prot · G309101 · 1979-12-31 00:00:00 — Det har dess värre blivit vanligare att lag och rättvisa här i landetviker undan eller inte fungerar riktigt när det gäller högt uppsatta personer.Man uppmärksammar en liten löntagares reseavdrag på några men manhar inga resurser att granska stora bolags transaktioner. Är man förälder harman enligt justitieombudsmannens uttalande inte rätt att sätta upp ett anslagom föräldramöte på anslagstavlan i det daghem där man har sina barn. Men är manen hög kommunaltjänsteman får man ta emot förmåner för värdeav privatföretag som har affärer med kommunen. Detta har t. o. m. blivitfastställt i hovrätten. I en gammal folklig ramsa från 1790-taletsEngland heter det: En fattigsate går till byahagen, stjäl en gås och sättesin av lagen bakom bom och lås. Men denrike stormaren, som stjäler hela hagen, han blir inte straffad alls av lagen. Med sittställningstagande har finansutskottets ledamöter inte bara gett bevis på sinundersåtlighet och på mjukhet i sina egna ryggar. De har tyvärr också stärktintrycket att lag och rätt är olika för de små och de stora. Den delen avskadan, , är faktiskt alltför stor för att kunna värderas i pengar. BOSIEGBAHN (m): gick över från detämne som vi nu skall diskutera och gjorde ett allmänt angrepp på det svenskarättssamhället. Jag tänker inte ta upp den saken utan vill hålla mig till detenhälliga betänkande som finansutskottet har avgivit. Bakom står således ävensamtliga socialdemokrater. När det krävs att det skall göras en utredning ochsamtidigt sägs att rättsläget är alldeles klart frågar jag mig vad denutredningen skall gå ut på. Jag kan bara säga att personer som är störrehistoriska experter än i varje fall jag - kanske t. o. m. större än JörnSvensson - har konstaterat i utredningen , som återfinns som bilaga tilldåvarande statsutskottets yttrande, att rättsläget ingalunda är klart. I varjefall gäller inte detta i någon negativ bemärkelse. Det finns olika tolkningaroch analyser av de historiska händelsernas syfte och bakgrund. Svenssonhar bara plockat fram de fakta och synpunkter som passar in i hans resonemang.Jag skulle kunna anföra åtskilliga andra fakta och synpunkter med en helt annaninnebörd, men det bryr jag mig inte om. säger att jag som jurist blandar ihop stöldens storlek med principen.Men det var inte så, utan mitt resonemang var att om det är en Nr 101 fråga omen del av de medel som kungahuset disponerar över och det gäller den avdet totala apanaget så är det en relativt liten fråga. man kanskeanvända sin dyrbara tid till något viktigare frågor än denna lilla fråga, som dessutom inte alls rättsligt sett är av dennatur som (vpk): Jag tror att det hade varit till fördel förBo Siegbahn att inte ge sig in i den här typen av diskussion - det klarar hanliksom inte av. Hans argumentering är så genant för att komma frän en juristatt man häpnar. Han staplar ytterligare argument av samma karaktär. Nusäger han att eftersom utskottet varit enigt och även alla socialdemokraterröstat för detta så har plötsligt rättsfrågan antagit en annan dimension. Menvad har det förhållandet med saken att göra? Om en rättslig fråga är riktigteller felaktigt beslutad i det förflutna - hur kan det påverkas juridiskt avatt det bland dem som händelsevis vill skyla över det hela också finns en delsocialdemokrater? Jag förstår inte alls - detta är ju inget juridiskt argumentför . Jag skulle vilja fråga : Hur kan man i den härdebatten som jurist komma med sådana argument som att vid vissatillfällen teg om detta? kan ju rimligtvis inte under all sin tidprata om sådana här frågor. Och att , när den ioch för sig hade intresse av att angripa , teg just om detta - vadvisar det om det rättsligt riktiga i det som hänt? Det bevisar ju ingenting! måste förstå att han måste komma med andratyper av argument. Och inte kan man väl säga att ett olagligt tillägnande -eller hur det nu skall rubriceras - blir mindre olagligt därför att värdet avdet som tillägnas bara är av någonting annat, som vederbörande personåtnjuter? Det är ett fullständigt irrelevant juridiskt argument. Vad det handlar om är: Överlämnades ön av brittiska kronantill den svenska kronan eller till ? Det är i sig ett fullständigtorimligt antagande att brittiska kronan skulle överlämna denna ö till KarlJohan - då skulle man inte ha uttryckt sig som man gjorde i det fördrag som dethandlar om. Det är också klarlagt att för att dölja det inträffadebetalade mycket stora summor - i ett par fall närmast förmögenheter - till personer som hade ett avgörande inflytande på det beslut genomvilket tillägnande skulle godkännas. Och såsäger att detta är oklart! BO (): Jag skall inte skryta med mina juridiskakunskaper. Jag anförde inte heller utskottets enhällighet som ett juridisktbevis. Jag ville bara påpeka det faktumet att det politiska läget var sådantatt alla partier var ense om ståndpunkten. Vad gäller juridiska kunskaper är det ettmycket underligt sätt han resonerar pä. Han utgår från att det har begåtts ett brott och att det 189 därför är upprörande att anföra argument av olika slag.Men det är om brottet som det råder tveksamhet. Och vi kan konstatera atttveksamheten gäller olika fakta. får lov att läsa igenom litteraturen. Ivissa ögonblick verkai det som om han inte hade studerat ganskautförliga betänkande. Där framgår det tydligt och klart att rättsläget intealls är klart. De flesta skäl talar för den tolkning som jag gett uttryck för.Andra skäl kan tyda på att förhållandena skulle vara som säger.Helt vid sidan av detta finns det ett regeringsbeslut från , som ioch för sig kan ha ganska bindande verkan. Man kan inte utgå från att man har rätt när man begär enutredning, för då har ju utredningen inget syfte. Vad skall man'rTTed"enutredning till om rättsläget skulle vara alldeles klart, som Svenssonsäger? JÖRNSVENSSON (vpk): Det här tycker jag blir värre och värre förBo Siegbahn. Om vi nu skulle inta hans ståndpunkt, nämligen att vi inte vet omdet som har skett är brottsligt eller icke brottsligt, då borde ju det inteleda till slutsatsen att vi inte skulle forska vidare i det genom en utredning,utan det borde rimligtvis leda till att man just skulle forska vidare genom enutredning. Men det är kanske så att själva det tvivelaktiga i affärenär det som avskräcker och finansutskottet från att gå vidare medfrågan? Om det finns en misstanke om ett brott och om det råder tveksamhet i enfråga - vilket ju är senast uttalade ståndpunkt - då borde ju justdenna tveksamhet föranleda att man borrade djupare i det hela. Men Bo Siegbahndrar den från juridisk synpunkt häpnadsväckande slutsatsen, att eftersom manhar skälig anledning att misstänka ett brott så skall man inte gå vidare ifrågan, utan man skall i stället fortsätta att göra allt vad man kan för attdölja det. Det är en märklig rättviseståndpunkt, må jag säga! För att den här diskussionen inte skall blialltför förvirrande skulle jag först vilja påpeka att riksdagensställningstagande ju inte är något ställningstagande till själva rättsfrågan.Det är inte så att skall ta ställning till om en svindlare och om han faktiskt mutade statsrådet, Det kan förhålla sigså, men det kan också vara felaktigt. Det har i alla fall ingenting att göramed det ställningstagande som kammaren skall göra just , nämligen om man villspecialdestinera medel till historisk forskning. Jag tycker att de som är intresserade av det härspörsmålet förslagsvis kan komma tillbaka när vi behandlar anslagen till denhumanistiska forskningen. Det är ett angeläget ändamål, och jag hoppas attmotionärerna hör av sig då. (vpk): Med anledning av att tillåter sigatt förvandla det hela till ett skämt vill jag säga att jag icke anser attfrågor där rättsövergrepp och brott mot grundlagen är ifrågasatta lämpar sigför den typen av skämt. AXEL (): Jag är överväldigad av att så många avriksdagens bästa krafter ägnat den här motionen och det yrkande jag hade sälång tid. Det måste betyda att det kanske ligger någonting i motionen i allafall. Men det har varit väldigt långa och lärda utläggningarunder , så jag vill i all enkelhet, och nästan beskedlighet,återföra frågan till vad den egentligen gäller, nämligen ett krav pä utredningav de rättsliga förhållandena när Guadelouperäntan kom till. har t. o. m.tillrättavisat för att denne skulle ha sagt att rättsgrundernavar helt klara. menade att det inte alls var klart på denpunkten. Det tycker vi också, och därför yrkar vi bifall till förslaget om attden här frågan utreds. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motion 770 av Axel m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAxel begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkande den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 770 av Axel m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäAxel begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 10På förslag av tredje vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. § 11Tredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle kulturutskottets betänkande 24, konstitutionsutskottetsbetänkande 37 samt civilutskottets betänkanden 13 och 12 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 12 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1979/80:373 av (vpk) till statsrådet om landstingens förvaltning av patienters privata medel: förekommer att man -främst inom den psykiatriska vården -från sjukvårdsadministrationens sidatillgodogör sig räntor på privata medel tillhöriga patienter. Medanledning därav ställer jag följande fråga till statsrådet: statsrådetatt vidtaga någon åtgärd för att förhindra att landstingens administrationtillgodogör sig ränta på patienters privata medel? § 13 Kammaren åtskildes .