder på fortsatt och lönsam drift vid Emsfors bruk, ochdelta förhållande tycker jag bör tillmätas rimlig vikt vid bedömningen infördet slutliga beslutet. Bara ett par korta kommentarer. Här har nuvitsordats att den inbjudan frän Emsforsanställda som jag skulle hafåll inte har komnrii - pä grund av något missförstånd har den blivit fördröjdpå vägen och kommer nästti vecka. Del kan ju vara skäl till notera detta, ochjag skall med intresse se vilka möjligheter jag har alt träffa de 156 Emsforsanställda för närmarediskussioner. kräver härIvängsavverkning för all säkra råvarutillförseln till industrin. Det voreintressant om socialdemokratin mera precist gick in på sitt förslag i detavseendet. Innan man kan förti en meningsfull diskussion om detta börsocialdemokratin ha preciserat hur man vill ha tvångsavverkningen upplagd.Annars blir alltså diskussionen inte särskilt meningsfull i sammanhanget. Får jag beträffande kravet pä en strukturplansäga, att delta är ju närmast en lek med ord. Vad är det vi diskuterar här? Jo,del är en strukturplan som har framlagt för de anställda förnärmare förhandling. Tror någon att en annan form av strukturplan skulle seannorlunda ut? Menar man del innebär det ju all man över huvud lagetifrågasätter om förelagens styrelser kan veta hur en strukturplan skall se ututifrån företagets situation eller om det finns någon annan institution här ilandet som så att säga kan bedöma vad som är bäst för de skilda företagen. Jagtror inte del. Även om man gjorde en landsomfattande strukturplan, vilketmöjligen leker någon i hågen, skulle man därvid sjiilvfallet vara tvungen attutgå frän varje företags bedömning av sin egen situation - annars skulle planenvara meningslös och verkningslös. Om sysselsättningen i län Överläggningen var härmed avslutad. §2 Om sysselsättningen i län Industriministern erhöll ordet för att besvaraBernt () anmälda interpellation, 1979/80:88, ochanförde; har frågat mig dels vilket syftejag anser att länsplaneringen härför län, dels vilka åtgärder jag avseratt vidta för att säkerställa skogsindustrins rävarubehov, dels ock vilkttåtgärder jag avser att vidta för att säkerställa sysselsättningen i ,Flygsfors, Emsfors, och andra nedläggningsdrabbade orter i Kalmarlän. har antagit riktlinjer förregionalpolitiken (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435) ochdärvid tagit ställning till länsplaneringens syfte och inriktning. Länsplaneringen i län syfttir till all klargöra hurde regionalpolitiska målen för arbete, service och miljö skall nås. En av länsplaneringens viktigaste uppgifter är härvid altsamordna utbyggnaden och inriktningen av olika verksamheter i länet.Planeringen skall sålunda medverka till att insatser inomolika.sarnhiillssektorer samlat ger en så god effekt som möjligt inom resp.region i fråga orn tillgång på arbete, service och god miljö. Hiirigenorn fårrnan en så effektiv användning som möjligt av begränsade ekonomiska resurser. beslut om regionalpolitiken innebär bl. ti.titt länspltineringen görs mer konkret och åtgärdsinriklad. Närsysselsiiilningsproblem uppstår i regioner med svåra strukturproblem inomnäringslivet måste tyngdpunkten i Nr 55 arbetet rned titt lösa dem bygga påinitiativ i länen frän företag, kommuner Måndagenden '- länsorgan. hardärför tilldelats särskilda medel för att 17december 1979 vidareutveckla ålgärdsförslag sorn redovisats ilänsplaneringen. Vad gäller skogsindustrins rävarubehov är del välkänt att del på flera håll i Om sysselsättning en i län landetråder brist på råvara till skogsindustrin. Bristen på råvarti beror på all deti vissa delar av landet råder en överetablering av skogsindustrin i förhållandetill den årliga skogstillväxten. Virkesförsörjningen har dessutom försvåratsgenom att avverkningarna har legal klart under den årligaskogstillväxten. Virkespriserna spelar en avgörande roll för virkesutbudetsstorlek. Den irppgång i priserna som har skett under innevarande virkessäsongtorde därför bidra till alt öka virkesutbudet till skogsindustrin. För att stimulera virkesutbudet på kort sikt beslöt riksdagenvåren 1979 om ett tillfälligt gallringsbidrag under är 1979. Gallringsbidragethar lett till ett ökat utbud av skogsråvara till framför allt massaindustrin. För att på liingre sikt stimulera till elt ökat utbud avvirke har en kommitté tillkallats med uppgift att föreslå åtgärder i syfte attmöjliggöra ett ökat virkesutbud inom ramen för den ärliga tillväxten i skogen.Av avgörande betydelse i delta sammanhang iir utformningen avskogsbeskattningen. Några ytterligare åtgärder för att öka virkesulbudet är f.n. inte aktuella. På frågan om vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att säkersliilla sysselsättningen i vissanedläggningsdrabbade orter i län vill jag hänvisa til! de uttalanden jagtidigare har gjort som svar på interpellationer av rn.fl. Vi följer nred stor uppmärkstim-hel utvecklingen i länet, och självfalletskall alla tillgängliga arbeisrnarkntids-poliliska medel sättas in för altunderlätta de omställningsproblem som kan uppstå. BERNTNILSSON (s); Jag ber att få tacka industriministern försvaret. Industriministern hänvisar i sill svar till den tidigare debatten häri dag. Det hade naturligtvis varit bra om jag i förväg hade fäll ett begrepp omvad industriministerns svar skulle röra sig om även i del sammanhanget. Detfick jag visserligen , och jag har för all del haft god lidalt läsa det svaret. Jag måste med förlov säga att det från ett par synpunkteri var-je fall kanske inte gjorde sä mycket att jag inle fick del beskedel iförväg. Jag skall återkomma till del. Vad först gäller länsplaneringens syfte i län såanges del i svaret att länsplaneringen skall klargöra de regionalpolitiskamålen och ange hur de skall nås. Länsplaneringen skall samordna dessa mål ochmedverka till all nå dem. Det senaste riksdagsbeslutet i denna fråga innebär,som myckel riktigt påpekas i svaret, att länsplaneringen skall göras merkonkret och åtgärdsinriklad. Det är naturligtvis bra. Jag har deltagit i länsplaneringen alltsedan den började,och jag har varit med om att lägga upp målen för län. länsplaneringen talat om hur de skall nås, och vi hartalat om att industriinvesteringarna i län ligger långt under rikelsgenomsnitt. Vi har i senaste länsplaneringen talat om all de nu är katastrofaltlåga. Vi har talat om all byggnader och maskiner är gamla i förhållande tillden industriapparat som finns i riket i övrigt. Vi kommer i den redovisningsorn snart läggs fram att tala om att antalet industrisysselsalta i länet harminskat med i runt tal 1 700. Vi har också talat om att län har färrestatligt anställda än genomsnittligt i riket. Och vi har sagt att för att klaraen stor del av dessa problem måste regeringen hjälpa till. Har då regeringengjort det? Det är väl närmast så att staten själv har bidragit till att minskasysselsättningen i länet genom bl. a. nedläggningen av F 12. Med hänvisning till att industriinvesteringarna är så lagahar vi dessutom framhållit att del måste till mera industriinvesteringar, meraforskning och utveckling, samt en större förädling om vi över huvud taget skallöverleva. Vi har också sagt att regeringen måste stimulera detta. Man måste då ställa frågan: Vad har regeringen gjort?Vilka åtgärder har regeringen vidtagit? Under förra regeringsperioden då . Åsling varindustriminister gav regeringen ut miljarder kronor utan att ställa någramotkrav på företagen. Ni har portionerat ut pengar utan att be företagen omnågra insatser i stället. I det förra interpellationssvaret, som del hänvisas till isvaret till mig, talas det om alt exempelvis har fått avaktiekapitalet, dvs. 500 milj. kr. Här ställs det nu krav på regeringen, attden skall påverka utvecklingen. Men industriministern hänvisar bara till attdet är formellt omöjligt att göra det. Är det rimligt alt hantera frågan på detsättet - att först betala ut 500 milj. kr. till företaget och sedan avsvära sigalla möjligheter till påverkan genom att krypa bakom talet om alt det ärstyrelsen som skall sköta företaget? Att staten har ett ansvar åtminstone till40 % för vad skogsägarna gör, kan man väl ändå inte komma ifrån. I svaret på min interpellation hänvisar industriministernbara till "tyngdpunkten i arbetet" rned att lösa problemen måste"bygga pä initiativ i länen från företag, kommuner och länsorgan" -delta alltså i stället för att sägn att staten skall göra någonting. Skulleindustriministern vilja tala otn för mig hur det arbetet skall gå till? Hurskall man få förelagen att investera mera och vidareutveckla sina produkter? Vi har gång efter annan från det fackliga distrikt jagrepresenterar påtalat situationen och pekat på problemen i länsplaneringarnaosv., men förelagen gör ingenting. Inom industrin börjar nu eftersläpningarnaalt ge sig till känna. Kommuner och landsting investerar så myckel de kan, t.o. m. så mycket alt ekonomiminister vill börja bromsa denkornmuntilpoli-tiska utvecklingen. har inga resurser till deingrepp som skulle behövas. Jag efterlyser nu regeringens ansvar i del härsammanhttngel. Det talas inte ett ord i interpellationssvaret onr itltregeringen skulle ha något ansvar. Länsplaneringenär en stor och meningslös tipparal om regeringen inte ens Om sysselsättningen i län Om sysselsättningen i län vill notera de problem som finns och vidta erforderligaåtgärder. Det är regeringen som har styrmedlen. I stort sett har regeringensåtgärder endast gått ut på all justera befolkningstalen i lån. De harminskat med 10 000 . Om inle regeringen har kraft ochförmåga all vidta några åtgärder, undrar jag om man inle skall sluta medlänsplaneringen. 1 så fall kan man lika gärna sätta dit en dalamaskin somregistrerar utvecklingen och talar om hur befolkningstalen skall minskas osv. Detmåste upplevas som helt meningslöst att hålla på med det här arbetet som ger såliten resonans uppe i kanslihuset. Sä till rnin andra fråga som gäller skogsindustrinsrävarubehov. Man skyller här ifrån sig och säger att det råder brist på råvara.Skogsindustrin av skulle kunna förses rned råvara både nu och för långtid framöver om avverkningarna var lika stora som tillväxten. Råvaran skulleinte räcka till därest företagen körde med hundraprocentig kapacitet, men detkan de inte göra. Med det kapacitetsutnyttjande som är möjligt skulle såledestillväxten räcka till. Men skogsägarna föredrar att låta bli att avverka skog,trots att de -för sill virke får ut dubbelt så mycket pengar som i ochCanada. Skogsägarna klarar sig bra, i varje fall ännu så . Att mängder avindustriarbetare kommer i kläm som en följd härav struntar man helt enkelt i. Hur har man dä agerat från skogsägarnas sida? som jagredan har sagt fär skogsägarna ut priser som ligger dubbelt så högt som i USAoch . Regeringen har sett till att skogsägarna själva får ta hem pengarnai stället för alt omsätta dem i strukturomvandling, förnyelse avindustrikapaciteten osv. När sedan problem uppstår skyndar genast skogsägarnatill regeringen och säger att de befinner sig i ett krisläge och alt de självainte kan klara av problemen. går dä in och betalar ut 500 milj. kr.till skogsägarna, och så rullar del hela vidare utan att man från regeringenssida ställer några krav pä motåtgärder-det gäller exempelvis krav på leveranserav virke, krav på inflytande i vad gäller utvecklingen. Men så här kan detnaturligtvis inle fä fortgå. I varje fall har staten till ansvaret för vadsom händer i . står man alltså inför omfattande industrinedläggningar.Enligt tidningsuppgifter har industriministern sagt all det inte finns någonanledning för staten att gå in och ta något som helst ansvar utan attstyrelserna själva får klara av det. Industriministern vill inte ens säga omuppgifterna är riktiga eller inte. Han påstår också all processen sker undersocialt acceptabla former. Jag vill här hänvisa till att statenhar ett ansvar, och jag ifrågasätter om, som det har beskrivits, processen skerunder socialt acceptabla former. hänvisar regeringen till den utredning omskogsbeskaltningen som har företagits. Det är naturligtvis bra med en sådanutredning, för här finns del en hel del att göra. Men någonberedskapslagstiftning av del slag som vi socialdemokrater har föreslagit ärtydligen inte aktuell. Jag beklagar det, därför all det är regeringen som harmöjlighet alt påverka situationen när det gäller att fä fram råvara. Det ärendast regeringen som här kan vidta erforderliga åtgärder. Utvecklingen är medandra ord inte socialt acceptabel. Hur skall vi ute i länen kunna åtgärda Såvitt jag kan förstå har vi inga som helstmöjligheter att göra del. Det finns tillräckligt med råvara föratt tillförsäkraskogsindustrin ett jämnt flöde, vilket innebär all denna kan täcka sitt behov. De skattelättnader pä 600 milj. kr. som den borgerligaregeringen medverkade till var helt omotiverade och fick motsatt effekt:Skogsägarna behöver inle fälla skog. De klarar sig ändå. Följden blir alltså,som jag har sagt, att tusentals människor inom skogsnäringen drabbas.De sitter lästa med sina egnahem på orter där det är mycket svårt att försäljafastigheterna och där det är svårt att få utkomst på annat sätt. Man är heltberoende av skogen och skogsägarna. Och det är som sagt var regeringen som haransvaret för att detta flöde kommer och att det verkligen utvecklas på det sättsom skogsindustrin önskar. Det är också enligt min uppfattning regeringen som haransvaret att se att det händer någonting på vidareförädlingssidan. Framför alltär det de privata skogsägarna som måste öka sin avverkning. Om jag tittar påKalmar län så framgår det att en normal avverkningskapacitet på arealen liggerpå med 80-årigl omlopp. och bolagen klarar detta bra, men deprivata skogsägarna ligger på endast en halv procent av den möjligaavverkningen, dvs. man avverkar två femtedelar av det man skulle kunna avverka.Det är helt otillständigt att det skall få fortsätta på detta sätt, ochregeringen måste gå in här och påverka. Jag har i min interpellation också pekat påsysselsättningsläget i län, att det inger stor oro, speciellt när detgäller industrisysselsättningen. De låga industriinvesteringarna under långtid, som jag nämnt förut, gör att det nu börjar ge utslag. Vi kommer inte ifråndet, och staten har medverkat till detta. Där skulle jag inom parentes viljaställa en fråga till industriministern: När kommer den utlovade kompensationenför nedläggningen av F 12? Del rör sig om 400-500 människor som drabbas av dennedläggning som pågår, och det är alltså bråttom. Det är med andra ord ni i regeringen som har bollen, ochvi förväntar oss att ni skall göra någonting åt detta. I län finns det f. n. 4 000 människor som vill hajobb. Det är ungefär 2 000 människor som är färdiga för omedelbar placering.Resten är i beredskapsarbeten eller utbildning. Det är ytterligare 1 000människor för vilka sysselsättningen diskuteras, bl. a. i Emsfors, inomSödra Skogsägarna, inom pappersbruk osv. Vi har också glasbruken, som jag hoppas attindustriministern inte har glömt, även om man skulle kunna tro det. Vi hade endiskussion för drygt eller angående Björkshult och denlångsiktiga planeringen för glasbruken. Detta avvisade då industriministern somhelt onödigt. Detta var en strukturomvandling som skulle ske av sig själv. Men vad gör regeringen nu för dessa människor? Jag har fått uppgifter om att ett stort antal av dessa människor fortfarande ärarbetslösa. Regeringen har såvitt jag vet icke vidtagit några åtgärder för althjälpa dessa människor, trots att man så ivrigt gick ut och talade om den gråzonen för Högsbykommun, som det var fråga om. Trots riksdagsbeslutet om en samlad 11 protokoll 1979/80:54-55 Om sysselsättningen i län Nr 55 utvecklingsplan som vi så småningomfick till stånd har planen ännu inle Måndagenden kommit, fast det var så länge sedanvi diskuiertide frågan och där vi skulle 17december 1979 ''' '''" P' 1978/nivå med sysselsättningen. Trots detta tillåter regeringen att Flygsfors också liiggs ner utan att man Jag förmodar att industriministern säger som htitrsade . en i län nämligen att det är orimligt att gå in eftersom detär styrelserna som skall besluta om dessa frågor. Del år helt enkelt det somindustriministern gömmer sig bakom. Men har regeringen glömt det riksdagsbeslutsom logs angående glasindustrin, eller vad är det fråga om egentligen? Vad görregeringen för glasbruksarbetarna i Flygsfors? Utöver del kan jag säga all vi har sett att det ärinle mindre än sju företag i kommun som har gäll i konkurs på mindreän . Vad gör regeringen förde anställda där? Jo, industriministernhänvisar i svaret på min interpellation till att tyngdpunkten i arbetet med altordna sysselsättning bygger pä initiativ från företagen i länet. Men det är deförettigen sonr ramlar. Hur skall de kunna klara sysselsättningen? Hirr skallkommimerna klarti sysselsättningen? Hur skall länsorganen klarasysselsättningen? Det är ju dem industriministern hänvisar till. Det går inleall krypa btikom dem hur länge som helst. Här är del väl initiativ för alt klara vidareutvecklingosv. som måste till, och det är angeläget att få ett besked otn hur regeringentmtilyserar situationen. Det räcker inte med bara de arbelsmarkntrdspolitiskaåtgärderna, som industriministern har hänvisat till. I det här sarnmtrnhangetgår del alltså inte trtt krypa bakom arbetsrntirknadsminisiern och företagensstyrelser, ultin här måste till åtgärder från regeringen. Industriministernmåste ta tag i frågorna. Massainduslrins problem har diskutertits har helaeftermiddagen, så jag skall inte sägtr så myckel om dem. Man hänvisar tillvirkesbrist i vissa fall, och det har ju talats om förut att som det liggertill nu är del virkesbrist, del är alldeles riktigt. Men om avverkningensköttes som den skulle, så skulle det inte behöva vara del. Virkesbristengäller emellertid inte för vare sig Emsfors, Fridtifors eller 1 Emsfors vidareförädlar man massa, och i Fridaforsoch återvinner man pappersavfall. I båda fallen rör det sig alltsåom en lovvärd och nödvändig vidareförädling, som vi måste satsa på Skall man nu låta den här verksamheten bara ramla ner,bara gå tillbakti? Industriministern säger att del inte går att göra någonting,utan företagen skall sköta del här själva. Skall de göra det, då är del ingettvivel om att det kommer alt bli nedläggningar. När del gäller Emsfors har det visats här attnedläggningen sker på mycket egendomliga bevekelsegrunder. Industriministern har, sorn sagt, ett ansvar som densom står för delägandet i del hiir sammanhanget. Borde vi inte ta vara på möjligheten att vidareförädla och vidareutveckla för att den viigen få sysselsättning? Hur skall man annars bära sig åt? 162 hade elt förslag som gick ut på all bygga ett pappersbruk i anslutning till massabruket. För en stundsedan sade att han tänkte ta kontakt med , och jagskulle vilja råda honom alt dels se vad det går att göra av de idéer man hadeom att vidareförädla sin massa, dels se till, som här har sagts, att åtminstonefå en fungerande ordförande i styrelsen, som skall sköta om problemen. Det måste vara angeläget att bevara och vidareutveckla.Den återvinning som görs på pappersbruket i tycker jag ärutomordentligt viktig. 1 län har 2 000 industrijobb kommit bort pä två år.4 000 människor är i stort sett färdiga för omedelbar placering. Förytterligare I 000 människor i län diskuterar man nedläggning, och kanskedet blir fler ändå. Vad vill industriministern göra åt delta? Industriministern har i varje fall avsvurit sig alltansvar för den här utvecklingen. Det är styrelserna, det är förelagen, det ärkommunerna, det är länsorganen som skall klara allt. Men tala då orn för osshur de skall göra det! Vilka resurser har de för detta? Det räcker inle längrerned att hänvisa till dessa organ, utan här måste till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Jag är väl i likhet med andra litet förvånad, för nuhänvisar regeringen till att sysselsättningsläget i landet har förbättrats. Ja,det är att ha små anspråk måste jagsäga, rned tanke på den lilla ökning som harskett. Man hänvisar till att man skall utnyttja möjligheterna till yrkesmässigrörlighet, som det heter så fint i svaret. Vad är det? Jo, ingenting annat änden flyttlasspolitik sorn sade att fördömde. Men nusitter en centerpartisfisk industriminister och rekommenderar att en flyttningskall ske, även om det som sagt så fint heter att det är fråga om yrkesmässigrörlighet. Industriministern representerar det parti som för någramånader sedan gick ut och talade om att man skulle skapa 400 000 nya jobb,varav 270 000 inom industrin. Då uppfattade vi det såsom ett löfte. Senaresades det att det var en målsättning. Jag skulle vilja fråga; Vilkenmålsättning har ni inom och vilken målsättning har industriministern idetta avseende? Det går inte att bara justera befolkningstalen, utan det måsteockså göras någonting ute i länen om ni skall bli trodda. Om sysselsättningen i län ARNEANDERSSON i (s): Här har i allt väsentligtdiskuterats frågor som berör verksamheten inom skogsniiringen.