prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — I storstadsområdena iir siffran och i lirn . Den offentliga sysselsättningen i ligger alltså intesiirskilt långt över genomsnittet. Ser nrair på de uppgifter som togfram på uppdrag av sttitens personalniimnd sedttn, visar det sigatt den nettoökning av 40 000 arbetstillfällen i sttitlig tjänst som tillkomnrellan 1969 och 1976 till sju åttondelar hamnade utanförSlorstockholmsornrådet. Av 40 000 tillkommande tirbetslillfiillen hamnade 5 000i liin och därav bara 300 i . Det finns alltså inteen väldig obalans melliin landets olika delar, och det finns diirför inteheller några stora möjligheter att genonr att föra ut arbetstillfällen frånStockholms kommun och liin öka sysselsättningen i andra delar av landet. Del är viktigt att vi inle har illusioner omvad decenlralise-ringspoliliken kan ge i fråga om sysselsättning. Men det ärockså viktigt att vi målmedvetet fortsätter trtl striiva efler en spridning avmakt och trnsvar, en spridning av inflytande, en decentralisering som gernröjlighet till lokala variationer, vilka kan ge lärdomar för reformarbetet.Lika viktigt iir det att vi strävtir efter all tillgodose sysselsättningsbehovi olika delar av landet när det tillkommer ny verksamhet och när den offentligaverksamheten expanderar. Men låt oss inte ha illusioner om trtl det finns storamöjligheter att genom utflyttning av arbetstillfiillen fråir ökasysselsiittningen i hindels övriga delar. Jag kan hålla med så låirgtsom att det aldrig är bra att ha illusioner, i varje fall om de inte kan förverkligas. Men jagtror iindå att det är viktigt att man har en väldigt stark nrålinriklning på den verksamhet som får ett nytt avstamp i decentraliseringspoliliken genom decentraliserittgsdelegationen. Del krävs ntilurliglvis att alla delar av den 110 statliga förvaltningen är med pänoterna, titt de ställer upp och är bereddti titt 1 så fall tror jag att det finns belydtinde möjligheter som hittillsinte har tagits till varti, i varje fiill inte på något målmedvetet ellersamlat och samordnat sätt. Inläggen frän och bådti titt det finns en betydande opinion i olika deltir av hindet sonrjirst vill sälla sysselsättningsfrågorna i centrtrrn. Jtrg håller med om tttldet inte är den enda men en avgörande och viktig del tivdecentraliseringsverkstimheten. och andra känner till att vi har eltbelydtinde och viktigt rntiterial att hämta ur decentraliseringsuticdningen ochur förv;iltningsutred-ningen. som sjiilv har tirbettit nred.Detttt kan ledtt till betydande förenklingar i statlig byråkrati,decentralisering och kanske i vissa fall också sysselsättningseffekter i formav spridning av sysselsiittningen över landet. Det är väsentligt att ha bahins, nren jiig tycker inte altjag htir någon direkt snedbelastning i mitt interpellitlionssvtir, som ärrelativt principiellt hållet. Jag har tivsiktligl försökt titt i de oliktiformuleringarnti Irelti tiden ptirtillellt niimna både resurser ochbeslirtsbefogenheter. Och den så titt saga traditionella regiorrtilpolitikenoch decentrttliseringspoliliken i mer demokratisk betydelse återkommer gång pågång i sviiret. Det var intr"essant att lyssna till AnnaWohlin-Anderssons redogörelse för det arbete som pågår inom Östergötlttnds lån.Det finns verkligen sttirk anledning att också lyfta fram den iiiornregiontrladecentraliseringen. Det kan varti rikligt att den offentliga verksamhetensomfattning inte skiljer sig så förfärligt mycket åt så länge vi ser tillregioner och jiinrför dessa nred varandra, men mellan olika delar tivregionerna iir skillntidernti avscviirda. för alt inle siiga enorma. Här kommerväsentliga delar tiv decentraliserings-politiken all avgöras av hur starkviljan är, dels på central nivå, dels ute i länen, alt verkligen göra något åldenna iiiomrcgionttla snedfördelning tiv offentlig verksamhet. Vi skall också vara medvetna om att det finns eninneboende automatik i den offentliga verkstirnhetens sätt att tillviixa.Eftersom vi inoinregionalt har en betydande snedfördelniirg, tillviixer dengenom denntr automatik också koncentrerat inom regionerrra. Detttt måstemotverkas, i den mån vi kommer iitt ha en belydtinde tillväxt framöver. Detkräver en irrålnredveten decentraliseringspolitik. Och om denirti hoppas jtigatt vi alltt iir överens. Jag skall inte här yttra mig om enskilda fall, men jtigiir nrycket viil nredveten om den vikt vi bör lägga vid verksamheter av olikasltig. Vi vet att vi ofta lägger ut vad vi kan kalla litet enklaresysselsiitlning i periferin och behåller den högieknologiskti eller den sornhar en betydande utvecklingspotential i vissti centrala positioner, här iStockholm eller i residensstiiderntt. Jtig tror att det iir viktigt till viockså på den punkten iir observiinta. så att vi vet vad vi gör. Det som hörfrtrrntiden till skall också kunna liiggas i delar av vårt land som betecknassom ytterktinter. sa titt de inte blir någon sorts avstjiilpningsplats förlägre stående verksamhet. Jag tror att det i vissti samnmnhang finnsmöjligheter till ett nytt synsiill också i del tivseendet. Jag hadeföre denna interpelltrtionsdebatt tillfälle trtt besvara en konkret Om decentraliseringen inom den offentliga sektorn Nr 54 regionalpolitisk frägtr-Stalshälsans iokiiliseringtill Karlskronti. M-indnppn dpn '"' ganska naturligt synsiitt att Statshirlsans huvudkontor skulle 17december 1979 lokaliseras dit mot bakgrund trvatt har förlorat så många sysselsättningstillfällen. Det börjtide pä1950-talet rned betydande Orn dfcpntrntise- niinskningar inom den nrilitiira sektorn, och del har fortsatt genom ;.,,..,., ,,,»., ,i decennierna. Det iir ganskasjälvklart all rntin måste ta hiinsyn till detlti när ringen mom aen c j offentliea sektorn "'" möjligheter att lokalisera ny statlig verkstimhet ellerbedriva decentraliseringspolitik i vedertagen bemiirkelse. Rent allmänt kan jag säga all man självfallet bör haobservtins på den typ av problem som uppstått i och , som .ju allavet iir särskilt drabbade kommuner. Till sistvill jag ta fasta pä några frågor som tog upplag tror att det år oerhört viktigt att det, precis somAnna sade, finns en klar politisk vilja till decentralisering.De som i sådana här sammanhang vill verka för konservering och därmed förkoncentration har alltid ett litet försteg så till vida trtt de slår vakt omnågot som redan finns. Det är därför viktigt att inte förfelar syftetmed deceniraliseringspolitiken genom att tillåta alltför myckel av huggsexainom den här församlingen. Man får inte dra åt olika håll idecenlraliseringsverk-samheten, så att krafterna så att säga tar ut varandra.Det förekommer tyvärr inslag av detta ibland, både i regionalpolitiken somsådan och i decentraliseringsverksamheten. Jag hoppas att det inte skall bli så, utan att vi skallkunna enas om övergripande målsättningar och riktlinjer för denna verksamhet,sä att den verkligen kan ge det resultat vi vill uppnå. Ett sådant resultat ärutan tvivel en spridning av sysselsättningen i landet. Eftersom vi vet attindustrisektorn inte direkt tillhör de expansiva verkstimhetsomrädena, skapardetta betydligt ökade krav på att den offentliga verksamheten sprids överlandet i ökad utsträckning. Detta bör kunntr ske utan alt man för den skullrycker upp människor med rötterna. Om den politiska viljan finns, är detmöjligt att decentralisera befogenheler,'funktioneroch uppgifter så att vifåren jämnare fördelning över landet. Därmed kan vi leva upp tillregeringsförklaringens ord om att regionalpolitiken har en avgörandefördelningspolitisk uppgift och att detsamma gäller fördecentraliseringspolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. 21Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m. fl. Industriministern ordet för att i elt sammanhang besvara dels följande interpellationer, nämligen 1979/80:75,anmäld , av (), 1979/80:80, tinmäld den 23november, av () och 1979/80:81, anmäld , avMargot Håkaitsson (fp). Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter delsde anmälda frågorna 1979/80:140 av (),1979/80:150 av (vpk) och 1979/80:152 av () har frågat mig vilkamöjligheter som jag ser att skapa alternativa sysselsättningsmöjligheter i deorter som drabbas av de aviserade strukturella åtgärderna inom . har frågat mig dels vilken inställning jaghar till ;s planer på att avveckla verksamheten vid fembruk inom dess verksamhetsområde, dels orn jag delar uppfattningen att Emsforsbruk bör bedömas frislående från koncernen i övrigt med tanke på gjorda investeringari ett utvecklingsprojekt, som kan bedömas som lönsamt. har frågat mig dels vilken inställningjag har till avvecklingen av fem bruk inom , dels vadjag kan göra för orn ytterligare ca 85 personer från orten blirarbetslösa genom nedläggning av Fridafors bruk, dels om staten inte har ettsocialt och ekonomiskt ansvar i en koncern, dar staten äger av aktierna. har frågat mig vilka åtgärder jag är bereddatt vidta för att rädda sysselsättningen i Delary, Fridafors och . har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för att r'ädda jobben i , Delary, Fridafors, ochEmsfors. har frågat rnig dels om regeringen anseratt bruksenheter sorn satsar på förnyelse och produktutveckling bör få en rejälchans, dels om regeringen är villig att medverka till en fortsalt produktionvid Emsfors bruk. Jagbesvarar interpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Mot bakgrund av en finansiell kris som hotade SödraSkogsägarna AB:s fortbestånd beslöt (prop. 1978/79:207, NU1978/79:61, rskr 1978/79:451) om ett omfattande statligt engagemang iföretagel. Beslutet innebar att staten gick in som delägare genom att teckna nyaaktier för 500 milj. kr. tecknade de tidigare ägarna. 8 protokoll 1979/80:54-55 Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i rn.fl. ekonomiskförening, nya aktier för 180 irrilj. Syftet var bl. a. alt ge företagetfinansiella förutsättningar att genomförti nödvändiga struktur- ocheffektiviseringsåtgärder för all starka förelagels långsikliga konkurrenskraftoch åstadkomma lönsamhet i verksamheten. uttalade vid nämnda lillfiille titt det variitonrordentligt angeläget att företagsledningen snabbt tog itu med denstrukturella och finansiella rekonstruktion som bedömdes nödvändig för attföretaget skulle kunnti erbjuda en trygg svsselsiittning för sina anstiilldti.Riksdtigeii utgick från att tntin i detttt arbete tog med i beräkniiigtirntieffekter som uppkommer för sysselsättning och regiontil utveckling på berördaorter irieii erinrade om att nedläggningar av vissa enheter inte kundeuteslutas som nödvändiga inslag i en fortgående strukturförändring inomskogsindustrin. De av styrelsen för nu framlagdapitiirerna avseende verksamhetsinskränkningar vid fem av företagetsdriftenheter bör ses mot dennti bakgrund. Låt mig emellertid först framhållaalt något heslut onr nedläggning av verksamheten vid de tiktuellti enheternaiinnu inte har fattats. Styrelsen har endast beslutat om alt inledtt VIBL-förhandlingaravseende verksamhetsinskränkiriirgar. Vid dessti MBL-förlrttndlingtir tordeföretagsledningen tillsammans med de fackliga organisationerna komma attdiskutera bl. a. ttlternativa möjligheter till slruktiireringsätgärder inomförelaget. Vi vet sålunda inte vilka strukturförändringar företaget kankornnra att genomföra. Vi vet heller inte i vilken omfattning framtidasysselsättningsproblem kan uppstå. Det är sålunda för tidigt att nu diskuteraeventuella behov av konkreta sysselsältningsstödjande insatser. Jag villemellertid med anledning av de till mig sliillda frägornti allmtint frttmhållttföljande. Ett avgörande motiv för det statliga engagemanget i var omsorgen om sysselsiittningen och utvecklingen på de ortersonr iru iir beroende av företaget. En långsiktig sysselsättningstrygghetförutsätter emellertid att en omstrukturering och rekonstruktion av företagetsker. Jag bedömer det som ofrånkomligt att det härvidlag på kort sikt kanuppstå vissa sysselsättningsproblem. Nödvändiga struktureringsåtgärder böremellertid inte förhindras. Uppkomna problem bör lösas på annat sätt. Här vilarelt ansvar såväl på företaget som på samhället. Enligt konsortialavtalet mellan delägarna i skall avtalsparterna verka för att företagets verksamhet bedrivsefter affärsmässiga grunder. Syftet är att åstadkomma en långsiktigkonkurrenskraft, lönsamhet och konsolidering och därmed tryggad sysselsättning.Del ankommer på styrelsen i företaget att tillse att sådana åtgärder vidtas attdetta syfte kan uppnås. Härvidlag gäller samma förutsättningar för som för andra företag. Bland åtgärderna kan ligga alt vidtaverksamhetsinskränkningar i den omfattning och på det sätt styrelsen finnernödvändigt. Någon formell möjlighet för rnig eller regeringenatt ingripa motstyrelsens beslut finns inle. Jag utgår emellertid från att företaget liksomandra företag i motsvarande situation aktivt medverkar till att lösa uppkomnasysselsättningsproblem. Samhället har i sin tur ett övergripande ansvar för attden successiva omstruktureringen av svensk industri genomförs på ett socialtacceptabelt sätt. Det förbättrade allmänna sysselsätlningsliiget i landet tordekunna ge goda förutsällningitr för att klara eventuellti uppkonrnrandeoirrstiillnings-problem på arbetsmarknaden. Förhållandena är enligt minbedönrning bättre nu än de var . Det finns skäl att nusärskilt betikla möjligheterna till yrkesmässig rörlighet genom tttl effektivtutnyttja befintliga arbelsmarkntidspolitisktr åtgärder för utbildning ocharbetsförmedling som komplement till företagets egna insatser. Enligt vad jaginhiimlal har länsmyndighelernti en god beredskap, och insatser börkunna sätttis in i nödvändig omfattning. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter RUNEGUSTAVSSON (c): Jag lackar industriministern försvaret. Tyvärrsprider det inte så mycket ljus i det vinlermörker som vilar över de samhällenoch bygder som drttbbas, om Södra Skogsägarnas aviseradeindustrinedliiggningtrr skulle bli verklighet. Det här är vikliga regiontilpolitiska frågor. Företagen äri regel belägna i glesbygdskommuner, där alternativa sysselsättningsmöjlighetersaknas. Jag vill inleda med titt anlägga några principiella synpunkter på detregionalpolitiska arbetet. Under en följd av år har vi från sida drivitkravet på att eftersatlti regioner skulle stödjas genom bl. a. regional- ochnäringspolitiska insatser i syfte titt trygga överlevnadsmöjligheterna fördessa bygder. Vår politik har syftat till alt spridasysselsättningstillfirllena rättvist över landet. Vi har hårt kritiserat denflyttlasspolitik sorn bedrevs av såväl socialdemokraterna som traditionellaförespråkare för en ren marknadsekonomi, med avfolkning av glesbygder ochkoncentration av befolkningen till storsltidsregioner som följd, en utvecklingsom framför allt gick ut över skogslänen. Den faktiska utvecklingen gav oss riitt och tvingade efterhand regeringen att vidta åtgärder i syfte att stoppa utarmningen avskogslänen. Dessa åtgärder neutraliserades dock ofta av den dåvarande politikensom bedrevs på irndra områden. De insatser mtrn gjorde från stirnhällets sidavar även geografiskt avgränsade, och jag vill säga att det utan tvivel varriktigt då. De regionalpoliliska insatser som genomförts under detsenaste decenniet har dock medfört att exempelvis kustsläder i fått enrelativt gynnsam utveckling i jämförelse rned vissa kommuner i Syd- ochMellansverige, vilka ej har möjligheter att erhålla regionalpolitiskl stöd.Det regionalpolitiska beslut som togs innebar emellertid alt manslentrianmässigt övertog den geografiskt motiverade inplaceringen av kommuner istödområden, dvs. en indelning som inte längre motsvarar de verkligaregionalpolitiska behoven. Från sida kritiserade vi detta och krävdeatt en översyn av stödområdessystemet skulle ske. I regeringsförklaringenaviseras även att en sådan skall komma till stånd. För en decentralistisk regionalpolitik är detgrundläggande att samhällets insatser kan baseras på kriterier som tar hänsyntill de problem som finns i Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter olikakommuner oavsett geografisk belägenhet. Vi måste så all säga fä enproblemanpassad regionalpolitik där olika kriterier, såsom befolkningsutveckling,arbetslöshet sedd över , åldersstruktur och näringsstruktur,bestämmer kommunens inplacering i stödområdesklass. Med det system vi har i dagerhåller exempelvis vissa mycket expansiva kommuner efter den norrländskakusten ett avsevärt regionalpolitiskl stöd, medan hårt drabbade kommuner i Syd-och ej har några möjligheter att komma i åtnjutande av sådantstöd. Det skall givetvis understrykas att vi i imånga fall har bättre infrastrukturella förutsättningar att klaraföretagsnedläggningar och strukturomdaningar genom den vanligen meradifferentierade arbetsmarknaden och de möjligheter till pendling som finns.Exempelvis var anställningsgarantin för varvsarbetare på orter i Västsverigeett regionalpolitiskl svek mot betydligt värre drabbade regioner rned betydligtsämre förutsättningar att klara företagsnedläggningar. Vi skall här diskutera händelser som underslr-ykerbehovet av att nya kriterier för ett regionalpolitiskl stöd införs. Problemenförskogsiirdustrin iir välkända, och Södra Skogsägarnas aviseradenedläggning.av fem enheter kan kanske försvaras ur företagsekonomisk synpunkt. Industriministern ger i sitt svar en kortfattadredovisning av orsaken till att staten gick in sorn delägare i SödraSkogsägarna. Industriministern anknyter i sitt svar till uttalande isamband med beslutet om statens aktieteckning . 1 anledning av vad industriministern säger i sitt svarbeträffande de regionalpolitiska effekterna av strukturella förändringar såfinner jag att i sitt uttalande fäster betydligt större vikt vid deregionalpolitiska effekterna än vad som framgår av det svar industriministernhar lämnat. a. följande; "Syftet med detstatliga engagemanget är att göra det möjligt att skapa stabilitet och framtidalönsamhet i verksamheten och härigenom trygga sysselsättningen. Detta ställerkrav på en aktiv medverkan från alla parter. Utskottet förutsätter att man viden strukturrationalisering som bedöms nödvändig noga beaktar de samhällsekonomiskaproblemen så att den genomförs på ett för berörda människor och orteracceptabelt sätt." Utskottet framhöll vidare: "Utskottet villunderstryka att ett avgörande motiv för det stora statliga engagemanget iskogsägareföretagen är omsorgen orn sysselsättningen och utvecklingen pä deorter som är beroende av dessa foretag." Detta är uttalanden av som jag menar attindustridepartementet måste studera mycket noggrant. Och statens representanteri kan som företrädare för samhället inte vifta borl de starkauttalanden av som ligger till grund för beslrriel om aktieteckningen.Men i de nu franrlagda planerna på nedläggningar och driftsinskränkningar ärdet svårt att spåra något av regionalpolitiskl tänkande och hänsynsttigandefrån Södra Skogsägarnas sida. Detta gäller flera län. I det län jag representerar finnstre av företagsenheterna, nämligen Delary, Fridafors och . drabbashårdast i , om skogsägarnas planer skulle bli verklighet,ärFridtifors-ett samhälle som skulle raderas ut om planerna sätts i verket.Detta står enligt min mening inte i överensstämmelse med uttalademeniirg. och jag har svårt att förstå att industriministern kan åse en sådanutveckling ulan att vidta några åtgärder. Om det skulle vara så att det är derent företagsekonomiska bedörniriirgarna i ett visst läge som får fällaavgörandet, sä kommer detta givetvis att få samhällsekonomiska och socialakonsekvenser sorn är mångdubbelt större mätt i ekonomiska mått. Därtill kommericke mätbara mänskliga problem. Jag skall i första hand uppehålla rnig vidFridaforsfabriken och situationen där, eftersom den fabriken är den hårdastdrabbade. Fridafors är ett litet samhälle med bortåt 400 personer, beläget vidBlekingegränsen i kommun i . Vid bruket är drygt 350personer anställda. Av dessa är drygt 100 bosatta i . Ennedläggning av Fridaforsfabriken skulle innebära, som jag sade, en utraderingav en hel bygd inom en glesbygdskommun. 1 sitt svar säger industriministern:"Det förbättrade allmänna sysselsättningsläget i landet torde kunna gegoda förutsättningar för att klara eventuella uppkommande omställningsproblempä arbetsrnarknaden. Förhållandena är enligt min bedömning bättre nu än de varför bara . Det finns skäl att nu särskilt beakta möjligheternatill yrkesmässig rörlighet genom att effektivt utnyttjtr befintligaarbetsmarknads-politiska åtgärder för utbildning och arbetsförmedling somkomplement till företagels egna insatser." De nu aktuella företagen är till stor del belägna på orterdär det tidigare varit otillfredsställande arbetsmarknad, inte minst beroendepä ensidigheten i näringslivet. Fridafors har inte något alternativ. Närindustriministern talar om yrkesmässig rörlighet så är det inte relevant idelta sammanhang. Det blir i så fall geografisk rörlighet, och det är inteacceptabelt ur regionalpolitisk synpunkt. i G län har i en studieom lokala arbetsmarknader för skogsindustriorterna i G län sagt att Fridaforsförefaller "vara den ort som skulle drabbas hårdast vid en nedläggning.Arbetsstället är relativt stort och ligger på en liten ort. Antaletarbetstillfällen inotn pendlingsavstånd är begränsat ochsysselsättningsutvecklingen i området är negativ." De ekonomiska problem sorn drabbat Fridtifors efter 1974års högkonjunktur iir i huvudsak att hänföra till förlorade nrarknadsandelarpå tillverkningen av gipsplattepapp. Eftersom det inte har varit möjligt attåterta dessa förlorade marknadsandelar bl. a. på grund av höga kvalitetskrav,har utvecklingsarbetet inriktats på att finna ersättningsprodukter som intekräver stora investeringar. Detta utvecklingsarbete har under den gångnasommaren gett till resultat alt ett nytt produktsortiment kunnat tas fram.Dessa ansträngningar har lett till mycket positiva resultat, och det har kommittill min vetskap att man har tagit fram en vatten- och feltresistentpappkartong, en produkt som redan väckt intresse utomlands. Denna produkt har iförra veckan testals med myckel gott resulttil, och den har bl. a. även denfördelen att den kan kortis direkt färdig i en pappersmtiskin. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter uppgifterhar denna produkt, som kallas , inte varit föremål för teknisk ochekonomisk utvärdering av den konsult som Södrti Skogsägarna har anlitat förgenomgång av brukets förutsättningar. Därtill år att säga att Fridafors brukanvänder inle relurfiber i sin råvarukonsurn-tion, dvs. attargunrentet om brist på vedråvara är tveksamt när det gäller Fridafors bruk.Årsförbrukningen av rrrassaved i Fridafors bruk uppgår till ca 20 000 rn-*eller av år'sbehovet vid Mörrurns bruk. Men en nedläggning av Fridafors bruk skulle fä betydandekonsekvenser pä andra verksamheter inom och utanför kommun. Detsammagäller naturligtvis även för de övriga bruksorter som är berörda. Jag kan närdet gäller kommun nämna att Värends lastbilscentral med 45 bilarräknar med att av omsättningen kominer från transporterna åt bruket.Vårdanstalten Ryds Brunn utför spikning av emballage för , och diversemindre verkstäder faktureras icke obetydliga belopp. Sedan kommer, utanför kommunen, en lådfabrik rned 21anställda i östra delen av länet. Fridafors beställningar utgör avomsättningen. Svenska i , med 30 anställda, levererar lim tillklistringen. Fridafors beställningar utgör av det förelagels omsättning,och företagels existens hänger pä Fridafors fortlevnad, enligt uppgift.Skogsgårdhs AB bedriver reguljär linjetrafik mellan och , ochlinjen trafikeras av arbetare. ' De här uppgifterna om leverantörer är inte fullständiga.Ca ett 40-lal leverantörer är knutna till Fridafors. Med den strukturella omvandling vi har i vårt land päflera onrråden är det helt naturligt elt samhällsintresse alt vi lar till varavarje ny idé för alt skapa möjligheter till nya produkter, utveckla tidigareprodukter osv. Vi har inte räd att underlåta att följa upp ett projekt av detslag sonr nu tagils fram i Fridafors. De personer på Fridafors vilka lagt ner ett uppoffrandeoch betydelsfullt arbete på att rädda bruket, bl.