prot · G309115 · 1979-12-31 00:00:00 — a. lämna statens vägverk debeställningsbemyndiganden gällande leveran ser av vägmaskiner m. m. som i propositionen förordats, b. med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1979/ 50 80:1368 yrkande 1 till Drift av statligavägar för /81 anvisa ett c. avslå inotion 1979/80:1368 yrkande 2 om uttalande frånriksdagens sida beträffande vägarbeten med beredskapsmedel, d. med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1979/80:427 till Byggande av statliga vägar för /81 anvisa ett reservations anslag av , 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1979/80:243 yrkandena 1 och 2 om ett särskiltreservationsanslag om 15 milj. kr. för vissa vägbyggnader, m. m. i Jämtlandslän, 7. att riksdagenskulle a. bemyndiga statens vägverk att planera bidragsgivningenför för Drift av kommunala vägar och gator utifrån ett anslag av , b. till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator /81 anvisa ett reservationsanslag av , 8. attriksdagen skulle a. med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1979/ 80:1540 yrkandena 1 och 2 till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /81 anvisa ett reservationsanslag av , b. godkänna de av föredragande departementschefen ipropositionen förordade riktlinjerna för ett nytt bidragssystem för vissa vägtrafikanlägg ningar, 9. attriksdagen skulle a. bemyndiga statens vägverk att planera bidragsgivningenför för Drift av enskilda vägar m. m. utifrån ett anslag av , b. till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. /81 anvisa ett reservationsanslag av , 10. att till Bidrag tillbyggande av enskilda vägar för /81 anvisade ettreservationsanslag av , 11. att till Tjänster tillutomstående för /81 anvisade ett förslagsanslag av 20 800 000kr., 12. att till Statens vägverk:Försvarsuppgifter för /81 anvisade ett reservationsanslag av , 13. att skulle avslå motion1979/80:541 om underhållet av bygdevägar, m. m., 14. att skulle a. avslå motionerna 1979/80:923 och 1979/80:1344 om brovid Bjursund i län, b. avslå motion 1979/80:1727 om broförbindelse mellanSundet och Hasselön i kommun, c. avslåmotion 1979/80:1728 om planerad högbro vid , 15. attriksdagen skulle a. lämna motion 1979/80:407 om vissa väginvesteringar iVästernorrlands län utan åtgärd, b. lämna motion 1979/80:1329 om investeringar i Värmlandsvägar och järnvägar såvitt nu var i fråga utan åtgärd. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet c. lämna motion 1979/80:1338 yrkande 3 om vägutbyggnader iSkånelänen, m. m. utan åtgärd, 16. attriksdagen skulle a. lämna motion 1979/80:1338 om samordning avvägresurserna i länen, yrkande 1, utan åtgärd, b. lämna motion 1979/80:1338 om samordning avvägresurserna i länen, yrkande 2, utan åtgärd, c. lämna motion 1979/80:1338 om samordning avvägresurserna i länen, yrkande 4, utan åtgärd, 17. att skulle lämnamotionerna 1979/80:684 om vägstationer m. m. och 1979/80:1739 omantalet vägstationer utan åtgärd, 18. att skulle a. avslåmotion 1979/80:382 om minskad saltning av vintervägar, b. avslåmotion 1979/80:1734 om användningen av vägsalt, 19. att skulle avslå motion1979/80:432 om hjälptelefoner vid vissa vägar, 20. att skulle avslå motion1979/80:682 om vägvisningen, 21. att skulle avslå motion 1979/80:918 om skyltning av kommungränser, 22. att skulle avslå motion1979/80:1333 om inventering av vissa trafiksäkerhetsrisker. Följande tre reservationer hade avgivits av BertilZachrisson, , , . , och (alla s): 1. beträffande den framtidavägpoliiiken m. m., vari reservanterna ansett att utskottet under 3 borthemställa att med anledning ay föredragandens uttalanden omvägväsendet m. m. som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternahärom anfört. 2. beträffande drift av statligavägar m. m., vari reservanterna - under förutsättning av bifall till den vidAU:s betänkande 1979/80:21 med 7 betecknade reservationen - ansett attutskottet under 5 bort hemställa a. lämna statens vägverk de beställningsbemyndigandengällande leveran ser av vägmaskiner m. m. som i propositionen förordats, b. med anledning av regeringens förslag och med bifalltill motion 1979/80:1368 yrkande 1 till Drift av statliga vägar för /81 anvisa ett reservationsanslag av 2 , c. med bifall fill motion 1979/80:1368 yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om vägarbeten med bered skapsmedel, d. medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:427 tillByggande av statliga vägar för /81 anvisa ett reservationsanslagav , 3. beträffande bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator, vari reservanterna ansett att utskottet under 8 bort hemställa attriksdagen skulle a. med anledning av regeridgens förslag och med bifalltill motion 1979/80:1540 yrkandena 1 och 2 till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /81 anvisa ett reservationsanslag av , b. godkänna de av föredragande departementschefen ipropositionen förordade riktlinjerna för ett nytt bidragssystem för vissa vägtrafikanlägg ningar. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande av , och (alla c) beträffande . Punkt 2 (: Förvaltningskostnader m.fl. anslag) Regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret1980/81 under de skilda anslagen innebar att till : Förvaltningskostnaderanvisades ett förslagsanslag av . (punkt C 1, s. 77-80), att till : Uppdragsverksamhetanvisades ett förslagsanslag av . (punkt C 2 s. 80-81). att till : Bil- och körkortsregisterm. m. anvisades ett förslagsanslag av . (punkt C 3, s. 81-83), att till Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar anvisades ett reservationsanslag av . (punkt C4, s. 83-84), att till Bidrag till nationalföreningen anvisades ett anslag av . (punkt C 5,s. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:671 av och (båda c),vari yrkats att beslutade anhålla att regeringen lät utredamöjligheterna till en ambulerande och därmed decentraliserad bilbesiktning,samt 1979/80:1540 av rn. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 3) hemställts att till Trafiksäkerhetsverket:Förvaltningskostnader för /81 under sjätte huvudtiteln anvisadeett i förhållande till regeringens förslag med . 1. att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motion 1979/80:1540 yrkande 3 till Trafiksäkerhetsverket:Förvaltningskost- Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet nåder /81 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill : Uppdragsverksamhet för /81 anvisadeett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill : Bil- och körkortsregister m. m. för budgetåret1980/81 anvisade ett förslagsanslag av , 4. att riksdagentill Bidrag till trafiksäkerhetsfrärnjande åtgärder vid järnvägskorsningar /81 anvisade ett reservationsanslag av , 5. att riksdagentill Bidrag till /81 anvisade ett anslag av , 6. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:671 om en ambulerande bilbesiktning. 4. beträffande Trafiksäkerhetsverket:Förvaltningskostnader av , , ,, , och (alla s)som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1979/80:1540 yrkande 3 tillTrafiksäkerhetsverket: Förvaltningskostnader för /81 anvisadeett förslagsanslag av . KURTHUGOSSON (s): I anslutning till presentationen avbudgetpropositionen utfärdade ett pressmeddelande.I det kunde man läsa att det var en kärv budget som hade lagts fram men medklara tyngdpunkter på vägunderhåll, kollektivtrafik, glesbygd och säkerhet.Vidare stod i detta pressmeddelande: ''Det kapital som har lagts ned på vägar får inteförstöras. Därför satsar regeringen främst på att underhålla och förbättravägarna. anslås till driften av enskilda, kommunalaoch statliga vägar. Totalt är väganslaget nästan , vilketär en ökning med ca 300 miljoner. Till detta kommer vägarbeten på 300 miljoner för attfrämja sysselsättningen i olika delar av landet." Det lät ju glädjande när man tog del av dethär pressmeddelandet. Det tydde på att hade följtupp riksdagsbeslutet från , då enhälligt krävdeatt vi skulle ha en högre ambitionsnivå när det gäller vägbyggandet ochvägunderhållet i vårt land. Men när budgetbilaganärmare presenterades kunde man konstatera att den glättade bild som kommunikationsministerngav i pressmeddelandet hade föga eller ingen anknytning till verkligheten ibudgetpropositionen. Regeringen prutade - jag skulle vilja säga som vanligt -hårt i anslagsäskande /81. får 4 459 milj. kr,,vilket är drygt 800 miljonerlägre än den s, k, vidmakthållandenivån för bibehållen vägstan-dard. Följderna av den här kraftiga prutningen blir attvägverket inte heller kan hejda den pågående kapitalförstöringen bl, a,för underhållet av vägbeläggning. Planerade vägprojekt måste skjutas påframtiden. Sysselsättningen på byggsidan minskar, och drygt 300 fast anställdamåste omplaceras. Vi har frän socialdemokratisk sida naturligtvis förståelseför att man i ett kärvt budgetläge och med urusla statsfinanser måste varamycket restriktiv när det gäller anslagstilldelningen till olika verk ochmyndigheter. Men i anslutning till behandlingen av riktlinjerna för denframtida trafikpolitiken behandlades också, som jag inledningsvissade, vägfrågorna. Från socialdemokratiskt, moderat och centerpartistiskthåll var vi överens om att vi måste se till att slå vakt om det vägkapital vihar i det här landet. Vi måste stoppa den kapitalförstöring som äger rum på våravägar. Vi har ett ackumulerat underskott på underhållssidan på 1,7 ä 1,8miljarder kronor. Därför är det beklagligt att regeringen bara ett halvt årefter en bred riksdagsmajoritets uttalanden inte anser det möjligt att följariksdagens beslut. I samband med behandlingen av trafikpolitiken uttaladeriksdagen också i stor enighet att förslag angående den långsiktigavägpolitiken måste föreläggas . har krävt dettavarje år. Vi hade nu förväntat oss, när enhälligtfattade det här beslutet pä nytt, att kommunikationsministern nu skulle hatagit tillfället i akt och presenterat ett långsiktigt vägpolitiskt program. Så har inte skett. I stället sägerkommunikationsministern: "De mera preciserade samhällskrav somvägpolitiken bör ge uttryck för beträffande miljö, tillgänglighet,trafiksäkerhet, transportkostnader etc. synes enligt min mening vältillgodosedda genom den inriktning av drift och byggnadsverksamheten somvägverket redovisar och som är avvägda mot de mål för vägpolitiken och denallmänna inriktningen av väghållningen som angav i dettrafikpolitiska beslutet ." Det kan ligga väldigt mycket i detta. Men omkommunikationsministern har den uppfattningen bör han dra konsekvenserna av detoch anvisa medel som svarar upp mot detta vägpolitiska program. Det gör ickekommunikationsministern. I stället säger han, i direkt strid med vad riksdagenbeslutade förra aret, "att en ökad ambitionsnivå för vägbyggandet somriksdagen begärt f. n. inte är möjlig. bör inte en ökadbindning av samhällsresurserna ske. Snarare bör statsmakterna i princip varaberedda att ompröva de bindningar som redan finns." Från socialdemokratiskt håll har vi inteändrat uppfattning i de här frågorna . Vi har därför ireservation 1. som är fogad till utskottsbetänkandet, anfört att vi inte kanvara med om att acceptera en lägre ambitionsnivå . Vi menar att detskulle vara förödande för det vägkapital vi har om vi inte ser till att anvisade resurser som behövs för att underhålla våra vägar. Jag yrkar därför bifalltill reservation 1. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet I samband med budgetbehandlingen förelåg enmotion från moderata samlingspartiet där det krävdes att 250 av de 500 miljonersom tilldelats arbetsmarknadsverket för sysselsättningspolitiska insatser pävägområdet skulle överflyttas från arbetsmarknadsverkets budget tillvägverkets för att man därigenom skulle kunna åstadkomma en bättre planering ochett bättre utnyttjande av resurserna. Utskottet behandlade moderatmotionen mycket seriöst, ochett enhälligt trafikutskott och en enhällig riksdag hemställde tillkommunikationsdepartementet att man års budgetproposition skulle beaktade här synpunkterna och överföra medel från arbetsmarknadsverket tillvägverket. Samtliga partier stod bakom uttalandet och utgick ifrån att såskulle ske. Inte heller på denna punkt har kommunikationsdepartementetföljt beslut och klara anvisning. Vi kan i stället konstatera attdet inte blir 500 miljoner utan 300 miljoner till AMS för insatser påvägområdet. Vi är från socialdemokratiskt håll medvetna om att medelmåste avsättas för att klara sysselsättningen i regioner där den sviktar. Menvi tyckte i det här läget-och det lade vi fram en motion om-att man skullekunna börja stegvis med att tillgodose enhälliga beslut från våren1979. Vi föreslog att av de till AMS anvisade 300 miljonerna skulle 50 miljoneröverföras till . Därigenom skulle vi kunna satsa ytterligare 50miljoner på driftsidan och i någon mån dämpa det underskott och denkapitalförstöring som äger rum där. Vi blev på socialdemokratiskt håll mycket förvånade itrafikutskottet när den här frågan behandlades. Även på denna punkt hadenämligen den borgerliga majoriteten ändrat uppfattning från . Vi fickicke något gehör för våra synpunkter och tvingades därför reservera oss -liksom de socialdemokratiska ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet gjorde. Man kan inte låta bli att göra den reflexionen, herrtalman, att det var betydligt enklare att föra en sakdebatt medrepresentanter för och moderata samlingspartiet än vad det harvarit . Jag dristar mig att säga att detta sannolikt beror på att vi förraåret hade en kommunikationsminister som representerade det minsta borgerligapartiet -. Då var det mer intressant för och moderatasamlingspartiets representanter att knäppa kommunikationsministern på näsan. Nuhar man i stället snällt och fogligt följt den nya husbondens anvisningar ochglömt vad man hade för uppfattning i dessa sakfrågor . Vi tycker påsocialdemokratisk sida att detta är beklagansvärt. Vi har inte ändratuppfattning på den här punkten heller. Vid behandlingen av den trafikpolitiska propositionenförra året riktades mycken kritik mot den dåvarande folkpartiregeringenskommunikationsminister därför att man över huvud taget inte hade tagit uppfrågorna om stöd till kollektivtrafiken i våra tätorter. På denna punktsamlades trafikutskottet enhälligt bakom en socialdemokratisk motion och krävdeatt en kollektivtrafikberedning skulle tillsättas och att snarastskulle föreläggas förslag i enlighet med vad som föreslagits avkollektivtrafikutredningen. har inteskett, I årets budgetproposition föreslår kommunikationsministern inga nyamedel över huvud taget till kollektivtrafiken. Kommunikationsministern harnyligen i ett pressuttalande sagt att han inte kommer att verka för attkollektivtrafiken i våra större tätorter får ökat statligt stöd. bestämde att 20 milj, kr, skulle gåtill cykelvägar. Det skedde efter ett engagemang från representanter,ett engagemang som vi på socialdemokratiskt håll hyste beundran för ochställde upp bakom. säger kommunikationsministern att dessa 20 milj, kr,, somenligt mening skulle användas till cykelvägar, också skall användasför stöd till kollektivtrafiken och för kollektivtrafikberedningen. Det är juhelt oacceptabelt. Från socialdemokratisk sida har vi reserverat oss på dennapunkt. Vi menar att det är angeläget att kollektivtrafiken prioriteras och fårstöd, att den tillsatta kollektivtrafikberedningen får ekonomiska resurser föratt kunna initiera olika försök och experiment, initiera utveckling påkollektivtrafikområdet. Jag yrkar alltså bifall till reservation 3, Det skulle vara mycket mer att tillägga i denhär frågan. Men jag tror att den utförliga redovisning som trafikutskottetlämnar i betänkandet och de synpunkter som vi från socialdemokratiskt hållanfört i våra reservationer är till fyllest. Jag vill därför bara än en gångyrka bifall till de socialdemokratiska reservationer som är fogade tilltrafikutskottets betänkande. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet SVENHENRICSSON (vpk): Det sker en målmedveten rasering avvägverkets fasta resurser. vill man t. o. m. dra ner ett par hundra miljonerkronor på det besparingsalternativ som verket har ålagts att lägga fram och somredan i sig innebär en personalminskning med 800 anställda fram till 1981.Under den senaste tioårsperioden har tvingats rationalisera bort 2300 fasta arbetstillfällen, vilket motsvarar av den totalaarbetsstyrkan. Med nuvarande anslagsutveckling försvinner ytterligare litet merän 800 man , därav 700 på driftsidan och drygt 100 päbyggnadssidan. Det gör att 1981 kommer det i hela landet inte att återstå merän 340 anställda på byggnadssidan och ca 4 400 på driftsidan. Men samtidigtökar antalet beredskapsarbetare, entreprenörer och tillfälligt anställda, ochde uppgår nu till 3 500 personer. Man kan inte förvåna sig över att den fackligaorganisationen. , reagerar mot en utveckling där fasta,trygga arbeten ersätts med tillfälliga beredskapsarbeten. Fackföreningsrörelsenhar kämpat för att få fasta, trygga anställningsformer. Dessutommåste det bli dyrare för samhället att ha en improviserad planering avberedskapsjobb i stället för den fasta, långsiktiga planering som vägverketrepresenterar. kommunisterna har därför, iöverensstämmelse med Statsanställdas förbunds eget förslag, begärt att 250miljoner av beredskapsanslaget skall överföras till den ordinarie vägbudgetenför att förhindra denna minskning av den fasta arbetsstyrkan. gjorde behandlingsordningenatt detta förslag remitterades till arbetsmarknadsutskottet, och där har det Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet ivederbörlig ordning blivit behandlat och avstyrkt. Jag vill emellertidunderstryka att vi har lagt fram ett sådant förslag. I två motioner, 1979/80:243 och 427, har jag- vad avser den sistnämnda motionen tillsammans med - föreslagitreservationsanslag till ett par från regionalpolitisk synpunkt och fråntrafiksäkerhetssynpunkt angelägna vägobjekt. Jag yrkar härmed bifall tilldessa motioner. Motion 243 är synnerligen angelägen för att skapa nyamöjligheter till utveckling i norra glesbygder. Det gäller Frostvikeni kommun där bristen på sysselsättning sedan lång tid tillbakamedför ständigt minskad befolkning. Enligt beräkningar skulleStrömsunds kommun behöva inemot 1 000 nya arbetstillfällen för attden stora skillnaden i förvärvsgrad mellan kommunen och länet i övrigt skallutjämnas. Andelen arbetssökande av den totala arbetskraften i kommunuppgår till mot för länet som helhet. Vad skulle då en investering i detta vägbygge igränstrakterna till betyda för Frostvikenområdet och fjällregionen?Turismen, som kommunen försöker utveckla i samarbete med länsmyndigheterna,betyder mycket för området. Med hjälp av statligt lokaliseringsstöd har underde åtskilliga miljoner investerats i hotell och stugbyar. Ettvisst uppsving för turistnäringen har kunnat noteras, men systemet medbusscharterresor från och andra centra omöjliggjordes på grund av deurusla vägförhållanden som rådde just under vårsäsongen. Och vårsäsongen har justor betydelse för turistnäringen. I samband med tjällossningen måste vägdelenStora Blåsjön-Ankarvattnet avstängas under den mest intensiva vårsäsongen.Detta drabbade självfallet inte bara turismen utan även ortsbefolkningen i omnejd. I området ligger Stekenjokkgruvan, som har ett visstdriftmässigt samarbete med den norska Jomagruvan. Detta samarbete försvåras ochfördyras genom de dåliga vägförhållandena. Det är styrkt genom av länsstyrelsenföretagna utredningar. En satsning i enlighet med motionens förslag skulleinnebära förbättrad och förbilligad drift. Dessutom planerar attupptaga brytning vid en ny fyndighet i Jormlien. Men även denna nya brytning,som skulle ge arbete - mycket välkommet arbete - ät ett tjugofemtal personer,är i hög grad beroende av den föreslagna vägutbyggnaden. Vägobjektet finnstyvärr inte med i löpande byggnadsplan fram t. o. m. Det är alltså helt klart att en investering i vägbyggandeför att öka vägens bärighet från norska Joma via överAnkarvattnet till Stekenjokk skulle innebära en helt ny och förbättradsituation i hela området, i synnerhet om dessutom, som föreslagits, den numeraunder avstängda vägdelen Ankarvattnet-Stekenjokk kan användas förtrafik året om. skulle ett positivt beslut i enväginvesteringsfråga betyda mer för sysselsättningen och utvecklingen i ettsvårt utsatt område av inland än just det nu aktuella. Det gäller härinte så mycket den direktasysselsättningseffekten vid själva bygget utan fastmer arbetsmarknaden pålängre sikt. Motion 1979/80:427 gäller en föreslagen upprustning avvägsträckan på sträckan . Bland yrkeschaufförerkallas vägdelen för Ho Chi-Minh-leden på grund av sitt miserabla skick. a. för skogsbrukets tunga trafik och är helt enkelt att betraktasom trafikfarlig i vissa avsnitt och under vissa årstider. Såväl ortsbefolkningensom kommunen och länsmyndigheterna har framhållit det angelägna i att denna vägiståndsätts. Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet RUNETORWALD (c): Låt mig redan inledningsvis framhålla attRolf i sitt anförande kommer att koncentrera sig på reservationerna 1och 2 av socialdemokraterna. Jag kommer därför inte att behandla dessareservationer mer utförligt. Reservation 1 kommer jag inte alls att ta upp . När det gäller de frågor som socialdemokraternaaktualiserat i reservation 2 vill jag bara understryka att ävenutskottsmajoriteten finner det angeläget att vägmedlen blir rationelltutnyttjade, oavsett om arbetena utförs i eller AMS regi. Genomåtgärder som vidtagits inom departementet och genom de kompletterandeuttalanden som utskottet har gjort finner jag att garantier har skapats för etteffektivt utnyttjande av väganslagen. lyckades ju inte föregående år få med sigövriga partier i ett krav på att genomsnittligtminst hälften av de statliga vägmedlen skulle gå till de sekundära och tertiäravägnäten. Det är dock glädjande att utskottsmajoriteten nu prioriterar insatserpå detta vägnät. Jag vill i det sammanhanget citera ur utskottets skrivningpå s. 8, där utskottet berör planerna på överläggningar om rationell ocheffektiv användning av de pengar som står till arbetsmarknadsdepartementetsförfogande: "Utskottet finner det för sin del angeläget att så sker samtatt därvid inte minst eftersträvas snabba åtgärder för att genom investeringarpå de sekundära och tertiära vägnäten genom försorg få till ståndsåväl en förbättrad sysselsättning som en behövlig upprustning av dessa viktigavägnät. Även regionalpolitiska synpunkter talar härför." Jag menar att utskottet med detta uttalande har skapatgarantier för att glesbygdsvägarna åtminstone under det kommande budgetåret fårminst av vägmedlen. Några sådana garantier ställs däremot inte ut ireservation 2. Denna reservation har f. ö. fallit genom att den 27mars biföll hemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21. När det gäller reservation 3 vill jag inte alls förnekaatt de problem som där tas upp är angelägna. Men jag tycker kanske att man ärlitet för tidigt ute när man väntar sig att de utredningar och beredningar somarbetar med att förbättra den kollektiva trafiken skall kunna lägga framförslag som medför anslagsbehov redan under det nu aktuella budgetåret. Undernågot kommande budgetår blir det säkerligen angeläget att ytterligare medel Anslag till vägväsendet och trafiksäkerhet anvisas fördessa ändamål, eftersom vi ju alla eftersträvar ökade satsningar på såvälcykel- som kollektivtrafikens områden. Vi menar dock att frågan nu är litet förtidigt väckt. Jag nöjer mig i övrigt med att hänvisa till det uttalande somutskottet gör i näst sista stycket, sista meningen på s. 12, vilket torde varamed verkligheten överensstämmande: "I sammanhanget må f. ö. framhållas attför berörda budgetår främst anslagsmedlen för cykelleder torde bliaktuella." Vi menar att det under det kommande budgetåret inte torde blinågon skillnad i medelsbehovet jämfört med de behov som föreligger under detinnevarande budgetåret.