prot · G30950 · 1979-12-31 00:00:00 — skala avåsikter från tillstyrkanden till avstyrkanden. Av den anledningen har vi tagitställning dels till frågan om ämbetsansvaret som sådant, dels till frågan omden särskilda åtalsrätten. Jag tror icke det är riktigt att påstå att vi står heltutan åsikt i den här frågan. Vi vet att utredningsdirektiv är på gäng. Vi haringalunda tagit ställning till hur de direktiven skall avfattas när det gällerämbetsansvaret i dess helhet. Däremot har vi tagit intryck av och ställt ossbakom de synpunkter som finns i den av och andra åberopade motionen854. Jag vill också påpeka att vi på s. 26 i betänkandet sägeratt det enligt utskottets mening kan "finnas anledning överväga andravägar än att genom inskränkning i målsägandens talerätt tillgodose det skyddmot obefogade åtal eller krav som åsyftats med bestämmelserna. Enligt vadutskottet inhämtat avses den förut nämnda utredningen"- vi har tagit delav direktiven på den punkten - "bl. a. att få i uppdrag att övervägaändringar i den riktningen. bör enligt utskottets mening prövasskälen för att ett sådant skydd avser enbart vissa högre ämbetsmän." Viifrågasätter alltså detta. Av den anledningen tillstyrker vi en utredning ochväntar oss att den mycket snart kommer fram med sina resultat. Och vi har icketagit ställning på annat sätt än att vi ställt oss bakom direktiven på dennapunkt såsom vi sett dem. Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m. m. i (m): Jag fick nu svar av , som sadeatt justitieutskottet skriver stramt. Det är uppenbart - men litetöverraskande med hänsyn till utskottsordförandens koncilianta väsen - attjustitieutskottet är stramare än t. o. m. konstitutionsutskott. När folk ute i landet kommer ochfrågar mig varför jag har röstat för avslag på min egen motion får jag välhänvisa till att det beror på att justitieutskottet är så stramt. BIRGITTADAHL (s): Jag deltar inte i den här debatten medanspråk på att vara expert på de lagtekniska finesserna. Däremot har jag,liksom många andra som deltog i beslutet om den här lagstiftningen för några årsedan, tagit intryck av den offentliga debatt som har förts. Jag anser att den reaktionsom finns bland många människor-även om den ur lagteknisk synpunkt kan varamindre befogad - är en sådan inträffad händelse som vi bör ta hänsyn till. Mot den bakgrunden hade jag väntat mig en - i ett annatavseende än vissa personer här talat om - stramare skrivning iutskottsbetänkandet med klart uppdrag när det gäller den utredning som skallske. Jag ifrågasätter verkligen inte att en utredning är nödvändig för attförbereda ett lämpligt beslut, men det borde ha angivits klart att den utredningenskulle ske skyndsamt och att man skulle utgå från vissa principer, som t. ex.det som har pekat på - likhet inför lagen. Jag har läst utskottsbetänkandet, och jag har lyssnattill debatten. Det har avslöjats många svagheter i underlaget till förslag tillbeslut och i förslaget Nr 50 till det beslut som vi nu inbjuds att fatta. Jagtycker att det allra bästa vore om Onsdagenden ' kunde fä en återförvisning tillutskottet, så att utskottet fick möjlighet att komma tillbaka med en bättreskrivning, som kunde ge underlag för ett helst enhälligt beslut här i . Därför ber jag,herr talman, att fä yrka Ansvar förfunk- återförvisning till utskottet. Omdet inte blir beslutet i kammaren , tionärer ioffentlie kommer jag också att rösta på JörnSvenssons yrkande. verksamhet m. m. I dettaanförande instämde , , och (samtliga s). När det gäller klämmarna ochbeslutsmeningarna i utskottets betänkande skulle jag vilja säga, att detankommer på utskotten att lägga fram förslag på vilka man kan ställapropositioner. Och propositioner ställs som bekant på avslag av eller bifalltill det yrkande som är för handen. Det finns inte utrymme för något jamsandehit och dit i själva beslutsmeningen. I övrigt vill jag, i anledning av det återremissyrkandesom nu har framställts, säga att det här problemet kanske ter sig mycket enkeltför många människor. Det ter sig som om det gick att lösa med ett pennstreck -dvs. man drar ett pennstreck över en bestämmelse i lagen och så finns den intelängre. Men låt mig ta fram ett remissyttrande i sammanhanget,nämligen personalorganisationen remissyttrande. Där säger man å ena sidanatt den här olikheten mellan tjänstemän skall avskaffas. Å andra sidan sägerman ungefär att man skall finna en ny metod att i beslutsfunktionen skapa någonsorts trygghet för tjänstemän mot vad som kan anses obefogat. Jag vet inte omman kan göra det. Det finns vissa förslag på olika håll i den här frågan. Men vad som är besvärligt och som jag vill peka på, är atten sådan formulering som den vi har i lagstiftningen är underlag för ettanställningsavtal. Vi får alltså in personalorganisationerna i bilden som våraförhandlingspartners om vi vill ändra i lagstiftningen. Det är därför man intekan avgöra det hela med ett pennstreck. Man måste gå till utredning och undersökaalla konsekvenser på lagstiftningsområdet, på anställningsområdet och vad detnu kan bli fråga om. Jag kan inte finna, herr talman, att vi inom utskottet harsådana utredningsresurser att vi skulle kunna klara en sådan sak vid enåterremiss. Det är problem som ligger långt utanför de möjligheter ett utskottnormalt har. Därför yrkar jag att ärendet skall avgöras . Det är sällan debatter artar sig på det sätt som den här debattenhar gjort i kammaren. Här går splittringar inom partierna klart ,men låt oss inte diskutera det utan saken. Jag begärde ordet när 40 gjorde sitt inlägg,där hon hävdar att hon inte är juridisk expert - och det tror jag. Men vad man kan förvänta sig avBirgitta är att hon skall vara hemma i riksdagsspråk, riksdagspraxis. det här läget tala om att återförvisa ärendet till utskott är tämligenmeningslöst, eftersom frågan nu ligger i regeringens händer ochutredningsdirektiv kommer att vara klara vilken dag som helst. Om utskottetskulle behandla frågan på nytt skulle det förmodligen ta än det taratt klara av frågan i . Dessutom: Om nu inte till varnöjd med det utskottsbetänkande som ligger på bord, kunde hon hainstämt i mitt anförande för att klargöra var hon egentligen står i den härfrågan. Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet in. Eftersom jag är med på en av de motioner somkräver förändringar vad gäller de bestämmelser som kallas undantagslagen, villjag säga ett par ord med anledning av den uppkomna debatten. Det hadenaturligtvis varit mest tillfredsställande om kunnat taställning till en lagtext och rösta för den. När jag har gått igenom saken idess helhet, har jag vid närmare eftertanke funnit att det skulle vara ganskaogörligt. Jag har förståelse för justitieutskottets ståndpunktstagande. Jagtycker det är rimligt, när en utredning nu är på gång, som har till uppgift attta upp just den här frågan, att vi i inväntar utredningsresultatetinnan vi tar definitiv ställning. Sedan har det uppkommit diskussion om vilka formuleringarsom man skall ansluta sig till - justitieutskottets eller de formuleringar somfinns i vpk:s särskilda yrkande. Jag för min del kommer-trots att jagnaturligtvis i och för sig instämmer i att vi skall upprätthålla principen omlikhet inför lagen, som det står i vpk:s yrkande - att rösta medjustitieutskottet, bl. a. beroende på den mening i vpk-yrkandet där det ståratt bestämmelser som särskilt skyddar eller undantar högre tjänstemän böravskaffas. Ja, det är riktigt i princip, det tycker jag. Men jag troratt det finns vissa särskilda områden där det är i rättsintressets tjänst attvi har vissa särbestämmelser. Det gäller bl. a. vad som anges pä s. 7 ijustitieutskottets betänkande, där man återger vissa regler direkt frånregeringsformen, som säger att ledamot av högsta domstolen ellerregeringsrätten kan åtalas endast direkt i högsta domstolen av riksdagensombudsmän eller justitiekanslern. Del gäller också särskilda regler för åtalmot ombudsmän och justitiekanslern. Det finns några sådana alldelesspeciella områden där jag tror att det är i rättssäkerhetens intresse attbibehålla vissa särbestämmelser. För den skull är jag nöjd med atten utredning nu är på gång. Det finns ingenting som säger att några särskildarättsförluster skulle behöva uppkomma under den. förutsätter jag,förhållandevis korta tid som går åt för att klara ut de speciella problem somfinns i sammanhanget. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m. m. JÖRNSVENSSON (vpk): Låt mig med anledning av den uppkomnasituationen deklarera att det återremissyrkande som har ställts och som jukommer upp först i voteringen kommer att stödjas av vpk. Vinner det inteerforderlig andel av rösterna för att gå igenom, kvarstår vårt särskildayrkande. Jag vill bara i korthet säga att det inte finns mångaärenden som behandlats så seriöst som detta. Jag tänker på alla de instanser vihar tillfrågat om deras erfarenheter, alla studier vi ägnat åt remissyttrandenaoch den diskussion som sedan har förts i utskottet. Dessutom har vi varit inära kontakt med dem som skriver utredningsdirektiven. Vi har icke tagit ställning - jag vill betona det - tillämbetsansvaret som sådant. Det anser vi att det skall vara en förutsättningslösutredning om, och det har vi också sagt i utskottsbetänkandet. Vi har ställt oss bakom de motioner som behandlats, vi harsett direktiven, och på de socialdemokratiska ledamöternas vägnar ijustitieutskottet hemställer även jag att ärendet, som har beretts mera seriöstän de flesta andra ärenden, avgörs . Överläggningenvar härmed avslutad. TAIMANNEN: Under överläggningen haryrkats bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) det av underöverläggningen framställda yrkandet samt 3:o) det av framställdayrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligareberedning. Propositioner ställs först beträffande det av underöverläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottetför ytterligare beredning. Jag erinrar om att det i 4 kap. 9 §riksdagsordningen föreskrives följande: "Ärende, i vilket utskott haravgivit betänkande, skall från kammaren återförvisas till utskottet förytterligare beredning, om minst en tredjedel av de röstande ansluter sig tillyrkande om det." Propositioner gavs först på bifalltill det av under överläggningen framställda yrkandet omåterförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning samt vidarepå avslag på återförvisnings-yrkandet, och förklarades att mindre än entredjedel av de röstande hade besvarat den först framställda propositionen medja och att kammaren alltså avslagit återförvisningsyrkandet. Sedan BirgittaDahl begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren avslår det av under överläggningen framställdayrkandet om återförvisning av den i justitieutskottets betänkande 5 upptagnafrågan till utskottet för ytterligare beredning röstar ja, den det ej villröstar nej. Erhållernej minst en tredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallitåterförvisningsyrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades att mer än två tredjedelar av de röstande hade besvarat den förstframställda frågan med ja och att kammaren alltså avslagitåterförvisningsyrkandet. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m. m. Kammaren hade alltså avslagityrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Propositioner gavs därefter påbifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottetshemställan i betänkande 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1979/80:8med anledning av motion om åtgärder för att bredda rekryteringen av nämndemän 1979/80:9 med anledning av motion om hanteringen av beslagtagen narkotikasamt ett i propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. framlagt förslag till lag om ändring i narkotikastrafflagen(1968:64) Nr 50 1979/80:11 med anledning avmotioner om klinisk läkarundersökning vid den misstanke om trafiknykterhetsbrott 12december 1979 1979/80:12 med anledning av motionom kontroll av verksamheten vid vissa juridiska byråer Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 7 Åtgärder mot butiksstölder Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /80:15 med anledning av motioner om åtgärder mot butiksstölder. Ett enigt utskott förordar i det betänkandesom vi nu behandlar att en närmare undersökning görs rörande stöldsvinnet ihandeln. Stöld och snatteri utgör ett allvarligt samhällsproblem.Både från ett trängre ekonomiskt synsätt och från en mer social utgångspunkt ärde ökande butiksstölderna mycket oroande. 1betydande utsträckning begås dessa brott av unga människor. Uppklarningsprocenten när det gäller t. ex. snatteriligger så pass lågt som på . Genom att många brott av denna typ över huvudtaget inte upptäcks, eller inte anmäls, är sannolikt läget det att snatteri i stort sett passerar utan någon samhällsreaktion. Det är viktigt att vi får klart för oss den verkligaomfattningen av denna brottslighet, att vi försöker kartlägga vilka som snattaroch stjäl och vad det är som driver dem till det. Även om sannolikt en del snatterier går att komma åt genomändringar i butiksmiljön, genom tekniska kontrollåtgärder osv. måste ändåsamhället ytterst ta på sig ansvaret för att söka stävja dessa antalsmässigtmycket omfattande brott mot den grundläggande att inte ta det somtillhör någon annan. Det får alltså inte utvecklas en känsla ute i vårtsamhälle att dessa brott i stort sett lämnas utan åtgärd, ja, nästan ärtillåtna. Därför är utskottets ställningstagande viktigt. Det markerar att s.k. bagatellbrottslighet när den når en viss omfattning utgör ett allvarligt samhällsproblemsom fordrar åtgärder. Tilltron till rättssamhället vilar bl. a. på dess förmågaatt få bukt riied denna typ av oräkneliga nålstick mot dess normsystem. Jag har inget annat yrkande änjustitieutskottets. Det är min förhoppning att vi, genom den undersökning somutskottet har beställt, snart skall få underlag för beslut om hur vi skallangripa butiksstölderna. Överläggningenvar härmed avslutad. 1979/80:16med anledning av propositionen 1979/80:49 om fortsatt giltighet av lagen(1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /80 såvitt avser verksamhetsområde 1979/80:18 medanledning av propositionen 1979/80:52 om fortsatt giltighet av lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall Riktlinjer för den statliga e.xport-fräinjande organisationen Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. 9 Riktlinjer för den statliga exportfrämjandeorganisationen Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:20 med anledning av propositionen 1979/80:16 om riktlinjerför den statliga exportfrämjande organisationen jämte motioner. I propositionen 1979/80:16() hade regeringen föreslagit att 1. godkänna deriktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen som föredragandestatsrådet hade förordat, 2. bemyndigaregeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad föredragande statsrådetförordat sluta nytt avtal med allmänna exportförening om Sverigesexportråd, 3. anta förslagtill lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportrådbeträffande handelssekreterare m. m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "I propositionen föreslås en ändring av riktlinjernaför den statliga exportfrämjande organisationen. Statlig exportfrämjande verksamhet har bedrivits . Svenska beskickningar och konsulat har som en huvuduppgift att främjaden svenska exporten. Utrikesrepresentationens exportfrämjande verksamhet ledsav . exportråd (SE) bildades ar 1972 av staten ochnäringslivet genom allmänna exportförening (SAE) för att planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja svensk export. SE lederverksamheten vid handelssekreterarkontoren. Inom handläggerhandelsdepartementet frågor som rör handelssekreterarna och SE. Förslagen i denna proposition får ses mot denna bakgrundoch mot strävandena att göra den statliga exportfrämjande fältorganisationenmer marknadsanpassad och enhetlig. Förslageninnebär att nuvarande organisation bibehålls i mer betvdande Riktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen länder medmarknadsekonomi, dvs. handelssekreterarkontor jämsides medbeskickning/konsulat. I länder där efterfrågan på statliga exportfrämjandetjänster är mer begränsad behålls också nuvarande organisation, dvs.beskickning/konsulat. I för kommersiellt mer betydande statshandels-och utvecklingsländer föreslås att handelsavdelning i normalfallet inrättasinom beskickning. Såväl handelssekreterarkontor som handelsavdelningarföreslås få beteckningen handelskontor. SE:s nuvarande direktivrätt gentemot handelssekreterarnaavses bestå. Det föreslås att SE därutöver ges viss funktionell direktivrättgentemot beskickningar och konsulat. Detta innebär att SE inom ramen för givnaallmänna instruktioner skall lämna anvisningar för exportfrämjande verksamhetpå i stort samma sätt som sker för handelssekreterarna. Den administrativaledningen av utrikesrepresentationens exportfrämjande verksamhet ligger kvarhos . SE:s utökade roll kräver att avtalet mellan desshuvudmän staten och SAE revideras. Regeringen föreslås få bemyndigande attsluta sådant avtal. Förslagenavses gälla från ." I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:86av (), 1979/80:87av () och 1979/80:88 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle 1. avslå förslageti propositionen 1979/80:16 om viss funktionell direktivrätt för Sverigesexportråd gentemot beskickningar och konsulat, 2. hos regeringenanhålla om en utredning som skulle se över statens exportfrämjande verksamhet ihela dess vidd. 1. beträffande funktionell direktivrätt för Sverigesexportråd att med bifall till propositionen 1979/80:16 mom. 1 i ifrågavarande del och med med avslag på motionen 1979/80:88 yrkandet 1 godkände i propositionen angivna riktlinjer, 2. beträffandefinansiering och prissättning av exportservice till de mindre företagen attriksdagen med bifall till propositionen 1979/80:16 mom. 1 i ifrågavarande deloch med avslag på motionen 1979/80:86 godkände i propositionen angivnariktlinjer, 3. beträffandeförslagen i propositionen i övrigt att med bifall till propositionen1979/80:16 i övrigt skulle a) godkänna ipropositionen angivna riktlinjer för den statliga exportfrämjandeorganisationen i den mån de inte omfattades av utskottets hemställan under 1och 2, b) bemyndigaregeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats ipropositionen sluta nytt avtal med allmänna exportförening om Sverigesexportråd. c) anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportrådbeträffande handelssekreterare m. m., 4. beträffandeExportrådets samarbete med näringslivets branschorganisationer att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:87 yrkandet 1, 5. beträffandesammansättningen av att skulle avslå motionen1979/80:87 yrkandet 2, 6. beträffandeutredning om statens exportfrämjande verksamhet att skulle avslåmotionen 1979/80:88 yrkandet 2. Rikthnjer för den statliga exportfrämjande organisationen (vpk): I vpk:s motion 1979/80:88 avvisar vi deriktlinjer som ges i regeringspropositionen om statliga exportfrämjandeåtgärder. Vi gör det av flera skäl. Redan när man inrättade exportråd framhöll vifrån vårt håll att detta ytterligare skulle stärka storföretagens, monopolensoch finanskapitalens makt. Det svenska exportkapitalets intressen hadetidigare i huvudsak tillvaratagits av allmänna exportförening - enförening dominerad av just storkapitalet. Inrättandet av det nuvarandeExportrådet innebar ytterligare en sammanflätning mellan stat och kapital somvi inte kunde acceptera. föreslås än mer långtgående åtgärder. föreslår manatt ledningen även för den exportfrämjande verksamheten vid beskickningar ochkonsulat i viss utsträckning skall kunna anförtros , som därmedalltså de facto tilldelas en funktionell direktivrätt gentemotutlandsmyndigheterna. Förutom det faktum att detta sannolikt inte kommer attinnebära de effektivitetsvinster som åberopas för förslaget, så är detprincipiellt felaktigt. Visserligen framhåller utskottet att avsikten inte äratt ge någon myndighetsställning åt , men dess direktivrätt stärksoch därmed näringslivets makt. Som också framhållits av flera remissinstanser, bl. a. defackliga organisationerna, är propositionens förslag mycket begränsat. Vikräver i vår motion ett samlat grepp och en grundlig översyn av den totalaomfattningen av de statliga insatserna på detta område. Jag yrkar därmed bifall till vpk-motionen. JOHANOLSSON (c); tillstyrker i sitt betänkande nr 20 regeringens förslag till ändringar beträffande vissa frågorsom rör och åen exportfrämjande organisationen. De går ut på atteffektivisera och rationalisera denna fältorganisation för att dess arbeteskall bli till ökat gagn för svensk export. Jag vill för min del särskilt understryka vikten av attdessa åtgärder genomförs. Jag ser dem som ett led i en strävan att successivtytterligare förbättra svensk export genom förstärkningar av den statligaexportorganisationen. Jag tror detta är av enorm betydelse med hänsyn till den Riktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen ekonomiskasituation som vi har . Handelsbalansen och ett hotande exportunderskott ärde stora problem som vi måste försöka rätta till. Från vpk har man, som vi här hörde av ,yrkat avslag på propositionen, under motiveringen att förslaget skulle innebäraatt man ytterligare förstärker sambandet mellan staten och storkapitalet. Viser inte alls på samma sätt på den frågan. Det handlar om att stimulera detsvenska näringslivets export. Jag kan hålla med om att svensk export i hög graddomineras av stora företag- det kanske kan sägas ligga i sakens natur- men detär vår och, som jag förutsätter, också regeringens strävan att undan för undanförbättra möjligheterna för även de mindre och medelstora företagen att öka sinexportverksamhet. satsningar är ju i hög grad inriktade på attskapa nya marknader för de mindre och medelstora industriföretagen. Jag vill erinra om att skall ge service ävenät statliga myndigheter och företag. Rådets exportfrämjande åtgärder skallalltså också omfatta sådana statliga företag som Statsföretag och andra. Tillskillnad från vad som gäller för företagen skall myndigheterna inte betalanågon abonnemangsavgift till . Det föreligger också ett yrkande från vpk om att denexportfrämjande organisationens verksamhet skall ses över. Utskottet är inteinne på samma linje, utan man menar att det är för tidigt att nu genomföra enöversyn. Det pågår en stark utveckling på det här området, och detta har bl. a.tagit sig uttryck i det ökade stödet till utvecklingsfonderna. Dessa har settsom sin uppgift att, i enlighet med vad som sades i utredningen omföretagarföreningarna och i regeringens proposition 1977/78:40, vara ettsamlande organ inom näringslivet för framför allt de mindre företagens olikabehov. Företagen skall kunna vända sig till utvecklingsfonderna för att få denvägledning och service som dessa kan ge, vilket exempelvis kan innebära attmindre företag som har ett exportintresse hänvisas till . I detta sammanhang vill jag peka på ett uttalande avutskottet som kan ha betydelse för den något förvirrade debatt som pågått ute ilandet .