prot · G30933 · 1979-12-31 00:00:00 — Om vi tarupp ett enskilt regeringsbeslut om utbyggnad lill omprövning måsle man befara Utbyggnadenav Sölvbackaström -marna att del finns många somväntar sig att vi skall ta upp fler. Jag undrar vilken regering som ser framemot en sådan beslutssituation. Dessutomhar utskoltsmajoriteten pä ett suveränt sätt undvikit all nämna ett enda ord omkostnaderna. Man vill ge regeringen i uppdrag att förhandla, men man andas inteell ord om att kraftbolaget ändå bör ha ersättning. Ekonominär inte lysande i , del vet alla. Hur mycket är dä riksdagenberedd att betala för atl få lägga sig i och upphäva ett enskilt ärende? Jagtror att det inte bara är , och somskulle vilja veta det. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. (vpk): kommunisterna har tidigare i olika sammanhang hävdatatt den nuvarande energisituationen inte får leda till förhastade ochkortsiktiga beslul. Del gäller då även beträffande ytterligarevattenkrafts-utbyggnad. I huvudsak bör en koncentrationske till effektulbyggnad, till förbättring av redan existerande kraftverk.Sådana om-och tillbyggnader orsakar som regel minimala skador på naturen ochleder ytterst sällan till konflikter med molsläende intressen. Närden tidigare trepartiregeringen anförde atl som riktlinjer i den fysiskariksplaneringen skulle gälla att vattenkraftsulbyggnader inte skulle medges ide vattendrag som föreslogs undantagna, var del elt riktigt ställningstagandesom vi anslöt oss till. Vi delade också den då uttalade uppfattningen att maninte borde utgå från att alla ulbyggnadsprojekt i områden som inte omfalladesav rikllinjerna skulle tillåtas efter prövning i vanlig ordning enligtvattenlagens bestämmelser. Fråganom Sölvbackaslrömmarnas ulbyggnad aktualiserar frågor som tidigare diskuteratshär i kammaren, frågor som gäller vattenkraftens fortsatta exploatering ochdärmed sammanhängande problem. Vårgeneration har byggt ut mycket av våra vallendrag och nästan alla huvudälvar.Stora naturvärden har därmed förstörts. Vallenkraftsutbyggna-derna medförenomvälvande och oåterkallelig förändring. Landskapsbilden i inlandpräglas i hög grad av älvdalarna, och återstår bara fyra sådana dalar iicke-exploalerat skick. Kraftverksbyggen med åtföljande torrläggningar ochöverdämningar innebär ödeläggelse av goda strömfisken och finarekreationsområden liksom av Jordbruks- och skogsmark. Tillproblem som är ganska allmängiltiga och som även gäller fallet Sölvbacka hörförsämringar för rennäringen. Samerna, som länge varil en hotad etniskminoritet, drabbas ytteriigare genom förstörda kalvnings- och renbelesland samtfiyllningsvägar. Sysselsättningseffekterna,som alltid kommer in i samband med utbyggnadsförslag, får som bekant förprojekt i den storleksordning det nu är fråga om en ganska ringa betydelse. Enulbyggnad kan bara ge elt relativt litet antal jobb under en ganska kort lidoch löser sålunda inte dessa problem . För de områden och de kommunerdel gäller måste arbete i stället skapas genom statliga och konmumala insatseri syfte att bygga upp ell samhälleligt Miljökraven, dvs. frågan om en så långt möjligt oförändrad naturmiljöoch ett bevarande av den ekologiska balansen, måste alllid tillmätas storbetydelse, liksom jord- och skogsbruk, rennäring och fiske samt inte minslrekreation och turism. Miljökraven måste upprätthållas även i sådana fall därekonomiska skäl kan anföras för en prutning på miljöhänsyn. Bevarandevärdena,knappheten på outbyggda älvsträckor, rörligt friluftsliv, fiske, kulturminnesvård,landskapsbildning och forskning kräver en stark återhållsamhet med utbyggnader.Del måsle nu vara vår skyldighet att slå vakt om naturvärdena, att överiämnadet lilla som finns kvar till kommande generationer, att bevara huvuddelen avde sista orörda resterna av rinnande , däribland Sölvbackaströmmarna, åteftervärlden. Sölvbackaströmmarnahar varit hotade av kraflverksutbyggnad. En intensiv debatt harpågått sedan närmare . 14 000 människor har genomnamnunderskrifter gått emol en utbyggnad. En rad myndigheter ochorganisationer, såsom , siatens planverk, fiskerislyrelsen.Svenska , kammarkollegiet, i ,byggnadsarbetarna i , företrädare för samerna, en majoriiei av Bergskommuns fullmäkligeledamöier och en rad enskilda experter på fiske-, landskaps-och naturvård, har avstyrkt en ulbyggnad och uttalat sig för bevarande avSölvbackaströmmarna i nuvarande skick. Vänsterpartietkommunisterna har som bekant varit del parti som varit mest konsekvent i dennafråga, ja, rent av det enda parti som inte vinglat fram och tillbaka utan helaliden agerat för atl en nära nog enig folkopinions vilja skall respekteras.Men, herr lalman, del är nu inte det viktigaste all söka la ät sig äran, detviktiga äratt vi kan faen riksdagsmajoritei beslul som möjliggörett stopp för utbyggnadsplanerna, för ett bevarande av Sölvbackaströmmarna. Molbakgrund av de faktiska omständigheterna, mot bakgrund av vidJämtbygdens tingsrätt ställningstagande alt en ulbyggnad skulle strida motvattenlagen och mol bakgrund av del myckel marginella energitillskott som enulbyggnad kan ge,ärdet närmaste ofattbart hur folkpartiregeringen kunde getillstånd lill ulbyggnad. Olika uttalanden vid skilda tillfallen från riksdagoch olika borgerliga regeringarom alt tillmäta lokala opinioner stor betydelsevar tydligen inte allvarligt menade för del. Närregeringsbeslutet kom trodde säkerligen många med mig att del sketl enrejäl miss i handläggningen och all man snabbi skulle ompröva sitt beslut. Detklargjordes dock atl regeringen inte tänkte ompröva ell beslul sommed skäl har uppfattats som ett uttryck företl ställningstagande förkraftverksiniressena och mot befolkningen. och andra tidigareregeringsledamöter har bl. a. anfört formella skäl som skulle omöjliggöra enomprövning. Vart har dä den i många sammanhang så omtalade politiska viljantagit vägen? Klart är atl om den politiska viljan funnits, hade man omgåendekunnat hitta vägar som möjliggjort att ändra och rätta till beslutet. Behandlingeni civilutskoltel av de båda motioner som syftar till alt förhindra en ulbyggnadvisar att man har anledning atl befara nya beslul och ställningstagandeninnebärande att andra hotade älvsträckor byggs ut. Man frågar sig oroligt hurdet skall gå med Sädvajaure, Falsjön-Marsån, Nedre Långan, Härjeån ochRottnaälven, för atl ta några exempel. och sålunda pariimotion och går liksom folkparti- ochmoderatrepresenlanlerna mot ett förslag som möjliggör att Sölvbackaströmmarnabevaras. Attfolkpartirepresentanlerna försvarar sin regerings fadäs kan man förstå, liksomall slår vakt om kraftverkskapitalets intressen, men atl centernockså i denna fråga har hamnat i högerströmmarna är säkerligen förvånande förbl. a. många miljövänner. Argumentet om all det kan komma att kosta så myckel,som anförts från centerhåll i massmedia, gör att många säkerligen ställer sigfrågan: Kan man lita på då det gäller avvecklingen av kärnkraften,någol som kommer att kosta så mycket mer? Diskussionenom kostnaderna är f ö. ganska intressant och belysande. Av vad som framförtsfrån Sydkrafi-Trängfors håll synes framgå alt man inte bara räknar med atl fåersättning för de kostnader som lagts ned sedan regeringsbeslutet fattades ochfram lill nu - man kalkylerar helt fräckt med all man både skall ha tillbakakostnader som lagts ned och dessutom skall få hundratalsmiljoner kronor för vinster man räknat med på försäljning av elenergi iframtiden. Frän kommunisterna vänder vi oss besläml emot sädanauppgörelser som innebär ersättning för tidigare kostnader eller för renaförräntningsvärden. För bolaget borde det stå klart alt den verksamhet som detbedriver inte bara kan vara förenad med garanterade stora vinster ulan ocksåmed vissa risklaganden. Jag yrkar, herr lalman,bifall till utskottets hemställan. Låt mig härefter kortkommentera några av de inlägg som har gjorts. sägeratt huvudfrågan är förhandlingar eller inte. Jag skulle viljapåstå att huvudfrågan är bevarande av Sölvbackaströmmarna eller inte. Det ärhuvudfrågan - inte den formella lågordningen i ärendet. villvidare varna för regeringens dåliga förhandlingsläge och uttrycker del så, allom regeringen kommer med mössan i hand lill förhandlingar, bårdenen mycketdålig sits mot bolaget. Jag måsle fråga: Vem har sagt att regeringen iförhandlingarna med bolaget skall komma med mössan i hand och underkasta sig devillkor som kraftverksbolaget företräder? RolfDahlberg säger att folkpartiregeringen i detta beslut har följt vattenlagen.Jag skulle vilja påstå atl folkpartiregeringen har kört över vattenlagen ochdess anda genom att utnyttja en dispensregel. RolfDahlberg tycker atl utskottet har agerat närmast fegt. Jag har ingen anledningall lägga mig i den saken. kommunisterna har som bekant av enmajoritet av denna riksdag utestängts från möjlighet att delta iutskotlbehandlingen. Jag vill ändå säga attjag tycker alt fegheten i agerandeti samband med det här ärendet snarare ligger hos dem som lord förklarar att de är överens med dem somvill stoppa utbyggnaden men som i sak kryper bakom formella hinder. För dem som inte redan vet del kan detfinnas skäl att erinra om att en ulbyggnad av .Sölvbackaströmmarna skulleklara av energiproduktionen i landet och ca 0,08 96 avelproduktionen. en kommentartill det som anförde. Honsade atl de villkorsom ställts frän regeringens sida för utbyggnaden är ganskagenerösa och pekade på 2 milj. kr. lill näringslivet och ersättning föruteblivet fiske. Dessa villkor har tidigare framförts i ungefär samma lappningsom regeringen nu framför dem men då som erbjudanden från kraftverksbolagetför alt köpa över kommun och folkopinionen lill en linje som skullemöjliggöra en utbyggnad. PER (): Detta är inte bara elt ovanligt ärende med en ovanlig handläggning -att det har varit en ovanlig handläggningsordning ärjag den förste atterkänna-ulan det är också en ovanlig ordning på talariislan, som jag hoppas ärett undantagsfall. Traditionellt skulle ju en talesman för resp, reservanter hakommil först pä talariislan och därefter den som betraktas som utskottetstalesman -jag själv i det här fallet. har del kommit andra talare emellan.Jag är inte alls störd av att talade före mig, för honom lyssnarJag alllid pä med stor förtjusning. Han är kunnig och håller oftast välunderbyggda anföranden, som jag tycker atl det är intressant atl lyssna på,även om jag inte delar hans åsikter. Del gör jag emellertid den här gängen. Jagstördes alltså inte -Jag vill bara ha sagt detta om talarordningen. hade folk frän trakten kring Sölvbacka rest ner hit till för atldemonstrera och tala om vad de tycker i frågan. Fler har väl kommit föratt lyssna pä diskussionen. Jag talade i går med en av demonstranterna, enpensionerad Järnvägare som var gammal fackföreningsman. Han hade varit medlänge och lärt sig betydelsen av att följa stadgar och fattade beslut. Hanhyste respekt för det och hade länge deltagit i samhällsarbetet. Han sade atthan aldrig hade kunnat drömma om att vara med om att demonstrera motett i laga ordning fallat beslut. Sedan beskrev han beslutet, som han tyckteväldigt illa om och som han tyckte var felaktigt och fattat på osakligagrunder. är måttet rågat, sade han, nu dellarjag i protesterna. Hans sättatt tänka och resonera stämmer helt med min inställning. Jag har myckel storrespekt för stadgar-Jag höll på atl säga mindre för lagar, men del kan man Ju inte säga. Det är stadgar inom arbetarrörelsen som jag har stor respekt för. Detlärde man sig inom fackföreningsrörelsen liksom också atl man skall följa denordning som lagar och förordningar föreskriver. Men vi har hamnat i en alldelesexceptionell situation, som en tidigare regering har försatt oss i. Den härovanliga situationen fordrar en ovanlig handläggning av frågan. Närvi hade ärendet uppe till behandling i civilulskottet hade vi att la ställninglill två motioner-den ena frän med som förstanamn. Den var väckt . 2Riksdagens protokoll 1979/80:33-34 fatlat silt beslut. Detkunde inte vara obekant, för så stor kan inte okunnigheten vara iriksdagshuset. Den andra motionen, som hade undertecknats av representanterför alla partier utom , var väckt . Båda hade ett endasyfte: alt undvika ulbyggnad av Sölvbackaströmmarna. Det faktum attformuleringarna var lilet luddiga dolde inte syftet med motionerna. Närvi behandlade frågan hade vi socialdemokrateratt fiilla tillbaka på vårtställningslagande i sakfrågan i tidigare behandlingar. Införbeslutet - det beslulet har misstolkats av många - fördes en diskussion omhur vallenlagens regler skulle tillämpas vid den fortsatta kraftulbyggnaden.Det innebär inte elt ställningstagande lill del enskilda fallet på det säll somman vill göra gällande. Visocialdemokrater hade då en i förhällande till majoriteten avvikande mening.Men redan då uttalade vi i vår reservation: "Bland exempel på sädanaprojekt" -alltså projekt som det inte var någon risk skulle komma tillstånd - "kan nänmas en ulbyggnad av Sölvbackaströmmarna där vattendomstolenansett alt vattenlagens regler skulle hindra ell uibyggnadslill-stånd. "Samma bedömning skulle vallendomstolen enligt regeringens beslut göra . Vihade alltså rätl då, och vi har rätt . Delta trodde vi skulle vara elt skyddför Sölvbacka. Närärendet sedan kom tillbaka 1977 hade vi fått mera kunskap om vårtvaltenbyggnadsbehov och våra valtenbyggnadsmöjligheter och bedömningen av dem.Dä intog vi en klarare ståndpunkt. Vi anvisade alternativa vägar för att skyddaoch bevara strömmar och mindre älvar från utbyggnad. Med hänsyn tillnaturvårdsinlressen, fiskeinlressen och bygdens intresse av alt bevara sinnatur yrkade vi att man skulle avstå från utbyggnad av små älvar av den typ somdet här är fråga om och i stället undersöka om man kunde göra en ulbyggnad avKalixälven etapp I, vilket skulle innebära ett ingrepp i en stor älv, som intehar samma karaktär som alla dessa småälvar, där fiske bedrivs, där folk vandraroch njuter av naturen och som därför bör bevaras för framliden. Dettavar det ställningstagande vi hade att utgå frän när vi behandlade motionerna.För oss blev det därför enkell atl säga: Vi måste hitta någon väg ur del här.Opinionen hade också stärkts kolossalt som gått sedan besluletfattats. Man hade förmodligen inte trott all regeringen skulle ta den ställningden gjorde. Del har varit en stor överraskning för många. Jagskall inte göra någon analys av grunderna för beslutet - det har utomordentligt bra. Jag har ingen annan mening än han i den delen. Delframgår också klart av vad vi skriver i avsnitt 5.2 på s. 10-11 i betänkandet,som alla utom folkpartisterna är eniga om. För att se det behöver man inte läsamellan raderna -del står klart och tydligt pä raderna hur vi värderar ochbedömer det underlag som regeringen haft för sitt ställningstagande. Sådanahär domslut - för det här är ett slags domslut; regeringen sätter sig så attsäga i ställe - kan man inte kvälja, och det är inte hellernågon som har yrkat på att domslutet skall återgå. beslut kan överklagas, menregeringens kan inte överklagas. Man kan möjligen göra en granskning av det påkonstitutionella grunder, men det är inte vi som gör den ulan det görs i ettannat utskott och i ett annat sammanhang. Då kan del möjligen bli en prickningav det statsråd som fattade beslutet. Men i sak ändrar det ingenting. Menriksdagen är suverän. måsle vara suverän, även i sådana här frågor.Riksdagen kan avvika från mönstret, och vi följer dä de lagar och regler somgäller for arbete - ingenting annat. Vi begår inga olagligheler omvi fattar ett beslut i enlighet med den rekommendation som UtskoUel har gjort. Jagkan väl inte behandla alla de inlägg som har gjorts här, men jag vill börja medatl säga atl den beskrivning som gjorde av ärendets behandling iutskottet är helt korrekt - och del sade jag väl förut. Det säll all tänja påvattenlagen som det här beslutet ärett uttryck för ogillas i allra högsta gradav civilutskottels majoritet - frän alla partier frånsett . och har frågat vad som skall bli följden av deua beslul.Finns det någon rimlig nivå på del skadestånd som skall betalas? att regeringen här har ställts i en myckel svär förhandlingssituation.Jag är inte så ängslig pä den punkten som tydligen och är. Den sittande jordbruksministern som skall sköta förhandlingarna,såvitt jag begriper, ärju inte känd för att vara mjuk i näven och släpphänt ifråga om sina ståndpunkter. Får han ett uppdrag av , sä utgårjag ifrånatt han tillvaratar både ekonomiska intressen och intresset av attfullfölja ärendet-atl förmå bolaget alt avstå från den rätt som det har fått. Detvore väl att försätta jordbruksministern i elt svårt läge om vi här skullebörja spekulera om kronor och ören. Visst har vi väl alla tänkt på vad det kankomma all kosta. Men vi vore ju väldigt dumma om vi talade om vad vi tänker päden punkten. Jag skulle vilja se den förhandlare som går med elt sådant beskedi bakfickan. Han ärju läst vid den utgångspunkt som då har angetts - och om detskulle vara en orealistiskt låg nivå vore del ännu löjligare. Jag föreställermig alltså alt frågan är mer agitatorisk och inte syftar lill att få fram någotsakligt besked. Alla vet all man har funderat över detta, men ingen skall välge del beskedel. Sedansäger att man skulle kunna kompensera invånarna. Jag fattar intedet. Det ärju inte bara de som lever där som vi tänker på. Det gällerkanske framför allt kommande generationer. Det blir mer och mer ont om orördnatur. Hur skall vi kompensera med pengar som vi betalar ut ? Det är förmig helt obegripligt. Jag kan inte besvara denna fråga, eftersom Jag tycker är orimlig. Det är alltså inte de som bor där som skall ha pengar föratt vi bygger ut, ulan del är naturvärdena som skall bevaras, och de är inteomvandlingsbara till pengar. Visstskall regeringen komma tillbaka till i detta ärende, och då får vi sevad som händer. Vi har naturiigtvis också funderat på andra vägar atl klara delhär problemet. Men vi avstår från atl diskutera dem, för vi ulgår ifrån atlkraftbolaget intar en realistisk position i förhandlingarna. ju velaatt del är en stor folkvilja bakom den önskan del här gäller - och egentligen isak också en stor riksdagsmajoritei, Alla talar vi här precis som om Sölvbackavore i våra hjärtan. Men när del kommer lill plånboken blirdet ett annatresonemang hos en del. hoppas jag alltså alt förhandlingarna leder lill ettsnabbi resultat och att regeringen snart kommer tillbaka. Självfallet kommer dåett förslag till att kosta pengar. Skulle detta misslyckas, har vi en ny silualion som fårprövas utifrån de utgångspunkter som då föreligger. Det vore väl att förstöraför oss alla att ge oss in på en diskussion om vad som händer om det spricker,vad som händer med de förhandlingar som dä skall komma i gäng, om bolaget skallersättas med olja, osv. Jag tror att den diskussionen inte har något ambitiöstärende. Det var en reflexion av som gjorde migmyckel förvånad. Han sade alt det här beslutet fattades i utskottet med minstamöjliga majoritet. Vad är del? Det fattades med majoritet, det är nogodiskutabelt. Någol annal finns ju inte. Menar atl en röstsövervikt är det minsta möjliga och skulle diskvalificera ställningstagandet iutskottet? Då får vi pröva alla de beslut som fattas av en majoritet iutskottet beståenrle av åtta borgeriiga ledamöter mot sju socialdemokrater. Detär då inga majoriteter i egentlig mening som ni styr utskottet med - del ärjukonsekvensen av resonemang. Jag förmodar alt han inte tänkt på"följdkonsekven-sen" - som vi säger i del här huset - av deluttalandet. anförande föranleder inte så myckelresonemang. Jag är emellertid förvånad över atl hon försöker lägga in någolslags riksdagsspråk i juristspråket. "Synnerlig" är en juristterm ochinte en riksdagslerm. Det finns väldigt olika tolkningar av ordet synneriig,men i detta sammanhang tror Jag att de jurister som skall tolka våra lagar ärhelt på det klara med vad ordet betyder. Del förakt för opinionsbildningar som här utlryckleharjag myckel liten förståelse för. Det störde mig väldigt mycket. Del är klartall del finns opinionsstormar åt olika häll. Man kan inte följa alla. Fast endel försöker göra det, tycker jag naturligtvis atl del är fel. Alt påslå allopinionsrörelser inte påverkar oss vore väl att liksom stänga för öronendefinitivt. Det som gjorde mig speciellt illa berörd var hennes föraktför opinionsbil-darnas kunskaper i statsvetenskapliga ämnen. Det är klart attKarin Ahriand har större kunskaper än Jag har. När jag läste detta ämnekallades del statskunskap. heter del statsvetenskap. Del är finare i dag.Men på den punkten finns del väl brister hos oss alla. Att säga att de somdriver opinionen i denna fråga saknar kunskaper är fel. Jag undrar om inteKarin Ahriand har förläst sig på della - del är inte så allvarligl menat utanmer sagt såsom en replik. argumenterar i denna sak som om vi villifrågasätta regeringens rätt alt fatta beslut. Vi är på det klara med attbeslutet inte kan ändras och inte skall ändras. Vi vill att man skall fåkraftbolaget alt avstå frän den rätl som bolaget har fått av staten. Det är enhell annan sak än Jagvill, herr talman, till slut bara säga atl Jag verkligen hoppas - medbortseende från att det kanske är ett lilet besvärande ställningstagande förendel - att ändå ställer sig bakom det som man innerst inne vill och idetta myckel besvärliga läge försöker väga vårt behov av elkraft och energi motatt la död på naturvärden. Vi är pä det klara med atl saken inte tjänar på ettenkelt bifall lill motionerna. Vi har dock utgått från att motionerna har varilallvarligt menade och inte bara utgör ett spel för gallerierna. Man harverkligen velat att Sölvbackaströmmarna skulle räddas. Eftersom domen inte kanändras, finns det endast en väg, nämligen all kraftbolaget avstår från sinrätl. Del vill vi att skall pröva genom att ge regeringen i uppdragatt föra en ambitiös överläggning med kraftbolaget och återkomma lill riksdagenmed det resultat som man nått vid dessa förhandlingar. Då får vi ta nästa stegi denna beslutsprocess. Därmed, herr talman, yrkarjag bifall till utskottets hemställan. Idetta anförande instämde , , ,, , , och (samtliga s). () replik: Talarordningengör att Jag egentligen skulle replikera Per , och . Men det är inte säkert atl Jag hinner della under denna förslå omgång. Jagskall försl vända mig mol Per . Hans uppgift var alt förklara varförriksdagen bör ge regeringen ett förhandlingsuppdrag. För all lyckas med dettahade han behövt ta fram mycket starka skäl, så starka alt de vägt över defarhågor som jag förde fram i mitt inlägg och som jag är övertygad om att ävenmånga socialdemokrater hyser. PerBergman kom in på respekten för ordning och lag. Ja, Per har Ju varitaktiv i under myckel långlid. Jag måste säga alt Jag har satt stortvärde på hans klara ställningstaganden när det gäller gränsdragningen mellanvad skall syssla med och vad regeringen skall syssla med. I dettafall gör emellertid Per ett verkligt avhopp från den linje som han iandra sammanhang har hävdat sä starkt och, som jag tycker, helt riktigt. Härvill han genomföra en verkligt extraordinär åtgärd. Vikan i utskottet diskutera motiven för regeringens ställningstagande och varakritiska mol den bedömning som gjorts. Men här harju faktiskt fattats ettregeringsbeslut, och vi som ulgör minoriteten inom utskottet anser all del intefinns någon möjlighet att ändra på detta. PerBergman sade alt ulskotlsmajoriteten kräver inte atl regeringens beslut skallupphävas. Nja, rent formellt yrkar man inte på delta, men i sak gör man delnaturligtvis. Om man verkligen vill att regeringen skall lyckas med det uppdragman ger den, så innebär det att man i sak upphäver regeringens beslul. Låt mig säga beträffandede protester som kommil frän Storsjöbygden och frän andra håll alt vi allra största respekt för alla meningsyttringar, vilken fråga och vilketområde i landeidet än gäller. Men ordningen måsteju ändå vara den allsynpunkterna skall vara framme och behandlade innan den instans som har attfatta del avgörande beslulet hinner göra delta. Så är inte fallet här.