prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — 1det trafikpolitiska beslut som fattades av slogs vadbeträffar principerna för den nya trafikpolitiken bl, a, fast att det ärviktigt "att trafikpolitiken läggs fast bl, a, mol bakgrund av samhälletsregional- och sysselsättningspolitiska mål och att den samordning av trafik-,regional- och sysselsättningspolitik som' sker ytterligareutvecklas". var då del. har landet bytt regering igen, ochkommunikationsminister, och utvecklingen går ål motsatt håll mol vad riksdagenbeslutat. Höjningarna av flygpriserna blir mer än dubbelt så stora lillNorrbotten som t, ex. till , Delär inte på något sätt förvånande atl i anser atl dessaprishöjningar kan vara ett avgörande hinder för målsättningen att bedriva enoffensiv regionalpolitik. Regionalpolitiken måste inriktas på all skapa sådanaförulsällningar all företag som med investeringsstöd stimuleras till expansionhar en chans all överleva. En prishöjning som innebär all förelag som har långaavstånd till köpkraftens tyngdpunkt i landet belastas med ytterligarekostnader, i relation lill sina konkurrenter på korta avstånd, kan inteaccepteras. 1detta sammanhang kan det vara på sin plats atl erinra om den undersökning somgjorts av Norrbottensdelegalionen och som visar att ett företag i ,som haren kostnad på . perär i persontransportkostnader, om dellegat i hade haft en kostnad på endast . 1svaret säger statsrådet att det inte råder något motsatsförhållande mellan detnu tillämpade prissyslemel inom inrikesflyget och de principer förtrafikpolitiken som lagt fast. Dessutom påstår statsrådet au systemetmed lågpriser också i hög grad tillgodoser de regionalpolitiska ambitionerna. Om det sistnämndapåståendet är rikligt, kan Jag bara i likhet med länsstyrelseni konstatera atl de regionalpolitiska ambitionerna i betydande gradhar sänkts. Jag skall ta några exempel för att förtydliga detta. Biljettprisernapå t. ex. sträckan har höjts med 10,3 96,med 11,2 9(i och med 11,0 96. Det går braalt jämföra dessa höjningar av biljettpriserna med t. ex. höjningen av prisetpå sträckan , som är . Detär alltså på detta sätt som den borgeriiga regeringen vill drivatrafikpolitiken för att tillfredsställa de regionalpoliiiska kraven. Tyckerverkligen statsrådet atl den här utvecklingen är riklig, och avser intestatsrådet att arbeta för all få lill stånd en ändring vad beträffar den nämndaprisutvecklingen? Det är viktigt att ge ett konkret svar på dessa frågor utanalt hänvisa till de s. k. lågprislinjerna. Dessa löser inga problem -det ärnämligen förbundet med vissa villkor atl åka för lågpris. Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Imin fråga hänvisade jag till ett av regeringsförklaringens uttalanden omregional balans, nämligen all ett "huvudmål för regeringen äratt tryggarätten till arbete och att förbättra den regionala balansen". Detsägs också i regeringsförklaringen: "Atl skapa regional balans ochsysselsättningsmöjligheter i alla delar av landet är ett betydelsefulltfördel-ningspolitiskt mål." Det slås också fast atl villkoren förförelagande i glesbygdsområden skall förbättras. Manföljer alltså i regeringsförklaringen mycket väl upp den regionalpoliiiskamålsättning som har uttalat sig för och som innebär att människor iolika delar av värt land skall tillförsäkras arbete, service och en god miljö.Men eftersom jag har den uppfattningen au de beslutade prishöjningarnapå inrikesflyget kommer atl motverka regeringsförklaringens målsättning, harjag frågat vilka åtgärder kommunikationsministern kommer au vidta. Jag väntarivrigt på del svaret. Lålmig försl säga, att visst har det hänt åtskilligt positivt inom trafikpolitikendel här året, bl. a. genom folkpartiregeringens trafikpolitiska proposition ochdet beslut som dä tog, som innebär alt en samhällsekonomisk grundsynskall bli vägledande fördel framtida handlandet på det trafikpolitiskaområdet. Det har också varit mycket positivt med lågpriserna på vissa linjeroch ett mer utvecklat rabatlsyslem, som har möjliggjort för många flermänniskor att kunna resa. Menjag är inte lika övertygad som kommunikationsministern om atl systemet medlågpriser också i hög grad tillgodoser de regionalpolitiska ambitionerna. Dåutgår jag från all man med regionalpoliiiska ambitioner menar atl ge ocksånäringslivet i övre möjlighet atl konkurrera pä någorlunda likavillkor som de som gäller för konkurrenlföretag som ligger i Mellan- ochSydsverige. Del har nämligen redan visat sig alt företagen, åtminstone de iNorrbotten, i mycket ringa utsträckning kan använda sig av lågprislinjerna.Såsom också sade gäller för dem alltför stora begränsningari fråga om avgångstider och även i fråga om krav på bortovarons längd, vilketgör all del blir väl så dyrt all ulnyilja lågprislinjerna som att betala detordinarie priset. Marknadsföringav produkterna, kontakt med kunder liksom möjligheter alt skapa nyakundkontakter hör lill livsvillkoren för ett företag. Föratt nä enförhållandevis stor marknad måste företagare resa inom ett områdesom sträcker sig sä långt som söder om en linje . Det innebär enväldigt stor kostnad, som mänga gånger är oöverkomlig för en småföretagare, ochhan får då avslå frän att marknadsföra en bra och konkurrenskraftig produkt,vilket i sin tur kunde ha möjliggjort en produktionsökning och flerarbetstillfällen. Ochfler arbetstillfällen behövs i övre och i , vilket Jag ärövertygad om atl statsrådet väl vet. hade vi i en arbetslöshetpå drygt 6 96 mol rikels 2,4 96. Ett livsvillkor föross i är atl vifår ett mer differentierat näringsliv och alt vi får fler Jobb, och för attuppfylla det har transportkostnaderna pä både person- och godssidan storbetydelse. Del är därför jag är så oroad över den här prishöjningen. Länsstyrelseni har skrivit till regeringen med hemställan alt beslutet om desenaste prishöjningarna las upp lill förnyad prövning, ochjag vill därför frågakommunikationsministern: kommunikationsministern alt i enlighet medregeringsförklaringens ord och anda ta med de regionalpolitiska aspekterna vidden bedömning som kommer att göras efter remissomgången? Det förhåller sig så all jag ännu inte har fått in remissvaren lilldepartementet. Jag haralltså inte lagit del av dem,och jag hardärfören aningsvårt att ge ett svar pä frågor som dessutom skall beredas av helaregeringen. angrepp är därför ganska obefogat, eftersomregeringen över huvud taget icke varit inblandad i det här ärendet . Jagtycker all det vore rätt skönt om vi kunde hålla debatten ren från angrepp påen regering som ännu icke deltagit i beslutet, vilket rimligtvismåste känna till. övrigt gäller dessa frågor är det kanske inte någon anledning att gä in på enalltför läng debatt. Del är emellertid helt uppenbart sä att både Linjeflyg ochSAS är affärsföretag, och del finns beslut som säger alt de skall drivasaffärsmässigt. Vi får då räkna med att de gör det lill dess atl statsmakternabeslutar någonting annat. Jag vill upprepa alt man inte kan ålägga de förelagsom helt eller delvis ägs av staten att driva en annan politik än den som manhar beslutat att de skall driva. Avdet skälet är det också riktigt -jag vill bekräfta det - att de föreslagnaprishöjningarna på i genomsnitt innebär en lägre prisnivå än den som gälldeför . För vissa sträckor rör del sig nämligen om ganska småhöjningar. För exempelvis är det fråga om endast 1 96 och förGöteborg , eftersom fiyget där har en mycket hård konkurrens 5 inviokoll l979/80:M)-32 Nr 30 rned , vilket innebär konkurrens med en verksamhet som är den subventioneradgenom statsmedel, vilket flyget inte är. Detta är också skälet ''" tt regeringen för de långa sträckorna upp lill och även norr om --------------- Luleåhar föreslagit prishöjningar på 10-11 96, Järnvägstransporterna medför Om biljettpriserna på inrikesflyget alltså en konkurrens somär svår för fiyget, eftersom subventioneras med statsmedel, medanfiyget icke gör det. Menman bör ha klart för sig att del beslul som fattades 1973 innebär all en myckelhög fast del ingår i de biljettpriser som tillämpas inom flygel, och redan däriligger faktiskt en stark subvention som är ett uttryck för ellregionalpolitiskt länkande. Jaghar svårt att förstå varför man i inte är särskilt positiv tillsystemet med lågpriserna. Det ärju ändå ovedersägligen sä atl della har ökatresandet i landet alldeles oerhört och alt man nästan pä alla inrikeslinjer nuflyger med fulla plan. Lågprislinjerna utnyttjas inte minst av industrier ochaffärsföretag, en utveckling som i någon mån gått tvärt emot vad man tänktesig. Både lågpriserna och fiygpriserna över huvud tagel måsledärför som jag ser del och i varje fall i relation lill kostnadsökningarnaloiall setl ha inneburil alt flygresorna har blivit billigare. När det gäller regeringsbehandlingen av del här ärendeti övrigt ber jag alt få återkomma, när ärendet är remissbehandlat. Jag måste erkänna atl jag är litet förvånad över altkommunikationsministern anser att min frågeställning är ett angrepp ochdessutom obefogad. Vad jag frågat om är egentligen om statsrådet är beredd atlvidla åtgärder med hänsyn till de kraftiga höjningar som har skett när delgäller Norriand, kanske framför allt beträffande . Sedanärjag också förvånad över kommunikationsministerns antydan att på de sträckordär del finns en direkt konkurrens mellan fiyget och skall man - omJag uppfattade statsrådet rätt - hålla tillbaka höjningarna när del gällerfiyget. Heltkort beträffande lågpriserna. Anledningen lill att vi norrbottningar ärnegativt inställda härvidlag hänger helt enkelt samman med att vi inte kanutnyttja lågpriserna. Affärsmännen i kan inte utnyttja dessalågpriser. Delta beror helt enkelt på, alt om man flyger med Linjeflyg över Brommatill vissa Norrlandsstäder kan man tillgodogöra sig dem . Men flygerman frän t. ex. söderut måste man vara borta . Självfalletinnebär det också som regel traktameniskosinader för det förelag som sänder iväg representanter med flyget från och som måste ha dem borta i 48limmar. Då kan man naturiigtvis inte utnyttja de s. k. lågprisbil-Jetierna,ulan man är tvungen att använda sig av de ordinarie biljetterna. Delär betydelsefullt atl hålla isär de här begreppen. Det sagda är en viktiganledning till atl företagen i har klagat under del . Dekan alltså inte utnyttja lågpriserna, vilket är någonting negativt. Del blirmyckel dyrt. Jag skall återigen strykaunder vad höjningarna av flygtaxorna innebär och ge några exempel i kronor. Flygprisetför sträckan , tur och retur, har höjts med . kostarordinarie biljett, som man alltså är tvungen att köpa för alt komma framsnabbt, . , tur och retur, kostar , Taxanför har höjts med , till , däremot har höjts med , till . OmJag förslår statsrådet rätl tycks della vara i enlighet med den borgerligaregeringens trafikpolitik. Tycker verkligen inte statsrådet att man måste göranågonting ål de här höjningarna, att det behövs nya grepp? Vår nordligastelandsända är vid det här laget mycket pinad av olika utredningar, ulan alt delhar förekommit några grepp från de borgeriiga regeringarnas sida. Vi behöververklig "aclion". Någon måsle bry sig om de här problemen. Jag harförsökt åskådliggöra hur höjningarna slår när det gäller , dels iprocent, dels i kronor. Jag noterar bara all statsrådet inte känner lill vilkaproblem del innebär för länet. Därför kan man dess värre kanske inte ha någraförhoppningarom att statsrådet verkligen vill göra någotingål problemen. Jagkan inte uppfatta hans svar på annat sätt. Statsrådet säger i silt frågesvar aU och för några månadersedan begärde all få höja flygpriserna med i genomsnitt . redan belyst att man höjt priserna ännu mer procentuellt när det gäller delängre sträckorna, varför jag inte skall ta upp liden med delta. Jag vill baraslå fast all priset har ökat med 11,0 96, medan t. ex. prisetStockholm-Jönköping sänkts med 3,0 96. Principenvid den senaste prishöjningen var all höjningarna beträffande de längresträckorna skulle vara störst, och detta överensstämmer med den princip som vinu har fastställt för taxesältning. Jagtror emellertid atl man uppmärksamt måste se på följderna med tanke pä deregionalpolitiska målen. Man måsle försöka finna en syntes mellan de båda målenoch eftersträva att jämna ut taxesättningen mellan de korta och de långaresorna. Det får bli en fråga om solidaritet mellan olika delar av landet. ÖvreNorrlands företagare måste anlita fiyget. De har inte tid att åka tåg eller bilpå grund av de långa avstånden. Det kan däremot företagare söderut göra. Härsägs emellertid att konkurrens med SJ utgör ett skäl för lägre fiygpriser, ochden som absolut inte har någon annan möjlighet än att använda flyget får betaladel högre priset. Persontransporikostnadernautgör en stor del av företagens kostnader och slår väldigt hårt på det lillaföretaget. Flygbiljetten kostar nu t. ex, tur och retur 1 210kr, Att det dä inte blir fördelaktigare att använda sig av lågpris för enKirunaföretagare visar del här exemplet: Lågprislinjen kostar , tur ochretur. Och del är ell ganska bra pris. Det är bara det atl vår företagaremå.ste starta resan från och kommer dä ned tillStockholm just när alla andra har slutat silt arbete. Han eller hon måste sovaöver före återfärd. Del är ett villkor, och också all man återvändermed ett förmiddagsplan, vilket innebär start från Siockholm kl. 9.45.Det ger inte någon speciell lid för affärskontakt . Det blir alltså endags arbete, på hotell plus mat, och lägger man samman det härkostar det faktiskt mer au använda sig av en lågprislinje än att ta detordinarie fiyget och betala det ordinarie priset. Dä kan man komma fram ochtillbaka på , och man förlorar alltså bara en arbetsdag hemma. Men idel andra fallet förlorar man . Delhär visar atl del i de flesta fall är omöjligt för företagarna atl använda sigav lågprislinjerna. Närdet sedan gäller inomlänsresorna har SAS fortfarande sitt minimipris förKiruna-Luleå kvar, och det är väldigt fördelaktigt, medan Linjeflyg har tagitbort det som fanns på linjen . Det måsteju innebära dödsstötenför den linjen och därmed också ett sämre underlag för S AS-linjenLuleå-Stockholm. Dethär är frågor som man måsle följa mycket uppmärksamt, och Jag har velat ställaden här frågan för atl göra kommunikationsministern uppmärksam på del viktigasamband som finns mellan företagens persontransport-kostnader och möjlighetenalt nå den förbättrade regionala balans som vi arbetar för och somregeringsförklaringen sä klart har slagit fast alt vi eftersträvar. Då måsteföretagen kunna arbeta under någol sä när lika villkor i norr och i söder. Jag har inte sagt till all interpellationen var ettangrepp eller att den var obefogad. Jag har bara sagt alt del angrepp som herrSundström riktade mot regeringen från talarstolen var obefogat, och det stårjag för. Delsomhär anförts i fråga om lågpriserna är intressant, ochjag skall gärna undersökaförhållandena någol närmare. i Linjeflyg har vid fiera tillfällensagt alt han betraktar varje tom plats i ett plan som en utmaning. Och jagförutsätter atl om det finns några möjligheter all öka resandefrekvensen bordeman ta dem lill vara, bl. a. genom alt använda lågpris vid fiera lidpunkter.Inte minst lågprissatsningen har ju inneburit en så oerhörd ökning av trafikenpä Linjeflyg atl företaget, som gäll med förlust, nu faktiskt gerliten men dock vinst. - Den beskrivning som och även visar alt det kanske finns förutsättningar för initiativ i den delen. Jaghåller med om atl . är ett drygt pris all betala för en resaLuleå-Stockholm. Men man skall också veta all det är ett relativt settbetydligt lägre pris - i förhållande lill resans längd - än . för en resalill . Jag kan också trösta med att om man gör den minsta avvikelsefrån värt rike och åker till , kostar en flygresa dit över 1 000kr., faslän det inte ens är hälften av den väg det är upp till . Så nogfinns del i prissättningen klara, markerade, målmedvetna satsningar inte minslför . Jagkan också visa - med den tioårsstatistik som Jag just fåll här - atl ökningen iprocent på linjen varit 135,7, medan den för Kiruna-Stockholmvarit 108,6. Detföreligger alltså, trots den hårda konkurrensen med järnvägen, trots detbetydligt längre avståndet och trots de dramatiskt ökade bränslekostnaderna-och det är trots allt detta det är fråga om -en klar, långsiktig satsning justpå resorna till . HerrSundström hänvisar till folkpartiregeringen och den här regeringen och påståralt de inte vill ta några direkta grepp för . Jag avvisar detpåståendet, för jag tycker inte att den debatten hör hemma här. Men Jag vill geherr ett tips: Ställ exempelvis en fråga till arbetsmarknadsministern,och ställ den gärna provokativt, för då kommer att fä en 6-7-8minuters lång uppläsning här av alla de initiativ och allt del som den härregeringen och tidigare borgerliga regeringar varit beredda atl göra förNorrbotten. Om biljettpriserna på inrikesflyget Låt mig först korrigera en felsägning som Jag gjorde i mitt föregåendeanförande. Jag sade att vi var emot lågpriser, men vi är naturligtvis inte motlågpriser som sådana - under förutsätlning att man kan utnyttja dem. Det kanemellertid inte förelagarna i och många andra i dagens läge. Sedankan jag till debatten foga atl jag hade möjlighet alt besöka 13verkstadsföretag i . Det första kravet bland dessaföretagare gällde just att komma till rätta med persontransporikostnaderna. Denämnde genomgående en mycket stor kostnad, och det var Just fiygpriserna -flyget ärju den enda snabba kommunikationen man kan förlita sig till där uppe. Omjag uppfattade statsrådet rätt var han nu beredd atl undersöka om det finnsförutsättningar att korrigera det här prissystemet. Jag hoppas verkligen attjag uppfattade statsrådet rätt på den punkten. Beträffandeden här regeringens och de föregående borgeriiga regeringarnas insats förNorrbotten: Jag kan naturligtvis i och för sig ställa frågor lillarbetsmarknadsministern i detta ärende. Jag vill bara erinra statsrådetAdelsohn om att del nu finns över 22 000 människor i som stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Vad de borgerliga regeringarna gjort äratt fortsätta utreda , i stället för att ta verkliga krafttag. Dethar gjorts en del insatser i form av beredskapsarbeten m. m. Självfallet ärdetta bra. Men de stora bitarna som gäller sysselsättningen för harman inte klarat av. Det står helt klart - man behöver bara lilla påarbetslöshetsstatistiken. Delvi diskuterar gäller en viktig bit för atl näringslivet skall fungera.Och jag hoppas verkligen alt jag uppfattade statsrådet rätl när han sade allhan ville undersöka om det finns förutsättningar att förändra det här prissystemet.Jag skulle gärna vilja ha ett klarläggande om detta. Är det här riktigt? Vad jag sade - och det lyckerjag är riktigt - var all vi gärna skallundersöka om inte lågpriserna kan användas bättre än som framkom exempelvis ifru beskrivning. Del är uppenbariigen inte meningen med lågprisernaalt de skall gälla sådana tidpunkter att människorna inte kan använda dem.Syftet med lågpriserna är alt planen skall vara fyllda till sista plats - detär detta systemet bygger på. Sedanvill jag upprepa något som faktiskt står i mitt svar, nämligen altbränslekoslnaderna har ökat med 100 96 och utgör22 96 av Linjeflygs kostnader mol tidigare drygt 12 96. Och vi lever då i entid när energisparandet är den av alla partier högt sjungna visan. Slutligenvilljag bara säga till : Vi skall inte ha en debatt omsysselsättningspolitiken i , men nog har det satsats och nogsatsar vi. För inte så många veckor sedan hade Jag själv ett ärende iregeringen, som innebar en fortsatt upprusining bl. a. av och entotal satsning för järnvägens del på 250 milj. kr. socialdemokrater, som hade 44 är pä er, vad var det för situation ni ställdeNorrbotten i under dessa , och vad är del för insikt ni kommit till nu iopposition? har begärt ordet, och från denna talarstol skallhan ge en exposé över de allmänna grepp som socialdemokraterna är beredda attta för att klara Norrbottensproblematiken. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Del är i och för sig riktigt att bränslekostnaderna har ökat, men omman har viljan atl driva en offensiv regionalpolitik måsle man Ju setill att de mest utsatta delarna av landet inte drabbas hårdast ikommunikationshänseende, inte minst när det gäller flygpriserna. Beträffandesysselsättningspolitiken i skulle man i och för sig kunna dra i gången stor debatt om de borgeriiga regeringarnas insatser eller rättare sagt deinsatser som de har underiålil atl sätta in för del. Jag vill härbara erinra statsrådet om atl från socialdemokratiskt håll har lagts fram enmängd förslag, t. ex. om utveckling av stålindustrin och ett nyttmediumvalsverk, som de borgerliga i denna kammare under del gångna året dockhar fördröjt genom att komma med ett förslag om nya utredningar. Underde första åren skapades drygt 11 000 nya sysselsättningstillfälleni . De kom i huvudsak lill genom den dåvarande socialdemokratiskaregeringens insatser för basindustrierna. Dess värre har insatserna i denriklningen avstannat sedan vi fått borgerliga regeringar. Jag bara konstaterardel. Sedan är det självfallet atl en vettigtrafikpolitik också bidrar till alt skapa förutsättningar fören utveckling avnäringslivet. Jag skall inteföriänga debatten, men jag vill gärna tacka kommunikationsministern för hansförklaring alt del kan finnas skäl att se till att lågprislinjerna verkligenkan utnyttjas. Jagvill instämma i vad kommunikationsministern sade om alt de icke-socialistiskaregeringarna har gjort satsningar i pä ett sätt som kanske inteförekommit tidigare och även vad han sade om de satsningar som kommer. Det ärsatsningar på både kort och läng sikt. Jag vill påminna om att harutvecklats på ett sätt som och att det långsiktigt mestpositiva är det arbete man har startat för alt få i gång ett samarbete mellanTekniska högskolan, utvecklingsfonderna och Regionin-vesl, varvid man satsar påall ta vara på idéer som kan leda lill företag som kan ge nya arbetstillfällen. Men,avslutningsvis, del är också viktigt atl transportkostnaderna inte får blialltför höga, eftersom vi då inte klarar utvecklingen av näringslivet. Omigångsättning av vissa vägförbäuringsbyggen i Jag vill avslutningsvis säga till atl de borgeriigaregeringarna satsar 100 milj, kr, pä att med 15-20 är tidigarelägga utbyggnadenav . Det kanske kan vara en bra slulvinjett på denna debatt omflyget, STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Det är självfallet bra atl vi får en del insatser i länet av just dentyp som statsrådet nu nämnde, men man måste vara pä det klara med att dettaendasi är krusningar på ytan av det stora problem som vi har på sysselsättningsområdeti , Det hjälper inte alt tro atl vi genom några s, k.Norrbottenspaket, såsom upprusining av järnvägar och kompletleringsbygg-naderpå någon flygplats, kan klara dehär problemen. Betydligt större insatser måstesättas in, bl. a. i våra basindustrier. Vi socialdemokrater har lagt framupprepade förslag i den riktningen underde , men dess värre har deborgeriiga regeringarna inte lyssnat till oss. Detta är en av orsakerna tillatt vi har en jättestor arbetslöshet i vårt län just . Det kan man inte kommaifrån. Överiäggningenvar härmed avslutad. §9 Om igångsättning av vissa vägförbättringsbyggen i Kommunikalionsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda interpellation,1979/80:32, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att med hänsyn tillrådande sysselsättningsläge medverka lill att ett eller flera av vissa angivnavägprojekt i kan komma till stånd med det snaraste. Tidigarei år har regeringen beslutat om särskildasysselsättningsskapande insatser i . Omigångsättning av vissa vägförbättringsbyggen i anvisades 65 milj. kr.till vägbyggnadsarbeten i länet. gick ca 23 milj. kr. till vissaskolbyggen och ca 10 milj. kr. till byggande av samlingslokaler. 1mitten av september anvisades ytteriigare medel lill sysselsätiningsfrämjandeinvesteringar i länet. fick 5,6 milj. kr. till vissa anläggningar,och lill en skolbyggnad i länet gick 18 milj, kr. Genomsärskilda satsningar har i är således ca 120 milj. kr. anvisats förstatliga anläggnings- och byggnadsarbeten. Härutöverhar för industriändamål m. m. andra statliga insatser gjorts.