prot · G30986 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:86 § 1 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. § 2 Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning av gummistövlar m. m. Handelsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:294, och anförde: har frågat mig vilka åtgärderjag, eventuellt tillsammans med arbetsmarknadsministern, tänker vidta för attsäkra fortsatt svensk produktion av gummistövlar, lätta gummiskor ochtennisbollar. Som svarpå frågan vill jag anföra följande. Av försörjningsberedskapsskäl har fr. o. m, år1977 erhållit statligt stöd för att upprätthålla viss produktion ochproduktionskapacitet i fråga om gummistövlar. slöts ett avtal mellan överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) och Tretorn , Enligt avtalet skulleföretaget erhålla försörjningsberedskapslån på totalt 19,5milj. Enligt ett särskilt sysselsättningsavtal skulle företaget under år1979 härutöver erhålla ett särskilt bidrag. Inte desto mindre begärde Tretorn senarehos ÖEF att ytterligare försörjningsberedskapslån skulle utgå för . ÖEFfann emellertid inga skäl att ändra avtalad kapacitetsersättning. Regeringen har intagit samma ståndpunkt som ÖEF. Inom debegränsade ekonomiska ramar som det ekonomiska försvaret har till sittförfogande måste en lång rad angelägna behov kunna tillgodoses. Jag vill härpeka på kravet att trots starkt ökade kostnader upprätthållaförsörjningsberedskapen på olje- och tekoområdena. Detta innebär att noggrannaöverväganden måste göras både då det gäller vilka varor som skall ansesoundgängliga från försörjningsberedskapssynpunkt och i fråga om valet avmetoder för att tillgodose behoven. Då det gäller produktion av lättgummiskor vill jag nämnaatt Tretorns tillverkning upphörde . Någonanledning att av försörjningsberedskapsskäl stödja en tillverkning avtennisbollar kan inte föreligga. Som arbetsmarknadsministern framhöll i i decemberkommer självfallet alla tillgängliga arbetsmarknadspolitiska medel att sättasin för att söka lösa problemen för de anställda vid . Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning avgummistövlar m. m. Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning avgummistövlar m. m. Jag har inhämtat att Näringslivsdelegationen i Malmöhuslän har tagit initiativ till en konsultundersökning. Syftet med undersökningenär att fä fram förslag som kan medföra fortsatt produktion hos ochdärmed i möjlig utsträckning bereda fortsatt sysselsättning åt den nu varsladepersonalen. Jag vill gärna tacka handelsministern för svaret. Tyvärrtycker jag att det ger uttryck för en kallsinnig passivitet som är djuptoroande. Personer som finns nära inpå Tretorn i är intekallsinniga. De är faktiskt upprörda över det sätt på vilket denna fråga harhandlagts. Vi får komma ihåg att Tretorn så sent som sade attefterfrågan på gummistövlar och golfskor var god. Och de anställda vet attföretaget har svårt att leverera alla i efterfrågade stövlar och attkapaciteten egentligen skulle kunna ökas. Ändå vill - troligen avekonomiska skäl - lägga ner denna tillverkning, som är mycket specialiserad ochsom företaget är helt ensamt om i . Läggs denna tillverkning ner, kommervi i fortsättningen inte att producera gummistövlar i , Gummistövlar är faktiskt en livsviktig vara för mångabetydelsefulla delar av vårt land - för försvaret, för den viktigalivsmedelsindustrin och för den ekonomiskt mycket betydelsefulla gruvindustrin. På Tretorn finns nya effektiva maskiner för dennaproduktion och specialtrimmad personal. Orderingången har alltså varit god. ochpriskänsligheten är inte så stor på dessa speciella arbetsstövlar. Man förståralltså att personalen vid Tretorn och befolkningen i är upprördaöver vad som har skett. Jag har tidigare med handelsministern tagit upp frågan omatt eventuellt skulle kunna samarbeta med andra skoindustrier somstaten stöder av beredskapsskäl. vill lägga ner, men jag undrar ändåom inte regeringen bör medverka till att produktionen fortsätter under dessaförhållanden. Skulle inte kunna överleva som ett bolag inomSkogruppen AB? I anslutning till detta vill jag också frågahandelsministern: kontakter harförekommit mellan ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar och Tretorn? Har koncernledningen varitvillig att fortsätta produktionen av stövlar och lättgummiskor med visstförsörjningsberedskapslån eller -bidrag? Har man varit villig att överlämna produktionentill annan producent? HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Man kan inte säga att vi har visatkallsinne här, , eftersom regeringen ju faktiskt har varitberedd att ge och har givit omfattande stödpengar till Tretorn under årenslopp. Vi har också haft ett avtal som varit giltigt och täckt åren t. o. m.1981. Att företaget efter att man har slutit ett sådant avtal begärytterligare pengar ger underlag för enviss eftertänksamhet beträffande vad som är klok politik fortsättningsvis -det finns ju inte outtömliga förråd av pengar för att klara försörjningsberedskapen.När dessutom överstyrelsen för ekonomiskt försvar anser att den har alternativför hur man skall få tillgång till en sådan produkt som gummistövlar i ettkrisläge måste regeringen komma fram till de slutsatser som vi i detta fall hargjort. Vi visar inte heller något kallsinne gentemot de anställdasom har drabbats av dessa stora påfrestningar. Vi får verkligen hoppas att deolika undersökningar som görs för att få fram förslag till hur åtminstonedelar av denna produktion skall kunna fungera skall vara framgångsrika. Enkonkurs innebär ju inte nödvändigtvis att all sysselsättning upphör. En konkursinnebär ju i själva verket att långivare och kapitalägare förlorar pengarna ochatt företaget, om det har minimal lönsamhet eller förmåga att betala löner, kanklara sig utan stora kapitalkostnader. Vi har haft omfattande överläggningarsåväl med överstyrelsen för ekonomiskt försvar som med Tretorn för att försökafinna någon form av lösning. Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning avgummistövlar m. m. GRETHELUNDBLAD (s): Jag tycker ändå att handelsministern med hänsyn till denoro som finns i världen och det ofta deklarerade ansvaret för landet borde setill att en så viktig produktion bibehålls i . Vad som kan komma atthända rent företagsekonomiskt, vilket också är upprörande, är att maskinernaflyttas ur landet och personal friställs. Vi vet alltså att ochNäringslivsdelegationen i försöker finna möjligheter att räddastöveltillverkningen genom att skapa en annan företagsstruktur eller attrekonstruera företaget pä något sätt. När det gäller skoförsörjningsberedskapen har jag ocksåtagit reda på att staten har bidragit till att fått 16 milj. kr.för att köpa fem företag i skobranschen som hade svårigheter. Man har ocksåunder innevarande budgetår givit dessa företag ett sammanlagt stöd genomförsörjningsberedskapslån på 11,6 milj. kr. Man har alltså från statens sidaredan satsat stora pengar på skoområdet. Därför kan inte gummistövlarna komma ien speciell situation. Och man behöver inte ange oljekrisen som skäl för attinte ge företaget ett lån. De bolag som inköptes av staten hade tillsammans 582anställda. Tretorn har 600 anställda som varslas om uppsägning, såkatastrofen är stor. Med anledning av det stöd som har givits via Skogruppen ABskulle jag vilja fråga handelsministern: handelsministern på förhand säganej till stöd för produktion av Tretornstövlar och eventuellt andra gummiskorgenom försörjningsberedskapslån, om produktionen kan fortsättas av ett annatföretag som övertar maskinutrustningen och om berörda arbetare och tjänstemänpå så sätt kan beredas fortsatt,arbete? Vill statsrådet på förhand säga nejtill en sådan lösning, som ändå ligger inom möjligheternas ram? 7 protokoll 1979/80:82-86 Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning avgummistövlar fji. Det är väl klokt att inte på förhand säganej, , lika väl som man inte heller bör säga ja på förhand. Manfår granska varje fråga och varje förslag till lösning med hänsyn till dessegna meriter, och det är vi beredda att göra. talar om den oro som finns i världen, ochjag vill instämma i det. Det är också anledningen till att vi trots de oerhörtstora kostnaderna på oljeområdet är i färd med att förbättra försörjningsberedskapeni det avseendet. 'Men vi liksom är ju i den belägenheten attvi, eftersom vi nu inte kan satsa på allting, måste väga varor mot varandra ochta hänsyn till vad som är allra mest angeläget urförsörjningsberedskapssynpunkt, och uppbyggnaden av oljelagren och satsningarnapå tekoindustrin drar med sig oerhört stora kostnader. Vad sedan gäller är ju det en företagsgruppsom nu har lyckats att komma på fötter och att få skoindustrin att delvisfungera på ett rimligt sätt. Det går inte att tvinga den att överta ytterligareföretag, vilket skulle kunna äventyra hela skotillverkningen. Jag tycker det är upprörande att man lugnt kan se på huren lönsam och modern produktion läggs ned, speciellt med tanke pä att dennaproduktion är av betydelse för landet. Vi vet dessutom att produktionen, om viskall köpa den på världsmarknaden, måste hämtas från länder som ligger långtborta. Det är möjligt att man kan få dessa stövlar till ett lägre pris iutlandet, men man kan dä absolut icke få den kvalitet som tillverkas vidTretorn AB. Företaget har en god orderingång, och det finns en storefterfrågan på stövlarna. År det då verkligen inte skäl för regeringen att påett mer aktivt sätt medverka till att den här produktionen bibehålls? Om enomstrukturering av företaget skulle kunna komma till stånd så att man kanbehålla personalen, som är specialtrimmad fördetta arbete, och så att man ocksåkan bibehålla maskinparken inom landet, finns det då inte anledning förregeringen att liksom när det gäller annan skotillverkning försöka att medolika försörjningsberedskapslån och liknande hjälpa till att få ordning även påden här tillverkningen? Jag tror att man i bland dem som står dennaindustri nära med stor tillfredsställelse skulle hälsa ett något mer positivtbesked från statsrådet i denna fråga. Jag vet att detta också gäller förlänsstyrelsen i . Handelsministern : Herr talman!Det är inte så att vi med lugn ser på vad som händer. Tvärtom är vi bekymradeöver vad som händer. Det är också fel som säger att vi med lugnskulle åse hur ett lönsamt företag läggs ned. Det är ju tvärtom så att dettaföretag, trots att det erbjudits omfattande stöd och trots att det slutit avtalom att fortsätta sin tillverkning t. o. m. senare deklarerar att det inte går, att det kostar ändå mycket mer pengar. Vi befinner oss i en situation där vi måste väga det enamot det andra-och det måste man ju i politiken, för det är inte bara attkommendera fram det man helst av allt skulle vilja ha gjort och att alltingsedan finns framdukat på bordet. Den socialdemokratiska näringspolitiken tycksf. n. gå ut på att man skall ta pengar från lönsamma företag för att stoppa indem i olönsamma företag. Men en sådan politik skulle innebära att det blevförfärligt dåligt med sysselsättningen framöver. Jag tycker att det är att geden ekonomiska politiken en verkligt kallsinnig utformning. Det går inte att gelöften bara för att det kan vara populärt och för att man kortsiktigt kanförvärva röster. Man säger att nu får det inte bli fler omställningar eller talom utveckling, men det iunebär ju att man hindrar utvecklingen för företag påorten som skulle kunna gå bra framöver. Genom att satsa pengar på företag medde största lönsamhetsbekymren slår man undan benen för de framtidasysselsättningsmöjligheterna. Om åtgärder för att säkra fortsatt svensk tillverkning avgummistövlar m. m. GRETHELUNDBLAD (s): har till följd av olika dispositioner och vissaolönsamma produktionsdelar fått ett underskott, men den del av produktionensom berör stövlarna - vilken i och för sig sköts av ett eget bolag inomTretorn, nämligen - är lönsam. Det är den som jag hemställerom att handelsministern skall försöka rädda, sä att den blir kvar i Sverige.Jag tycker att det är trist att behöva ha en svensk produktion utomlands avgummistövlar, trots att vi inom landet kunde ha haft en lönsam produktion. Idetta fall skulle både en aktiv näringspolitik och en god försörjningsberedskapkunna ge oss anledning att göra mera aktiva insatser för att ha den här delenav Tretorns produktion kvar i landet. Det gäller bl. a. gummistövlar och vissaandra skor. I ett avspärrningsläge är det dock av betydelse att ha kvar dennaproduktion. Det finns alltså ingen anledning att tala om olönsam produktion närdet gäller den här delen. Handelsministern : Herr talman!Jag måste verkligen reagera om någon ställer sig upp här i och görgällande att denna gummistövelsproduktion är lönsam. Det är ändå att gå ettsteg för långt. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, olika konsulter m. fl.har granskat denna tillverkning och funnit att den i högsta gradär olönsam. Det är ju därför man har skjutit till pengar. Varför har GretheLundblad tidigare i röstat . "ör bidrag till uppehållande av gummistövelsproduktionenom den är lönsam? Är så pigg på att dela ut skattebetalarnaspengar att hon sitter här och röstar för bidrag på 20 milj. kr. fill ett redanlönsamt företag? Det är ju alldeles orimligt. Jag reagerar mot att man försökersprida uppfattningen att det här rör sig om någonting så fantastiskt orimligtsom att ett lönsamt företag läggs ned. Är det lönsamt medgummistövelsproduktion måste man fråga sig Om sjukskrivning vid förlossning varför vibehöver skjuta till statspengar. linje är heltoförklarlig. Jag har försökt att förklara att det finns olikaproduktionsdelar inom Tretorn och att de inverkar på varandra. Men trots höjde priserna på gummistövlar , har efterfrågan kvarstått. Detfinns ingen större priskänslighet, eftersom det är en bra vara som behövs här ilandet. Därför är personalen och andra i rätt upprörda överatt denna produktion skall läggas ned, tydligen av rent företagsfinansiellaskäl. Jag tycker att regeringen borde undersöka frågan närmare. Länsstyrelsenskulle nog också bättre kunna kartlägga vad som har hänt. Det finns ingen större anledning att fortsätta den härdebatten, eftersom handelsministern inte vill förstå att det föreliggerspeciella skäl för denna produktion. Vi får väl hoppas att folk inom länet ochlänsstyrelsen agerar mera aktivt för ett bibehållande av den här produktionenoch att vi skall kunna omvända även handelsministern, så att han inågon mån vill stödja en omkonstruktion av företaget. Handelsministern : Herr talman! Omdenna tillverkning är lönsam - dvs, om konsulter, revisionsbyråer,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, näringsutskottet och andra instanser somhar granskat företaget och studerat de olika divisionernasproduktionskostnader har blivit vilseledda - är jag övertygad om attNäringslivsdelegationen i snart kommer att se att produktionen ärlönsam, varefter företaget drivs vidare och inte behöverföreslå något ytterligare statsstöd. har ju här i riksdagenvarit med om att anslå en mängd miljoner till företaget, som tydligen äralldeles tokigt, eftersom det håller på attlägga ned en lönsam verksamhetsgren.Men kapitalismen är inte fullt så dum, . att den lägger nedlönsamma tillverkningar. Överläggningen var härmed avslutad. §3 Om sjukskrivning vid förlossning Statsrådet erhöll ordet för att besvaraKailn (vpk) anmälda fråga, 1979/80:310, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att rekommendationer omsjukskrivning vid förlossning skall följas. har däreftermeddelat att ordet sjukskrivning skall ersättas med ordet utskrivning. I den dåvarande medicinalstyrelsens cirkulär 1960:40 medråd och anvisningar för spädbarnsvården på förlossningsanstalt (nyföddhetsvård) sägs att moderns vårdtid på förlossningsanstalt helst intebör understiga . Utvecklingen har därefter gått mot kortarevårdtider. I en utredning av om förlossningsvårdensorganisation (redovisar 1973:35) anges medelvårdtiden år 1970vid okomplicerade förlossningar till ca . Samma medelvårdtid redovisasför . Det är väl känt att nyblivna mödrar ofta har en starkhemlängtan. Bl, a, detta förhållande har utgjort motiv för att effektiviseravården. Systematisk undervisning i mödra- och barnavård finns numera på deflesta BB-avdelningar i landet. På vissa håll har man förkortat vårdtiden påBB-avdelning avsevärt genom att inrätta särskilda lättvårdsavdelningar förnyförlösta kvinnor och genom samarbete med hemsjukvården. Utvecklingen inom förlossningsvården har sålunda lett tillbl. a. kortare vårdtider och försök med öppna och halvöppna vårdformer somkomplement till sjukhusvården.. Det är därför inte möjligt att enbart medledning av medelvårdtiden bedöma om mödrarna erbjuds en godförlossningsservice. Förhållandena inom förlossningsvården är inte sådana attde påkallar några åtgärder från regeringens sida. Jag vill erinra om att svenskförlossningsvård internationellt åtnjuter ett utomordentligt gott anseende. Om sjukskrivning vid förlossning KARINNORDLANDER (vpk): Jag tackar hälsovårdsministern för svaret.Jag håller med om att vi har haft och fortfarande har en braförlossningsvård i vårt land. Till grund för detta finns ett riksdagsbeslutfrån , där enligt sjukvårdslagen skyldighet föreligger försjukvårdshuvudmännen att ombesörja såväl sluten som öppen förlossningsvård.Genom en utbyggd mödrahälsovård, som omfattar såväl förvärd och eftervård sombehandling av de sjukdomar som föranletts av graviditeten eller förlossningen,barman i stor utsträckning eliminerat riskerna för både mödrar och barn isamband med förlossning. Vi ser allvarligt på det förhållandet att ansvarigasjukvårdspolitiker tar en tillfällig nedgång i barnafödandet som motivering fören minskning av insatserna och antalet vårdplatser inom kvinnosjukvården. Dennedgång i födelsetalen som främst skett harf. ö. redan vänt. Det finns flera exempel på hur påtvingad sysslolöshet-ungdomsarbetslösheten - påverkat barnafödandet samt på att mödrarna blir alltyngre. Vi har i befolkningen en ungdomstopp, den s. k. 16-årspuckeln, vilketockså tyder på att vi får räkna med ett ökat barnafödande under de närmasteåren. I , där frågan om nedläggning avkvinnoklinikerna är högaktuell, redovisas följande siffror som gäller antaletförlossningar i förhållande till antalet förlossningsplatser: 1978 fanns det460 vårdplatser, och antalet förlossningar var 17 500. räknar vi medatt det skall finnas 410 platser för 19 800 förlossningar. Antalet vårdplatserhar alltså minskat med 50 under samma fid som antalet förlossningsar ökat med 2300. För övriga delar av landet vände födelsesiffrorna 1979. Eftersom vårdplatserna på kvinnokliniker inte enbart ärförbehållna förlossningsvården betyder varje indragen plats att vi får ett ökattryck på en Om sjukskrivning vid förlossning snabbaregenomströmning av patienter. Detta leder i realiteten till att nyblivna mödrarskrivs ut tidigare än rekommenderat. Det är viktigt för allamödrar, och särskilt för förstföderskor. att de får det stöd och den hjälp sombehövs för att de skall klara både den fysiska och den psykiska påfrestning somen förlossning innebär. För detta erfordras att rekommendationerna beträffandevårdtiden följs, I egenskap av sjuksköterska vill jag ställa följandefråga: Anser statsrådet att en nybliven mamma skall ha rätt att ligga kvar påförlossningen minst de rekommenderade om hon så vill? har också ställt eninterpellation till mig som ligger väldigt nära detta ämne. Jag anser det medhänsyn till detta lämpligt att gå in på en djupare diskussion om de härfrågorna i samband med besvarande av den interpellationen. Därför vill jag bara hänvisa till det svar som jag har avgivit. (vpk): Jag vill då ställa ytterligare en fråga till . Så sent som fattades det ett beslut här iriksdagen med anledning av proposition om föräldrautbildning. Där stod det attföräldrautbildningen under BB-tiden bör innebära att såväl fadern som modernfår aktivt delta i vården av barnet. Faderns deltagande bör få en organiseradform genom att han inbjuds att delta i föräldrautbildningen på BB, annan del av föräldrautbildningen föreslås att båda föräldrarna gestillfälle att diskutera sina upplevelser från förlossningen med t, ex, denbarnmorska som tjänstgjort vid tillfället. Det måste väl också höra till hälsovårdsministernsangelägenheter att se till att man kan genomföra det här beslutet som riksdagenhar fattat. Att vi skall gå in på interpellationen har jag inte hellermenat. Jag vill dock nämna att i lokalradion talade en förstföderskaom hur hon blev utskriven - mot sin vilja. En läkare talade omatt det fanns patienter som väntade på att få komma in. Trots att barnet hadegulsot och inte hade börjat äta blev hon hemskickad. Hon tyckte det var enmycket negativ upplevelse för en förstföderska att bli behandlad på detta sätt. Den fråga som jag ställde i slutetav mitt förra inlägg var: Anser hälsovårdsministern att kvinnor skall ha rättatt vara kvar på BB minst det rekommenderade antalet dagar? Det är alldeles självklart att om moderns ochbarnets tillstånd kräver en längre vård än den man kanske ursprungligen harberäknat, skall den vården ges. Det tycker jag som sagt är en helt självklarsak. Enligt 5 § sjukvårdslagen (1962:242) utövarsocialstyrelsen den högsta tillsynen över landstingens sjukvårdande verksamhet.Tillsynen sker genom inspektioner och överläggningar med huvudmän och personal.Jag utgår från att styrelsen kommer att se till att rättelse sker, omstyrelsen finner att förlossningsvården inte är tillfredsställande ordnad inomsjukvårdsområdet. I 31 § sjukvårdskungörelsen regleras överläkares ansvar.Där sägs att det åligger överläkare att ansvara för sjukvårdens behöriga ochändamålsenliga handhavande inom det verksamhetsområde som har anförtrottshonom. Detta innebär bl. a. att överläkare skall ge personalen de allmännadirektiv som behövs för att sjukvården skall bedrivas på ett lämpligt sätt. Avallmänna läkarinstruktionen (1963:341) följer vidare att alla läkare ärskyldiga att i sin verksamhet alltid handla i överensstämmelse med vetenskapoch beprövad erfarenhet. Det härgäller alldeles självklart också förlossningsvården. Om sjukskrivning vid förlossning KARINNORDLANDER (vpk): Det här låter naturligtvis mycket bra. ochdet är naturligtvis bra också i vissa fall. Men när det blir platsbrist, ställsju sjukhusledningen i den situationen att den måste göra prioriteringar- manhar helt enkelt inte mer än ett visst antal platser. Det är därför vi menar attdet inte är tillfredsställande att man drar in ytterligare platser, när vi vetatt det finns en brist just när det gäller kvinnokliniker. Som väl vet, förekommeringet ministerstyre i det här landet. Jag kan alltså inte gå till Stockholmsläns landsting, som det tydligen gäller här, och säga: Ni får inte lägga nernågra platser. Jag tycker också att drar litetförhastade slutsatser om situationen i landet som helhet av vad som händer iStockholms län. Förhållandena kan variera, och det kan i vissa fall vara bättreute i landet än vad det är just här. F. ö. tycker jag att vi kan fortsätta den här debatten isamband med att svar lämnas på den interpellation som harframställt i liknande frågor. (vpk): Det är möjligt att det är bättre på vissahåll ute i landet, men det har varit väldiga diskussioner från och till när manhar lagt ner kvinnokliniker och avstånden för de blivande mödrarna blivit alltlängre. Problemet är inte specifikt för , utan sammaförhållande råder i , - där måste man åka till --och på och flera andra platser i landet, men vi kan återkomma till dettai interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. Om s ve tiskt deltagande i familjeplaneringsprojekt iIndien § 4 Omsvenskt deltagande i familjeplaneringsprojekt i Utrikesministern erhöllordet för att besvara (vpk) anmäldainterpellation, 1979/80:114, och anförde: har i en interpellation frågat: Anserutrikesministern att ett svenskt deltagande i massteriliseringar av kvinnor ärförenligt med den svenska biståndspolitikens mål?