prot · G309102 · 1979-12-31 00:00:00 — Som socialförsäkringsutskottet anfört i sitt betänkande1978/79:17 bör den omständigheten att besvärshandlingen ges in till en annanförsäkringsrätt än den som skall pröva besvären inte leda till att man riskeraratt besvärsrätten går förlorad, vilket blir fallet enligt gällandebestämmelser. Detsamma gäller när besvär över en försäkringskassas eller riksförsäkringsverketsbeslut felaktigt sänds till försäkringsöverdomstolen. Regeringen har därför i proposition 1979/80:128, somlämnats till , bl. a. föreslagit en komplettering avlagtexten på denna punkt. Ändringen innebär att en besvärshandling skall godtasäven om den i rätt tid getts in till en annan försäkringsdomstol än den somskall pröva besvären. ANNA-GRETASKANTZ (s); Jag tackar socialministern för svaret. I min motion nr 510, som jag lämnade under den allmännam.otionstiden , påpekade jag det orimliga i att begära attvarje enskild försäkrad skall klara av sådana byråkratiska finesser som i när det gäller besvär i socialförsäkringsärenden. I motionen föreslog jagatt besvärshandling skall kunna tas upp till prövning oavsett vilkenförsäkringsrätt den har inkommit till. beslöt med bifall till minmotion ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Trots att gått sedan fattadebeslutet har ännu ingen ändring skett i de regler som gäller och som kan fåolyckliga konsekvensc: för den som vill överklaga beslut.Jag har till för någon vecka sedan levt i den tron att det beslut som riksdagentog har verkställts. Det är med förvåning jag konstaterat att såinte skett. Det är enligt min mening en upprörande nonchalans mot ,och det är till uppenbar nackdel för mänga försäkrade. Jag har svårt att förstå att det skall behöva ta ett årför att få till stånd en ändring som begärt. Det gäller ingen kostsamreform, och den belastar inte en hårt ansträngd budget. Men ändringen är avstort värde för den som vill överklaga en försäkringskassas beslut. Det kangäila indragning av sjukpenning, avslag på ansökan om värdbidrag till familjmed ett svårt handikappat barn, ansökan om handikappersättning, förtidspensionosv. Det är enligt min mening fråga om en fullständigt onödigförsening. som förflutit sedan fattade beslutet finnsdet risk för att försäkrade skickat sin besvärsskrivelse till felförsäkringsrätt och därmed inte fått sitt ärende prövat i högre instans. Regeringens handläggning av det här ärendet visar att detär nödvändigt att vi kontrollerar att fattade beslut följs. Det är i varje fallvad jag personligen har lärt mig. Det är bra att regeringen nu har lagt fram enproposition. Jag tycker kanske att den kommer elva eller ,men det är ändå glädjande att vi nu får en ändring till stånd på denna punkt. Jag vill bara tillägga att jag beklagar attdenna ändring inte kommit till stånd tidigare. Jag skall inte gå närmare in påomständigheterna kring dröjsmålet. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Föredrogs och hänvisades 1979/80:1913och 1914 till lagutskottet Medelsanvisningen till radio och television, m. m. § 12Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1979/80:163 § 13 Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /80:24 med anledning av proposition 1979/80:100 såvitt gällermedelsanvisningen till radio och television, m. m., jämte motioner. TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför punkterna 1 och 2. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande båda punkterna i betänkandet. Punkt 1 (Radio och television) Regeringen hade i proposition 1979/80:100, bil. 12() s. 66-91, föreslagit att 1. anta i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i radiolagen (1966:755), 2. anta i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i lagen om avgift för televisionsmottagare(1978:478), 3. godkänna i propositionen angivetförslag till den på grundval av investeringsplanen beräknade medelsförbrukningenför , 4. godkänna i propositionen angivnaförslag till medelsberäkningar för , 5. medge regeringen bemyndigande attav konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst avföreslagna totala investeringsmedel till och , 6. medge attteleverket lämnades det beställningsbemyndigande som förordats i propositionen, 7. godkänna ipropositionen angivna förslag till medelsberäkningar för , Medelsan visningen till radio och television, m. m. 8. godkänna i propositionen angivet förslag tillmedelsberäkning för radionämndens verksamhet. Medelsberäkningen i propositioneninnebar för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten att förteleverkets investeringar beräknades 85,7 milj. kr. och för dess driftkostnader214,5 milj. kr., medan för investeringar beräknades 79,0 milj.kr. och för dess driftkostnader 1 127,5 milj. kr. För byggnadsstyrelsensinvesteringar beräknades 15,0 milj. kr. Kostnaderna för radionämndensverksamhet beräknades till 1.3 milj. kr. Sammanlagt innebar detta utgifter om 1523,0 milj. kr. I den för beräknade driftkostnaden lågenligt propositionen en resursförstärkning för programverksamheten under nästabudgetår om 45,5 milj. kr. Detta borde enligt propositionen möjliggöra enfortsatt satsning på den regionala riksprogramproduktionen samt, inte minst, kvalitetssatsningar.I propositionen betonades också vikten av att medel avsattes för olika formerav frilansengagemang. Den i propositionen föreslagna ändringen i lagen om avgiftför innehav av televisionsmottagare innebar att den allmänna mottagaravgiftenhöjdes från . per kalenderkvartal och atttilläggsavgiften för innehav av färg-TV höjdes från . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:188 av m. fl. (m), vari yrkats attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som anförts i motionenom fördelningen mellan dotterbolagen av de ökade anslagen till , 1979/80:208 av (), 1979/80:285av () och (), 1979/80:286av m. fl. (m), 1979/80:373 av m.fl. (c), vari yrkats att som sin mening gav regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalradions utveckling och Radiosmedelsfördelning, 1979/80:503 av (), vari yrkats att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförts omlokalradions utveckling och medelsfördelning. 1979/80:509av m. fl. (vpk),vari yrkats 1. att beslutade ange nya riktlinjer förSR-koncernens verksamhet innebärande a) att moderbolaget gavs övergripande ansvar förverksamheten och utökade funktioner bl. a. genom att koncerngemensammaoperativa organ förlades dit. b) attomorganisationen stoppades och att utvärdering av den skedde, c) att utbyggnadenav regional-TV uppsköts till nästa avtalsperiod, d) att kvalitetshöjning genom ökad inhemsk teater- ochunderhållnings produktion, mer genomarbetade kultur- och samhällsprogram m. m. priori terades och skulle ske med tillvaratagande av resurser i , vars sändningstid inte minskades, e) attlokalradion gavs ökade resurser, bl. a. till bandverkstäder, 2. att beslutade uttala sig för att ettavtal för hela koncernen skulle slutas mellan staten och SR med riktlinjer som innebar a) att kravet på opartiskhet iprogramverksamheten skulle gälla det totala utbudet, b) att yttrandefriheten i rundradionskulle gälla lika för alla, c) att demokratistadgandet skullebibehålla sin hävdvunna innebörd men med tillämplighet också på jämlikhetmellan könen och andra jämlikhetsfrågor, 3. att beslutade att 54,5milj. fick tas i anspråk ur radiofonden utöver regeringens förslag, 4. att hos regeringen skulleanhålla om en utredning som skulle se över finansieringsfrågan förradion och televisionen, 5. att riksdagenuttalade att SR borde utträda ur (), 6. att riksdagenuttalade att ambitionsnivån för lokalradion borde höjas och därmed avvisaderegeringens förslag beträffande lokalradions målsättningar, 1979/80:515 av m. fl. (m), 1979/80:539av m. fl. (s), 1979/80:644av (), 1979/80:645av tredje vice talmannen (), 1979/80:647av m. fl. (s), 1979/80:648av m. fl. (m), 1979/80:652 av m.fl. (s), vari yrkats att uttalade att lokalradion fortfarande behövdeförstärkta resurser för att klara sin verksamhet. Medelsan visiiingen till radio och television, m. m. 1979/80:653av m. fl. (m), 1979/80:761 av (). 1979/80:1229av (). 1-, inon_ 1979/80:1233 av m.fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats , , . . 1. att beslutade att somsin mening ge regeringen till känna Medelsanvisningen b b t, t, ,.,, ,. , , 1 a) vad som i motionen anförts ommedelstilldelningen, tulradio och tele- ' . . b) vad som i motionen anförts om lokalradion, vision, m. m. ' 1979/80:1234 av i (c), 1979/80:1236 av ochElla (båda c) såvitt nu var i fråga. 1979/80:1238 av m. fl. (s), 1979/80:1242 av m.fl. (m, s, c, fp), vari yrkats att som sin mening gav regeringen tillkänna att det var angeläget att lokalradions utbyggnad inte stoppades utan attden fick del av de reformpengar som anslogs till , 1979/80:1243 av m.fl. (s, m, c, fp, vpk), vari yrkats att beslutade hos regeringenanhålla att det mellansvenska regional-TV-distriktet byggdes ut i enlighet medtidigare planering, 1979/80:1245 av (), 1979/80:1247 av och (bådac). 1979/80:1250 av m.fl. (c, s, m, fp), vari yrkats att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om medelsfördelningen inom ochmöjligheterna att förverkliga målsättningen för lokalradion, 1979/80:1251 av och (badac), 1979/80:1255 av och (bådam). 1979/80:1259 av (), vari yrkats attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförtsom betydelsen av en utbyggnad av lokalradion för att förstärka demokratin pådet lokala och regionala området. 1979/80:1271av m. fl. (s). 1979/80:1272 av (), 1979/80:1273av m. fl. (c), vari yrkats 1. att beslutade anhålla attregeringen vidgade närradiokom-mitténs uppdrag i enlighet med vad som anförts imotionen, 2. att beslutade uttala attden på detta sätt vidgade verksamheten fick bedrivas t. o. m. 1982 innanslutlig utvärdering skedde. 1979/80:1671 av m. fl. (fp, m, c), 1979/80:1676 av m.fl. (s), vari yrkats att som sin mening gav regeringen till känna vadsom i motionen anförts om fördelningen till lokalradion i vad gällde de ökadeanslagen till , Medelsanvisningen till radio och television, m. m. 1979/80:1678 av m. fl. (m). 1979/80:1681 av Hans Nyhage m. fl. (m, c, fp) och 1979/80:1685av m. fl. (s, c). 1. att riksdagenskulle anta det i proposition 1979/80:100 framlagda förslaget till lag omändring i radiolagen (1966:755), 2. att riksdagenmed anledning av proposition 1979/80:100 och vad utskottet anfört skulle antadet av utskottet framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1978:478) omavgift för innehav av televisionsmottagare, innebärande att den allmännamottagaravgiften skulle utgöra . 3. att riksdagengodkände det i proposition 1979/80:100 angivna förslaget till den på grundvalav investeringsplanen beräknade medelsförbrukningen för , 4. att medgav regeringen bemyndigande attav konjunkturmäs siga eller andra skäl anvisa ytterligare högst av föreslagna totala investeringsmedel till , 5. att medgav att televerketlämnades det beställningsbemyndigande som förordats i propositionen, 6. att med bifall tillproposition 1979/80:100 och med avslag på motion 1979/80:509 yrkande 3 godkändei propositionen angivna förslag till medelsberäkningar för . 7. att godkände iproposition 1979/80:100 angivet förslag till medelsberäkning för radionämndensverksamhet, 8. att skulle avslå motion1979/80:509 yrkandena 1 a och 1 b om nya riktlinjer för Radiosverksamhet, yrkande 2 om ett nytt avtal mellan staten och ochyrkande 5 om medlemskap i , 9. att skulle avslå motion1979/80:1678 om en granskning av och dess dotterbolagsverksamhet, 10. att skulle avslå motion 1979/80:1233 yrkande1 a om kvotering av driftmedelsanslag, Medelsanvisningen till radio och television, m. m. 11. att skulle avslå motion1979/80:509 yrkande 4 om en utredning av frågan om finansieringen av radion ochtelevisionen, 12. att skulle avslå motion1979/80:1229 om en parlamentarisk utredning angående den framtidafinansieringen av den allmänna TV- och radioverksamheten, 13. att med anledning avproposition 1979/80:100 och motionerna 1979/80:188, 1979/80:373, 1979/80:503,1979/80:652, 1979/80:1233 yrkande 1 b, 1979/80:1242,1979/80:1250,1979/80:1259och 1979/80:1676 som sin mening gav till känna för regeringen vad utskottetanfört om tilldelningen av medel till lokalradion, 14. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:509 yrkandena 1 e och 6 om lokalradion, 15. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:647 yrkande 1, 1979/80:1234 yrkande1,1979/80:1238 yrkande 1 och 1979/80:1271 yrkande 1 om lokalradion, 16. att riksdagenskulle avslå motionerna 1979/80:1238 yrkande 3 och 1979/80:1685 om ett beslutav om tilldelning av resurser till lokalradion, 17. att skulleavslå motionerna 1979/80:1238 yrkande 2 och 1979/80:1271 yrkande 2 om enprioritering av skogslänen vid fördelningen av lokalradions resurser, 18. att skulle avslå motionerna 1979/80:647yrkande 2, 1979/80:1234 yrkande 2, 1979/80:1251 och 1979/80:1681 om lokalradion i , 19. att skulle avslå motion 1979/80:644 omlokalradion i län, 20. att skulle avslå motion1979/80:1671 om lokalradion i , 21. att skulle avslå motion1979/80:539 om lokalradion i , 22. att skulle avslå motion1979/80:1243 om regional-TV i det mellansvenska distriktet, 23. att skulle avslå motion1979/80:509 yrkande 1 c om att utbyggnaden av regional-TV skulle uppskjutastill nästa avtalsperiod, 24. att skulle avslå motion1979/80:1247 om administrationen av TV:s mottagaravgifter, 25. att skulle avslå motion1979/80:208 om radions morgonandakt, 26. att skulle avslå motion 1979/80:285 omandelen kristna program, 27. att skulle avslå mofionerna 1979/80:515och 1979/80:1255 om förekomsten av svordomar m. m. i programmen, 28. att skulle avslå motion 1979/80:645 omskyldighet för programföretagen att genom programverksamheten verka för nyktra lev nadsvanor. 29. att skulle avslå motion1979/80:761 om alkoholinformation och alkoholinslag i programmen, 30. att skulle avslåmotionerna 1979/80:648 och 1979/80:1272 om redovisningen av kvinnligaidiottsresultat. 31. att skulle avslå motion1979/80:1236 såvitt gällde en översyn av avtalet med , 32. att skulle avslå motion1979/80:1245 om överläggningar med om våldsinslag i programmen, 33. att skulle avslå motion1979/80:286 om reprissändningar i radio och TV, 34. att skulle avslå motion1979/80:509 yrkande 1 d om nya riktlinjer för programverksamheten, 35. att skulle avslå motion1979/80:653 om programannonseringen i Röster i Radio/TV, m. m., 36. att som sin mening gavtill känna för regeringen vad utskottet med anledning av motion 1979/80:1273anfört om närradiokommitténs verksamhet. Medelsanvisningentill radio och television, m. m. Följande två reservationer hadeavgivits av , , , ,, i Kumla och (alla s): beträffande granskning avSveriges Radios och dess dotterbolags verksamhet, vari reservanterna ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av dem angiven lydelse, 2. beträffande frilansniedverkan ochkvotering av driftmedelsanslaget, vari reservanterna ansett att utskottet under10 bort hemställa att med anledning av motion 1979/80:1233 yrkande1 a som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört omkvotering av driftmedelsanslag. Vid denna punkt hade avgivits särskilda yttranden 1. beträffanderiktlinjer för radiokoncernens verksamhet av , ,, , , i Kumlaoch (alla s), 2. beträffande utredning angående denframtida finansieringen av den allmänna radio- och TV-verksamheten av ToreNilsson, och (alla m). Punkt 2 (för verksamhet vid ) Regeringen hade under punkt E 1 (s. 579-582) föreslagitriksdagen att till för verksamhet vid för /81 anvisa ett reservationsanslag av . Medelsan visn ingen till radio och television, m. m. I detta sammanhang hade behandlats motion 1979/80:510 avLars m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade att till nuifrågavarande ändamål anvisa ett i förhällande till regeringens förslag med . att med bifall till proposition 1979/80:100 ochmed avslag på motion 1979/80:510 till för verksamhet vidSveriges för /81 anvisade ettreservationsanslag av . Det har snart gått riksdagenfattade sitt beslut om radions och televisionens verksamhet inför en nyavtalsperiod. De frågor som nu skall ta ställning till rör alltså dettredje verksamhetsåret av den nya avtalsperioden. Det kan därför vara lämpligtatt redovisa några viktiga erfarenheter. En viktig förändring som följde på riksdagsbeslutet år1978 gällde radio-och TV-verksamhetens organisation. Ett av syftena med omorganisationen av varatt ge förutsättningar för en mera rationell verksamhet, att minska byråkratininom företaget, att decentralisera, att förkorta beslutsvägarna. Hur har det nu gått med detta? Det är ännu för tidigt attuttala sig mera definitivt därom. Omorganisationen är ännu inte fullständigtslutförd. Jag vill i sammanhanget starkt framhålla att de beslut somstatsmakterna fattade 1978 bara avsåg riktlinjerna för hur koncernen skulle vara organiserad . Även om vår tanke var att den nyaorganisationen skulle kunna göras effektivare än den gamla, så vilade ändåansvaret för genomförandet av besluten på de nya styrelserna och på de nyaföretagsledningarna. För dem var omorganisationen självfallet ingen lättuppgift: den skulle genomföras , och det skulle ske somprogramverksamheten pågick i full och utökad skala. Vi har alla - nästan till leda - fått höra vilket trasselomorganisationen har inneburit, hur dum och ogenomtänkt den har varit. Vi harfått höra att byråkratin inte alls skulle ha minskat utan tvärtom ökat, hur nyachefer utsetts på löpande band sä att de nu nästan borde stå staplade påvarandra. De väsentliga delarna av omorganisationen genomfördesunder /79, och i princip trädde den nya organisationen i kraftden , alltså för ett drygt halvår sedan. Det var alltså 1978/79 somvar det riktigt trassliga året, då man dels hade att bedriva det löpandearbetet enligt den gamla organisationen, dels hade att planera och genomföraden nya organisationen. Man hade alltså kunnat vänta sig att just det åretskulle vara kritiskt med hänsyn till administrationens tillväxt. Och jämför manpersonalstatistiken i årsredovisningar, så finner man mycketriktigt att personalen ökade med 300 personer inom koncernen eller med Den30 var antalet tillsatta tjänster inom hela koncernen 5 031, och den30 hade antalet tillsatta tjänster ökat till 5 331. Var har då dessa 300 nya tjänster hamnat? Jo, SverigesRadios egen personalstatistik visar följande: 120 tjänster har gått till lokalradion. 10 tjänster hargått till utbildningsradion och till det "gamla" haralltså bara gått ca 170 av de nya tjänsterna. Men de tjänster som gått till "gamla" SverigesRadio då - är inte det bara byråkrater? Nej, inte om man får tro personalstatistiken. De nyatjänsterna har enbart gått till programproducerande och sändande enheter: 60nya tjänster har gått till riksradion, och , 50 nya tjänster har gåtttill tekniken. 70 nya tjänster - drygt - har gått till utbyggnaden avdistrikten. Den gemensamma administrationen och servicen har minskatmed ca 10 tjänster. Men kan då inte byråkratiseringen ha ökat inomprogramenheterna? Det är möjligt att så är fallet, men personalstatistikensuppgifter pekar även här åt annat håll: 100 nya tjänster utgörs avprogrampersonal, varav 80 i och 20 i distrikten. 70 nya tjänster hargått till teknisk personal, varav 30 i och 40 i distrikten. Gruppen"övrig personal" - alltså de s. k. byråkraterna - har minskat medprecis 1 tjänst. Alla de siffror jag nu har nämnt är naturligtvis barastatistik, och med statistik kan man alltid ljuga. Men jag vill understryka attdet är egen statistik från årsredovisningen som jag har använt,och jag har inget skäl att tro att den medvetet skulle ha utformats i syfte attförminska problemen i samband med omorganisationen. Jag har full förståelse för att omorganisationen harmedfört omställningsproblem som kan ha upplevts som ökad byråkratisering. Menskall jag utgå från personalstatistiken, så tycks de nya företagen ha varitmycket försiktiga med att institutionalisera eventuella tendenser tillbyråkratisering i form av nya administrativa tjänster. Det tycker jag ärhoppfullt. Min tro är alltså att den nya organisationen, när den väl har sattsig, skall visa sig bli effektivare och ge ökade resurser förprogramverksamheten, precis som vi räknade med när vi utarbetade förslaget iutbildningsdepartementet. Menprogrammen, har de verkligen blivit bättre? Det återstår att se. har fått sammanlagt110 milj. kr. i rena reformpengar , och dettafillsammans med en effektivare organisation bör ge ett mycket märkbart synligtutslag i programmen. Men många av effekterna märks först efter några år.Särskilt produktionen av TV-program kräver omfattande planering och förberedelser,och vi kan inte förvänta oss att se frukterna av våra satsningar.Men jag tror att vi kan hysa gott hopp för framtiden. Ett av de mera besynnerliga argumenten emot den nyaorganisationen av har varit att yttrandefriheten skulle blimindre om sändningsrätten delades på flera företag än om ett företag harmonopol på att sända radio- och TV-program. Medelsan visn ingen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen fill radio och television, m. m. är det ju i själva verket så, att ett av motiven föromorganisationen har varit att vidga mångfalden. I det gamla Radiotillkom det ytterst en enda person - radiochefen - att fatta beslut iprogramfrågor. är vart och ett av programföretagen självständigt iprogramfrågor och kan fatta sändningsbesluten på egen hand. Det vore verkligenkonstigt om ökad decentralisering just på radio- och TV-områdena skulle ledatill större enhetlighet. Ännu har jag inte hört någon påstå attyttrandefriheten och mångfalden skulle öka om det bara fanns en dagstidning ilandet. Det kritikerna mera specifikt skjuter in sig på är detförhållandet att radioproposition säger att ett partiskt ellerosakligt program inom ett av programföretagen inte kan balanseras av ett programsom sänds av ett annat företag. Det är i och för sig riktigt att detta är enföljd av omorganisationen av . Men de som kritiserar detta börgöra klart för sig vad de egentligen menar. Skulle det verkligen vara rimligtatt riksradion var partisk till förmån för kärnkraftsmotståndarna iförhoppningen att TV skulle vara partisk till förmån för anhängarna avkärnkraft? Skulle detta vara rimligt ens om riksradion och televisionentillhörde samma företag? Det rimliga bör väl i stället vara att de ansvariga iförsta hand försöker se till att varje program för sig uppfyller radiolagensoch radioavtalets krav på saklighet och opartiskhet. Om de ansvariga finner attett program brister i detta avseende men att det av ett eller annat skäl ändå börsändas bör man se till att det balanseras av ett annat program. Denbalanseringen bör då vara medveten, t. ex. i den formen att man planerar in ettannat program, som kan balansera det som brast i saklighet och opartiskhet. Detär då givet att i den nya organisationen riksradion inte kan ha någotinflytande över eller ansvar för vad som sänds i TV. Det är alltså logiskt attbalansen skall uppnås inom ramen för vad riksradion eller något annatprogramföretag självt sänder. Det är inte förvånande att den föreståendefolkomröstningen om kärnkraften utlöst en debatt om hur bestämmelserna omopartiskhet och saklighet i radio och TV skall tolkas och tillämpas. Däremot är det förvånande att flera som tagit till ordatycks ha för sig att de nu gällande föreskrifterna skulle vara nya och att detförst i och med radiopropositionen 1978 skulle ha blivit aktuellt med krav påskälig balans mellan olika uppfattningar. Kravet på opartiskhet och saklighet har under mycket långtid funnits i det avtal mellan staten och som reglerarverksamheten. Redan när 1966 skrev en ny radiopropositionkunde han hänvisa till sådana bestämmelser i avtalet - och de var inte nya.Samtidigt föreslog han att detta krav, som "innehåller den grundläggandeskyldigheten för företaget", skulle regleras i samma ordning somföretagets grundläggande rättighet, dvs. Det skedde också, ochsedan dess återfinns detta åliggande i radiolagen.