prot · G30923 · 1979-12-31 00:00:00 — Det ärockså ett område som utskottel har uppmärksammat, och den frågan är föremål förbearbetning. Vi hoppas att del även där skall komma fram sådana förslag som gertill resultat något av del som motionärerna tagit upp. TillPer kan Jag säga alt vi delar den uppfattning som Per Israelssonredovisade när han citerade vad utskottet skrivit. Utskottsskrivningen är såstark att en motionär normalt sett verkligen borde vara nöjd med den, och dettrodde jag också Per skulle vara. Vi har faktiskt skrivit myckelstarkt i det här aktuella avseendet och gått motionärerna till mötes så långtutskottet förmått. Med delta, herr talman, ber jag all få yrka bifalllill utskottets hemställan. PER (vpk): Jag skall inte tillägga så mycket mer till det sagda. Vi är överens isak, som jag sade och som också sade. Jagvill bara poängtera att verkligen måste säga ifrån i den här frågan.Jag antydde också den ekonomiska bakgrunden, alt landstingen infe har reella möjlighetertill en utbyggnad om det inte blir en uppgörelse med statsmakterna om ekonomin.Skall det bli någonting måste göra en markering. Jag vill särskiltframhålla betydelsen av all denna utbyggnad sker. Imitt första anförande sade jag alt vi har en yrkesmedicinsk klinik vidregionsjukhuset i , vilken som vi ser det fungerar bra. gjort insatser för attklarlägga sådana problem inom arbetsmiljön vilka haft betydelse. Denna klinikhar myckel gott anseende utbildningsmässigt i vårt land, och de som önskarkomma någonstans inom yrkesmedicinen i söker sig dit. a. harkliniken kunnat klarlägga att radongasen inom gruvområdet haft cancer somföljd. Kliniken har också på andra områden, exempelvis inomsprängämnesindustrin, kunnat göra grundläggande insatser. Jagläggerstorvikt vid att vi kommer framåt i denna fråga. Närdet har gått så somjag nämnde måste göra ett ställningstagande. Därför står Jag fast viddet bifallsyrkande som Jag framförde i mitt första anförande. Utbyggnadav vissa medicinska verksamhetsområden m. m. RUNEGUSTAVSSON (c): Till Per vill Jag säga att om ledamöter anslutersig till den skrivning som finns i utskottets betänkande, tyckerjag nog attutskottet där säger ifrån. Jag vill här citera vad utskottet skriver: "Ilikhei med vad utskottet gjort vid tidigare tillfällen, då utskottet behandlatfrågan om utbyggnad av yrkesmedicinska enheter, vill utskottel understryka attutbyggnaden på det yrkesmedicinska området är angelägen. Utskottet ulgårdärförfrån att det utredningsmaterial som regionsjukvårdsuiredningen lagt fram ochsom utredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamhetenkommer att presentera skall leda till kraftfulla åtgärder för utbyggnad avyrkesmedicinen." PERISRAELSSON (vpk): Vi är väl i det närmaste färdiga med debatten. Jag konstaterar bara attRune inte vill säga någonting om ekonomin. Jag förstår atl han inlevill göra det i den ställning han har. Men ekonomin är avgörande för om detskall bli något resultat. Överiäggningenvar härmed avslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 792 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 792 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då Per begärde rösträk- Nr 23 ning verkställdes votering med omröstningsapparat. Onsdagenden f"°'J'" "''"' '''' " '° Nej - 14 Mom. 2 - 5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1979/80:3 med anledning av motionerom åtgärder förafatiker och allergiker m. m. §16 Fosterhemsplacering av invandrarbarn betänkande 1979/80:4 med anledning av motion omfosterhemsplacering av invandrarbarn. I motion 1978/79:432 har ochjag lagit uppproblematiken kring invandrarbarnens fosterhemsplacering. Närinvandrarfamiljer av någon anledning drabbas av sociala svårigheter kan dettaleda till att barnen måsle placeras i fosterhem. Dessa barn placeras då i regeli svenska hem och i en för barnen främmande miljö såväl språkligt somkulturellt. Delta kan av invandrarfamiljerna, som har mycket starksläktsammanhållning, upplevas som om vi skulle vilja "la ifrån dem"deras barn. Vi anser all barnen i första hand bör placeras i fosterhem avbarnens egen nationalitet. Viär väl medvetna om alt det på mindre orter kan vara svårt att få kontakt meddessa invandrarfamiljer, men genom invandrarorganisationer och invandrarbyråerkan man nå denna kontakt. Manmåste alltid se till barnens bästa i alla situationer, och del viktigaste fördem måste vara att vården i fosterhemmet avviker så litet som möjligt frånförhållanden i hemmet och all de skall kunna återplaceras i föräldrahemmet pånormalt sätt och utan större svårigheter. har i sitt remissyttrande påtalat risker som kan finnas närbarnen placeras i ett svenskt hem, t. ex. att de kan glömma sitt modersmål ochalt det kan uppslå krisreaktioner och identitetsproblem i den nya miljön. Vivill helt instämma i vad invandrarverket har sagt i sitt remissyttrande. Isocialstyrelsens projektrapport och ungdom i familjehem kan man läsaföljande: "Fleraav de intervjuade socialarbetarna var tveksamma ifall barnavårdslagensbestämmelser om indikationerna för omhändertagande skulle tillämpas på sammasätt för invandrarbarn som för svenska barn eller om man skulle ta särskildhänsyn till invandrarfamiljernas speciella kultur och umgängesformer. Deuppgav, att de tillämpade reglerna delvis annorlunda beträffande barn iinvandrarfamiljer. Socialassistenterna önskade klarare riktlinjer i dessafrågor." Dettavisar just vad vi har sagt i vår motion, nämligen att del råder stor oklarhetom vilka principer som bör tillämpas vid fosterhemsplacering. Socialutskottetanser i likhet med att man måste ge mera information tillsocialarbetarna och även göra dem medvetna om hur viktigt det är alt barneninte berövas kontakten med siu språk och sin kultur. Vid valet av fosterhem börman ta hänsyn till sådana faktorer. Att gå emot ett enigt socialutskott och hålla fast vid kravet alten utredning skall tillsättas synes vara meningslöst. Men vi motionärer hoppasatt när socialutskottet skall behandla propositionen 1979/80:1, Omsocialtjänsten, det även beaktar de problem som tagits upp i motionen1978/79:432. Därför skulle jag också vilja fråga utskottets talesman omutskottet kommer att beakta de problem som tas upp i propositionen omsocialtjänsten. RUNEGUSTAVSSON (c): Vi behandlarju denna motion . Men del är många frågor av delta slagsom kommer att behandlas i socialtjänstlagen, och jag är övertygad om all ävendessa frågor kommer upp. Men motionen behandlar vi som sagt här . MARGITSANDÉHN (s): Ja, men det är myckel viktigt atl man verkligen beaktar dessasynpunkter som har kommit fram i motionen, och det ärdet vi motionärer vill gör. Överiäggningenvar härmed avslutad. §17 Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet Föredrogs socialutskottets betänkande 1979/80:5 medanledning av motioner om vissa lagstiftningsfrågor m. m. påarbetsmiljöområdet. Idetla betänkande behandlades motionerna 1978/79:514av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1)hemställts att skulle begära att regeringen lät utreda tillämpningenm. m. av arbetsmiljö lagens ansvarsregler. Vissa lagstiftnings-Jkigor m. m. påarbetsmiljöområdet Vissalagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet 1978/79:604av m. fl. (vpk), vari yrkats alt med bifall lill motionenbeslutade om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) med av motionärernaframlagt förslag lill lagtext atl gälla fr. o. m. den , innebärandeatt, då kvinna utnyttjade sin rätt till ledighet för atl amma sitt barn, skulleavdrag på lönen inte få göras, 1978/79:722 av m. fl. (vpk), variföreslagitsalt med bifall lill motionen skulle anta av motionärernaframlagt förslag till ändring av 3 kap. 4§ arbetsmiljölagen (1977:1160) attgälla fr o. m. den , innebärande atf arbetstagare, vars arbetestoppats av skyddsombud eller av arbetstagaren själv, i avvaktan på besked avarbetsgivaren eller skyddsombud om huruvida arbetet skulle fortsättas, skullefå full lön och andra anställningsförmåner under uppehållet. 1978/79:792 av m. fl. (vpk), vari såviunu var i fråga (yrkandena 2 och 5) föreslagils att hos regeringenskulle hemställa om förslag som innebar 2.alten utredning tillsattes för all klargöra omfattningen av uteblivna åtal vidallvariiga arbelsolycksfall samt vilka åtgärder som behövdesför atl lagen skulle tillämpas och ansvar utkrävas, 5.att juridiskt bindande gränsvärde infördes för buller och sattes till högst 75decibel (Ä) samt all föreskrifter utarbetades med bindande gränsvärden även förbelysning, övriga fysikaliska risker och ergonomiska belastningar, 1978/79:793 av (vpk), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandet 2) föreslagits att hos regeringen hemställde omförslag som innebar atl åtgärder vidtogs mol den omfattande underregistreringenav arbetsskada och att ett obligatoriskt anmälande till frånakut- och öppenvårdsinslanser övervägdes, 1978/79:1261av Per () och 1978/79:1264 av m. fl. (vpk), variföreslagits att hos regeringen hemställde om förslag lill ändring avarbefsmiljölagen innehållande förbud mot användning av diesel- och andraförbränningsmo-lordrivna arbetsmaskiner i fartygslastrum, slutna lokaler ochgruvor samt vid andra underjordsarbeten. Ävovannämnda motioner hade 1978/79:793 remitterats lill socialförsäkringsutskottetsom sedermera i denna del överiämnat den lill socialutskottet. I. beträffandeutredning rörande tillämpningen av arbetsmiljölagens ansvarsregler m. m. altriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:514 yrkandet 1 och motionen1978/79:792 yrkandet 2, 2. beträffande amning på arbetstidatt skulle avslå motionen 1978/79:604, 3. beträffande lön under lid dåarbete var stoppat av skyddsombud atl skulle avslå motionen1978/79:722, 4. beträffande juridiskt bindandegränsvärden för buller m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:792yrkandet 5, 5. beträffande underregislreringav arbetsskador m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:793 yrkandet2, 6. beträffande utseende avskyddsombud m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:1261, 7. beträffande förbud motdieseldrift i vissa arbetslokaler att skulle avslå motionen1978/79:1264. Vissalagstijinings-Jrågor m. m. på arbetsmiljöområdei Reservation hade avgivits beiräjjonde utredningrörande lillämpningeii av arbetsmiljölagens ansvarsrcgler m. m. av GöranKarlsson, , , , ,och (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 borthemställa alt med anledning av motionen 1978/79:514yrkandet I och motionen 1978/79:792 yrkandet 2 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. (vpk): I detta betänkande behandlas arbeismiljöfrågor av olika karaktär sombl. a. har tagits upp i elt antal vpk-motioner. Motionen 604 gäller kvinnansrätt alt amma på betald arbetstid. Motionen 722 handlar om de anställdas rättatt erhålla lön och andra anställningsförmåner under tid då skyddsombud haravbrutit ett arbete. I yrkandet 2 i motionen 792 föreslås en utredning för atlklargöra omfattningen av uteblivna åtal vid allvariiga arbelsolycksfall under1970-talet och hur lagen skall tillämpas . I yrkandet 5 i samma motionkrävs att gränsvärde för buller skall säUas tiU högst , och det skallvara juridiskt bindande. Vi föreslår i motionen 793, yrkandet 2, insatser motden underregistrering av arbetsskada som förekommer och att det skall varaobligatorisk anmälan. I motionen 1264 av m. fl. krävs ett förbudmot användning av diesel- och andra förbränningsmotorer i fartygslastrum,slutna lokaler, gruvor och vid underjordsarbeten över lag. Alladessa frågor som behandlas måsle emellertid inordnas i elt större sammanhang,nämligen enligt de riktlinjer efter vilka den nuvarandearbetsmiljölagstiftningen är uppbyggd. Med all önskvärd tydlighet framgår detlaav utskottets betänkande. Skrivningarna är välvilliga när det gäller atlåtgärda eller att vara förstående för själva problemet, men det stannar vid enfrom förhoppning om au så skall ske eller atl problemet på något sätt skallönskas bort. Vilkautgångspunkter har då den arbelsmiljölag som vi nu arbetar efter? Vpksammanfattade sin kritik av arbetsmiljölagen, som antogs 1976, i fyra punkter:Lagen bygger på klassamarbete mellan parterna. Vissa lagstiftningsfrågor m. m. på arbetsmiljöområdet får inte någon avgörandemaktbefogenhet att hävda arbetarnas intressen. De övergripandearbetsmiljöproblemen om arbetstakt. Jäkt och stress, utslagning och utsorteringöverlämnas till förhandlingar som man stiftar medbestämmandeavtal.Lagen är en ramlag, som överiämnar alla viktiga beslut tillarbetarskyddsstyrelsen. Denna kritik av lagen som vpk då framförde gälleralltjämt, och för som går befästs alltmer atl kritiken var riktig. Socialutskottetyrkar nu avslag på alla vpk-kraven i motionerna. Det är krav som är seriösa,krav på förbättringar av arbetsmiljön, krav som alla allvarligt länkandemänniskor måste se som angelägna , inte . Privatpersoneri delta land har grundlagsenlig rätl att äga produktionsmedlen och bestämmaproduktionens inriktning och omfattning. Denna rätt gäller även atf välja formför produktionen eller dess verksamhet. Därmed bestäms också i stortarbetsmiljöns beskaffenhet. Ägarnas huvudsyfte med produktionen är att denskall ge högsta möjliga vinst. I detta sammanhang jämställs för ägarnamaskinerna och produktionsredskapen med arbetskraften. I vårt system existeraringa människor i arbetslivet, blott arbetskraft. Därför är arbetsmiljölagenskriven för ägarnas behov av just arbetskraft. Vihar som ingress till vår motion 792 om arbetsmiljö eft citat: "Man kalladepå arbetskraft, men det kom människor." Detta citat av Bertolt ägersin giltighet i dagens debatt. Ägarna av produktionsmedlen, myndigheter ochansvariga politiker talar om arbetskraft som en vara lik alla andraslit-och-släng-varor som produceras i vårt samhälle. Dagensdebatt om arbetsmiljön - larm om giflkatastrofer, utslagningen från Jobben, defysikaliska riskerna - visar att det är människor det handlar om. Människornalever här och , de utsätts för riskerna , och därför krävs det snabbaoch resoluta åtgärder genast. Vpk ställer människan i centrum, och därför harvi föreslagit dessa åtgärder i våra motioner. Vihar också tagit upp sanktionssystemet, som inte fungerar på arbetsmiljöområdet.Det är inte på denna sida som statsapparaten sätter in sina resurser. Vi vetatt många arbetsköpare använder arbetskraft och hell kallt spekulerar i dåligarbetsmiljö för atf göra snabba vinster. har åklagarmyndigheternavisat slor nonchalans vid arbelsolycksfall. Polisutredningarna läggs snabbtned. Åtal väcks sällan mot en arbetsgivare, som enligt lagen har huvudansvaretför säkerheten. Därför bör en utredning göras för aft se vilka allvarliga arbelsolycksfallunder som inte har lett till åtal. Med denna utredning skulle manockså kunna lägga grunden för en skärpt tillämpning avbestämmelserna på detta område. Enav de klara förbättringarna i arbetsmiljölagen under 1970-lalet är arbetarnasoch skyddsombudens möjligheter att avbryta ett hälsofarligt arbeie.Arbetsköparna har emellertid börjat utnyttja de hål som finns i lagen. Ett avhålen är att lön inte skall utgå under den lid som arbetet är stoppat.Arbetsköparna kan på della sätt spela ut arbetarnas ekonomiska intresse motskyddsintresset. Denna brist i arbeismiljölagen måsle åtgärdas i enlighet medvad vi föreslår i motionen 792, nämligen att lön skall utgå under stopptid. Fråganär nu uppe till avgörande i arbetsdomstolen. Fallet är typiskt för hurnuvarande lagstiftning erbjuder arbetsgivarna möjligheter till repressalier. Idet aktuella fallet var det skyddsombuden som påtalade riskerna, men de fick ingenrättelse lill slånd. Arbetsbefälet tog ingen notis om synpunkterna. Därtillhotades skyddsombuden med att det skulle betraktas som arbetsvägran, om jobbetstoppades. Yrkesinspeklören och högre arbetsbefäl gav sedan skyddsombuden rätt.Men när lönebeskedet för den tid då arbetet var stoppat kom var lönen för dentiden avdragen. Hurutslaget i arbetsdomstolen än blir måste lagen ändras. Utskottets hänvisningtill anslällningsskyddskommiltén är i detta fall en ren undanfiy kt. Här bordeåtminstone socialdemokraterna ha följt upp LO:s remissyttrande närarbetsmiljölagen antogs. måste det på denna punkt iarbetsmiljölagen slås fast att lön skall utgå när skyddsombud eller arbetareenligt de bestämmelser som finns i arbetsmiljölagen stoppar ett miljöfarligtarbete. Enav orsakerna till arbetsstoppet i del aktuella fallet var atl dieselavgaserfanns i ett slutet rum. Vpk har krävt att dieseldrivna och andraförbränningsmotordrivna fordon skall förbjudas i fartygslastrum, slutna lokaleroch gruvor samt vid andra underjordsarbeten. Det har från utskottet ochriksdagen funnits en välvillig inställning till problemet, men yrkandet haravslagits. Arbetsmarknadsministernsade så sent som att det fortfarande inte är klariagt vilkahälsorisker som är förknippade med dieselavgaser. I går framkom via TV ochradio att en utredning nu har kommit fram lill att dieselavgaser är fariigareän avgaser från bensindrivna fordon. De som arbetar med diesel är visserligenintresserade av vilka hälsorisker som föreligger och dess effekter, men de ärredan nu hell på det klara med alt hälsorisker är förknippade meddieselavgaser. Därför bör det förbud som föreslås i motionen 1264 av KarlHallgren m. fl. svar på motionen framgår aft del är arbetskraft och intemänniskor som man bedömer. Utskottet skriver: "Ett förbud mot dieseldrivnafordon som yrkas i motionen skulle i nu aktuella arbetsmiljöer innebära ett sådrastiskt ingrepp i arbetsprocesserna aft produktionen sannolikt skulleomöjliggöras." Detta talar för sig självt. Nog borde man kunna ta någonhänsyn till dem som med nuvarande arbetsorganisation tvingas alt utsätta sigför dieselavgaser. Imotionen 792, yrkandet 5, kräver vi ett bindande gränsvärde för buller på högst75 decibel samt gränsvärden för belysning och övriga fysikaliska risker ochergonomiska belastningar. Det är återigen fråga om berättigade krav inomområden där vi har kända risker. Och vi vet atl det går atl åtgärda problemen.Utskottet påpekar också att det inom arbetarskyddsstyrelsen pågår arbeie medatt la fram föreskrifter om buller, belysning m. m. Men erfarenheten visar allom della arbete inom arbetarskyddsstyrelsen skall ta lika som det ielt tidigare skede tog atl få några som helst gränsvärden, måste riksdagenomedelbart ingripa och uttala att detta arbete är brådskande och måsle ulförasnu. Därför bör redan nu besluta om juridiskt Vi.ssa lagstiftningsfrågor m. m. påarbetsmiljöområdet 4 protokoU 1979/80:23-24 Vissa lagstiftningsfrågor m. m. påarbetsmiljöområdet bindande gränsvärden pådessa områden. Mycketav arbetsmiljöarbetet är förebyggande. För detta krävs att man känner tillskadornas omfattning och sambandet mellan skador och miljö. Vi föreslår imotion 793 att öppen- och akutvårdsinstanser skall ha obligatorisk anmälningspliktvid arbetsskada, även vid misstänkt sådan. Enligt yrkesska-deslatisliken dödasnu omkring 200 personer i arbetet . 1 700 personer blir invalider och fårersättning. Det totala antalet registrerade skador är 12 000. Siffrornahar varit tämligen konstanta . Men det faktiska antaletinträffade olyckor är med slor säkerhet myckel högre. Underregistreringen, intebara av de lindrigare skadorna ulan också av de allvariiga, måsle vi komma tillrätta med, och del enligt det förslag som vpk har lagt fram. Imotion 604 föreslås att kvinna skall ha rätt att amma sitt barn på betaldarbetstid. Det är naturligtvis en rättighet som man ser som en självklarhet.Ett inkomstbortfall som enbart drabbar kvinnor ärju en allvariig diskriminering.Utskottel anser att denna fråga hör hemma i föräldraförsäkringen. Vi har ansettatt den hör hemma i arbetsmiljölagen, där det stipuleras att kvinna har rättatt amma sill barn på arbetet och få ledighet därför. Om utskottet hade visatdet minsta intresse för atl rätta till denna diskriminering, så hade mannaturligtvis utnyttjal sin initiativrätt och då kunnat förändra föräldraförsäkringen-eller åtminstone anmält att man avser att göra detta vid det tillfälle dådenna försäkring behandlas. Men man gjorde inget ställningstagande, det blevbara ett blankt avstyrkande. Ällmäntkan sägas aff behandlingen av arbeismiljöfrågorna intehar varit lill de vanliga människornas fromma - en .sådan behandling har lystmed sin frånvaro. Det är kapitalets arbetskraft det handlar om, och det hartydligen också socialutskottet framför ögonen. Men Jag tror inte all det baraär fråga om att de borgerliga partierna har hamnat i regeringsställning. Det ärframför allt fråga om atl kapitalismen, dvs. vårt samhällssystem, nu är inne ien permanent kris där något stort överskott, när kapitalet lagit sitt, inlefinns. Då tjänstgör de borgerliga partierna som en effektiv ornfördelare tillkapitalets förmån, vilket återspeglas på arbetsmiljön. Dettaföranleder mig också att rikta några ord till de kära vännernasocialdemokraterna, som inte heller i det här betänkandet har lyckats ge någotalternativ till den borgerliga politiken i en lid av kapitalistisk kris. Ärdetså att ni tänker spela med i den njugga borgeriiga politiken? På annat sätt kaninte Jag tolka det som man gemensamt har skrivit under på i del här betänkandet. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-motioner. I de fall därdet föreslås att lagtexten skall träda i kraft den föreslår jag iställel alt den träder i kraft den . I socialutskottets betänkande 1979/80:5 angående lagstiftningsfrågorpå arbetsmiljöns område behandlas motion 514 av Underden lid som arbeismiljölagen har varit i krafl har konstaterats att det arenbetydande osäkerhet som präglar synen på tillämpningen av arbetsmiljölagen ochansvarsbestämmelserna. Från arbelstagarhåll har kritik framförts molhittillsvarande rättstillämpning som den kommer till uttryck i arbetarskyddsmyndigheternas,polisens, åklagarnas och domstolarnas hantering av frågor rörande utredning,åtal och påföljd. Enligt massmediauppgifter synes dock rättsväsendet haupptäckt atf dessa frågor hanteras på ett sätt som infe synes vara rikligt, ochman får väl hoppas på en skärpning inom detta område. Tillämpningenav arbetsmiljölagens ansvarsbestämmelser är av väsentlig betydelse förlagstiftningens genomslagskrafl i form av effektiva insatser, förbättradarbetsmiljö m.m. Nuvarande oklarheter närdet gäller rättstillämpningen är lillnackdel för detta. Det är i syfte atl undanröja sådana oklarheter som viföreslår att begär all regeringen omgående tillsätter en offentligutredning med uppgift all dels klarlägga aktuell tillämpning avarbetsmiljölagens ansvarsregler, dels föreslå de åtgärder som kan ansespåkallade för att säkerställa lagstiftarens intentioner. Dettaär bakgrunden lill vårt motionsyrkande i den delen. Utskollsmajo-rileten harinte beaktat det vi här har framfört. Man understryker visserligen alt dessafrågor är viktiga, att utvecklingen på detla område måste följas meduppmärksamhet och aft om så erfordras en sådan utredning skall tillsättas somefteriyses i motionen. Men det är litet egendomligt att ufskottsmajoriteten,trols att man är medveten om att det föreligger brister, inte vill föreslå atlåtgärder mol dessa vidtas. Man erkänner således atl det finns brister, men allföreslå åtgärder för alt undanröja dem är något som inte stämmer överens medden borgerliga majoritetens synsätt. Utskottetpekar också på atl det i f n. pågåren översyn av frågan omåtalsprövningen vid vållande av kroppsskada och sjukdom och frågan om införandeav företagsböter förjuridisk person. Jag skulle gärna vilja all utskottetstalesman redogjorde något närmare för hur långt detta arbeie framskridit - detharju gått sedan betänkandet skrevs. Jag skulle vilja vela vad somgjorts i den här frågan i och vad som eventuellt kommer atlgöras.