prot · G309147 · 1979-12-31 00:00:00 — Kammarens ledamöter känner väl till de problem som en vikande sysselsättning i skogsbygderna förorsakar. Framför allt gäller problemen och företrädesvis dess inland. har den största skogsmarksarealen i , Det skulle vara ett steg i rätt riktning, om principerna för detta statliga företag baserades på samhällsekonomiska värderingar. Självfallet borde all verksamhet grundas på sådana principer. Här har kammarens 202 ledamöter möjlighet att ta detförsta steget. Sammanfattningsvis: En skogsskötsel enligt alternativ 3skulle för det inre Nr 147 stödområdet innebära en minskning av detföretagsekonomiska täcknings- Tisdiigen den bidraget med 15 milj. kr. Detsamhällsekonomiska täckningsbidraget skulle 20 niaj 1980 däremotöka med 123 milj. kr. Vidare skulle virkesproduktionen öka med 2,58miljonerkubikmeter och exportvärdet med 450 milj. kr., detta Skossindustrin. En omräkning till dagens penningvärde skullesjälvfallet ge m ni. större summor men skulle inte nämnvärt förändra det väsentligaste, nämligen en samhällelig vinst på basis avsamhällsekonomiska värderingar. Jag ber att få yrkii bifiill till motion 252siiint till yrkiindc 1 i motion 1023, Dagens debatt handlar ju till stor del om att säkravirkesförsörjningen. Vad som har framkommit av min senaste redogörelse är atttillgången på råvara skulle öka. Det bör tilläggas att ökningen inte kan skeomedelbart utan på . Men man måste också fråga vilka möjligheter detfinns att öka råvarutillgången. Det finns vissa möjligheter, men dåmåste utskottet och tänka om. Vårt parti har ånyo en motion som behandlartillvaratagandet av sjunktimmer i sjöar och vattendrag, liksom också de storamängderna av cellulosafibrer vid våra massafabriker. Vi återkommer med dennamotion inte därför att det skulle vara något större nöje eller för upprepandetsskull. Nej, vi återkommer därför att det rör sig om åtgärder som börvidtas, och detta av flera skäl. Vår skogsindustri har, som nämnts, brist pä råvara. Våraskogstillgångar räcker inte till för att tillgodose industrins behov. Det äringen hemlighet att det i våra vattendrag finns betydande mängder sjunktimmer.Det är inte heller någon hemlighet att det i de åldriga massafabrikernasgrannskap finns enorma mängder fiberrester på bottnen av sjöar och åar. Förrsläpptes ju av alla fibrer ut i vattendragen, med andra ord vart tiondeårs produktion. var det stora problemet att man måste oskadliggörade väldiga mängder kvicksilver som bundits i slammet. Enligt uppgift har man nulöst detta problem med en ny teknik. Två andra starka skäl för ett tillvaratagande är att detskulle skapa många nya arbeten. Det skulle också innebära en bättre vatten- ochmiljövård. hänvisar utskottet till ett betänkande av /79, där detframhålls att det pågår en viss verksamhet med att omhänderta fiberhaltigtmaterial och återanvända det i produktionen. I fråga om tillvaratagandet avsjunktimmer skulle de rättsliga förutsättningarna vara föremål för utredning.Detta skrevs alltså 1978/79. har rniin inget diirutöveriitt anförii. Av den anledningen måste jag då frågii utskottet: Hur hiir heliiden verksiimhet som utskottet omtalar i sitt förra betänkande iivlöpt'? Ochvilken slutsiits hiir utredningen kommit fram till då det gällertillvaratagiiiidet iiv sjunktiinmer? Är det utskottets mening iitt dessa frågorskiill driis i den så oiiitiihide långbänken? Inser inte utskottet att de hiir frågoriiiimåste få en siiiibb lösning, detta av de skäl jag har anfört? Nr 147 ] det här betänkandet tas i andra motioner upp problemet med Tisdi|i'eii den råvarubristen, rnen i det här fallet finns redan råvaran, det är baraatt hämta 20 pi;|j 19X0 upp den. Jag finner inga som helstskal för att avslå vår motion 1979/80:710, Det är väl också anledningen till att utskottet inte har något alls att anföra. Skossindustrin '''S ''" därför yrka bifall också till motion 710. Det ärnågon som harsagt att framtiden blir vad vi gör den till.Närdet gäller skogsbruk, skogsindustri och därtill hörande problem, sä kommernaturligtvis resultatet att bli efter hur vi handlar. Skall de friamarknadskrafterna fortsättningsvis härja hur de vill, ja, då kommer problemenatt växa. Beslutar vi i stället för en planmässig utveckling, då öppnar sigmöjligheten att den stabilitet sorn är nödvändig för skogsbruk och skogsindustriockså kan bli verklighet. Den geinensaniina grundsyn som oppositionenoch vi har är att det är nödvändigt med en positiv utveckling av Sverigesskogsindustri såväl för samhällsekonomin som för de i näringen verksamma. Sedanskiljer sig våra synsätt. Socialdemokraterna vill ha samordnad planering, ökadsamordning och samverkan för övergripande beslut, särskilda handlingsprogramoch strukturplaner. Följer vi denna av socialdemokraterna utstakade väg blirbranschen genomreglerad och omisskännligt planekonoinisk. Hitintills finns ingakända belägg för att ett planekonomiskt system löser den typ av problem somskogsindustrin f. n. har. Planekonomin löser över huvud taget inga problem, denföder snarare nya och leder med visshet till en byråkrati med långsambeslutsprocess. Det är inte fler regleringar som behövs nu - det är färre! Detär inte begränsningar av ekonomiska incitament, utan det är stimulans sombehövs. För att ta ett konkret exempel: riksdagsgrupperna har i dagpå morgonen fått mottaga ett telegram från arbetarna på Fridafors bruk medlydelsen "Tänker ni pä ? Vi gör det!" Som framgår av vårt särskilda yttrande tillnäringsutskottets betänkande vill vi försöka tänka pä alla anställda idenaktuella skogskoncernen. Och vi är inte beredda att genom riksdagsbeslutpåverka företagsledningen att kortsiktigt behålla en anläggning och därmedäventyra anställningen för alla koncernens anställda. Motiveradeomstruktureringar måste fullföljas, om företagen skall kunna ga stärkta ur nuaktuella svårigheter. Att arbetarna vid Fridafors kämpar för sina arbetsplatserär naturligt, men det är också naturligt att beakta konsekvenserna av att nutillmötesgå sådana önskemål. Våra ställningstaganden för de nunedläggningsaktuella anläggningarna måste vägledas av ansvar och inte avopportunism. talade om värdet av att inrätta ettstrukturbolag. I s-reservationen sägs att ett strukturbolag skulle kunna spela en viktig roll genom att kanalisera tillgängliga resurser till de delar av branschen som är framtidsinriktade och expansiva. På sätt och vis är det just detta som sker inom varje foretag som försöker omstrukturera sin verksamhet och som 204 socialdemokraterna i varje fallförsöker fördröja. Tankenpå strukturbolag är ju inget annat än ett ytterligare försök att lägga Nr 147 samhälletstunga och byråkratiska planeringshand över näringen, ett försök den attflytta beslut från företagsledningarna och de anställda i berörda företag ->() ,,,: \i. till någotslags överstyrelse, som tros besitta bättre överblick och bättre insikter än andra. Skogsnäringen och skogsindustrin har förvisso problem, mennäringen har . också en inneboende styrka och goda framtidsutsikter. Det ärviktigt att de nu aktuella problemen inte löses på sådant sätt att näringen iframtiden blir bunden till händer och fötter. Risken för att så skall ske bliröverhängande, om man följer de socialistiska recepten till lösningar. Vi trorinte att skogsbolagen och därmed den viktiga export som sker av trävaror,pappersmassa och papper främjas av att näringen blir reglerad och styrd avstaten. Nar det gäller virkesfrågorna är det bara att notera attThage vill tillgripa tvångslagstiftning, Jiig trodde annars att dennariksdag inte var särskilt förtjust i tvångslagar. Vilka sanktioner harreservanterna egentligen tänkt sig? Räcker det med vite eller bör straffarbeteåläggas de försumli-ga? Skogsindustrin måste anpassas till vad skogen, skött efterprincipen orn ett uthålligt skogsbruk, kan producera. Allt annat är endast ettförsök att trolla eller att medvetet överavverka, till men förframtiden. Jag tänker nu övergå till det betänkande sombehandlar domänverket. Från många synpunkter är domänverket ett välskött verk,och det fullgör en viktig uppgift som förvaltningsföretag för den statsägdamarken, I vårt blandekonoiniska system bör mångfalden av företags- ochägarkategorier värderas högt. Detta är en viktig grundinställning då det gälleratt värna om en framtida sund utveckling av vår samhällsekonomi. finns det drag i domänverkets utveckling under1970-talet som det finns anledning att diskutera, 1968 fick domänverket en nyinstruktion av statsmakterna. Uppenbarligen ville den socialdemokratiskaregeringen att domänverket skulle ingå som ett led i den då lanserades, k, aktiva näringspolitiken. Ett uttryck härför var bl, a, att domänverketoch knöts närmare samman. Exempelvis tilläts kapitaltransfereringar mellandomänverket och , Vidare tilläts domänverket att bilda och drivaaktiebolag, vilket numera har resulterat i det koncernliknande företagetDomänföretagen AB med dotterbolag. Tillkomsten av nya verksamheter vid sidan avskogsförvaltningen har skett i stor omfattning , Sålunda harandra verksamheters del av domänverkets omslutning ökat från underåren 1974-1979, Genom uppköp eller nybildningar ingår nu i Domänföretagen ettfemtiotal bolag. Enligt min och mina medmotionärers mening bör dennautveckling ifrågasättas. Det är tveksamt om det är önskvärt att staten i rask takt ökarsitt innehav av skogsmark och förvärvar små och medelstora företag för att driva , rn, m. Det är inte färre enskilda mindre och medelstora företag verksamma ute i våra bvgdersom vi behöver utan fler. Nr 147 många små och medelstora företageni enskild ägo är en omistlig del av vårt Tisdii"enden näringsliv, och i många bygder ärde själva ryggraden för sysselsättningen och 20 niiij198(1 bosättningen, Ivissa fall kan naturligtvis domänverket göra en behjärtansvärd insats om Skossindtistrin räddar ett nedläggningshotat företag, som därmed får en chans attleva i)j fij vidare, men domänverkets expansion innebär också att domänverket etablerarsig som konkurrent till mindre och medelstora företag i en rad branscher. Änmer komplicerad blir bilden då man beaktar att moderbolaget - domänverket -disponerar en betydande del råvaror, vilka som en naturlig följd avföretagsköpen kominer att förädlas i verkets egen regi. Detta gäller särskiltSåginvest, Likartade synpunkter kan anföras på dotterbolaget , som inte bara exploaterar befintliga materialintäkter på statens mark utanockså aktivt expanderar genom att köpa grustäkter, betongindustrier m, fl,närliggande verksamheter. Staten etablerar sig sålunda inom branscher som med fördeläven fortsättningsvis kunde lämnas åt enskild företagsamhet att sköta. Företagets expansion har varitkapitalkrävande; det vidgår domänverket självt i sin årsredovisning.Lönsamheten i dotterbolagsdelen är svagare än i verket. Är det kanske t, o, m,så att skogarna fått betala domänverkets expansion på andrafält? Det finns de som hävdar att domänverket ägnar sig åt en kraftigöveravverkning, att domänverket redan hamnat i virkessvackan och att nedgångeni avverkningarna skulle ha kommit till synes på ett mycket mer uppenbart sättom inte domänverket kunnat ägna sig åt omfattande inköp av skogsmark. Om förhållandena är sådana som jag beskrivit dem - ochskogsstyrelsens remissvar på domänverkets flerårsplan antyder att så är fallet- är det tid att återigen påminna om domänverkets huvuduppgift; att välförvalta statens skogar, till fromma för nuvarande och kommande generationer. omfattande förvärv av skogsmark under1970-talet är en annan huvudpunkt i vår motion. Enligt vär uppfattning hadebetydande fördelar vunnits ur regionalpolitisk synpunkt, om den under senaretid utbjudna bolagsinarken i större utsträckning hade kunnat förvärvas avenskilda lantbrukare. Skälen härtill är att dessa då hade kunnat förstärka sinaegna fastigheter med ytterligare skogsmark i syfte att vidmakthålla dessa somrationella och inom överskådlig tid bärkraftiga enheter. Från såväl moderata samlingspartiets sorn centerpartietssida framfördes kritiska synpunkter vid riksdagsbehandlingen , då frågan om domänverkets köp av bolagsmark behandlades. Härvid krävdes att enskilda lantbrukares förvärv i första hand borde tillgodoses och att, i de fall då domänverket ändå tilläts förvärva mark, verket i motsvarande män skulle avstå mark. Det är inte tillfredsställande att domänverkets markköp leder till ett kraftigt ökat statligt ägande. Enskilda lantbrukares möjligheter att förvärva skogsmark måste i stället förbättras. Ett domänrevir blir lika välskött om det omfattar som om det omfattar , 206 men skillnaden, ,fördelad pä olika ägarkategorier. avgörandebetydelse på en enskild orts struktur och utvecklingsmöjlighe- Nr 147 tt"- Tisdiigen den En annananmärkningsvärd utveckling, sorn visserligen skett ined stöd av ij) ..y lyvy riksdagsbeslut, är de former samarbetet mellan domänverketoch fått Företrädare för statlig verksamhet harklart sagt att en Skossindiistrin strävan äratt bilda en statlig skogsägar- och skogsindustrikoncern genom sammanslagningav domänverket och , Långt gående praktiska samarbetsformer har ocksåutvecklats i syfte att underlätta bildandet av en sådan koncern. Här kan nämnaspersonsamband i domänverkets och ASSLs styrelser samt verksinspektionensbestämmelser att det är gemensamt ined som domänverket har att söka detbästa ekonomiska utbytet, F, n, är av domänverkets virkesproduktion genomlångsiktigt avtal uppbunden till en kund, nämligen , Genom dettaförhållande kan med fog hävdas att den viktiga virkesförsörjningens roll, somdomänverket borde kunna fullfölja på en fri virkesmarknad, kraftigt begränsas.Detta är långsiktigt ett hot mot de enskilda företag som ytterst ar beroende avtillgäng på leveransvirke för sin verksamhet. Detta innebär att utvecklingeninom domänverket och i viss mån tvärtemot vad som sägs är till men för deregionalpolitiska strävanden som bygger på en mångfasetterad mindre ochmedelstor industri som en viktig del i en sund regionalpolitik. Jag och mina medmotionärer nöjer oss dennagång med utskottets skrivning, som bl, a, innebär att utskottet förutsätter attdomänverkets utveckling utvärderas utifrån allmänna närings- ochindustripolitiska målsättningar. Utskottet förutsätter också att ytterligareöverenskommelser kan träffas mellan domänverket och lantbruksstyrelsen förförstärkning av enskilda fastigheters markinnehav. Jag ber med detta att få yrka bifall till vadnäringsutskottet hemställt i betänkandena 46, 47 och 48, (vpk) replik: Först till frågan om Fridaforsarbetarna, ju om att stoppa nedläggningar till dess att den aviseradehelhetsplanen för skogsindustrin förelagts . Det kan inte missgynnanågra andra arbetare, något som här antydde, I sin motion om domänverket börjar mycket fintmed att säga att domänverket från många synpunkter är ett välskött företag. Mensedan man sagt det lilla vackra övergår man direkt till att angripa verket. När det gäller skogsförvärven tror jag inte att någonskulle motsätta sig att en person som vill satsa på jordbruk kombinerat med skogsbruk skulle få tillstånd att förvärva skog. Men jag kan inte begripa den aversion som förekommer pa moderat och annat borgerligt håll mot att domänverket skulle få köpa upp den skog som är till salu. Det finns mycket privat skog , t. ex. inom stärbhus, som inte sköts på rätt sätt. Det är ju där bristerna finns . Det är inte domänverket som avverkar för litet, utan det är tvärtom, som sade. För arbetarna i domän verket betyder det en säkrare garanti för sysselsättningen och för industrin 207 Nr 147 betyder det en säkrare garanti förvirkesförsörjningen, om domänverket får den "pa skogen. 'O mai1980 tycker attdet är försvarligt om domänverket går in Skogsindustrin, in. och räddarföretag som hotas av nedläggning. Det är den gamla vanliga visan att statenskall gå in och ta över då de privata företagen inte bryr sig orn vare sig deanställda eller de orter där företagen finns men att man skall hålla fingrarnaborta från de områden där det finns möjligheter att göra större vinster. Det ärden gamla vanliga visan. Det iir inte biirii diirfiir iitt jag iir iinställd idomänverket som jiig tycker att det iir ett friskhetsteckeii om dorniinvcrketiir offensivt i sin politik. Om vi sedan kan ändra riktlinjerna för domänverket,så iitt det kan föra en ännu mer förnuftig politik, är det desto bättre, () replik: och jag tycks vara överens omen intressant faktor, nämligen att det kan vara så att domänverket har överavverkatsin skog , Det kanske inte är så lyckat när vi nu står införett 1980-tal med virkesbrist. Jag vill också att domänverket skall varaoffensivt, framför allt när det gäller dess huvuduppgift att förvalta statensskogar till fromma för nuviirande och komniiinde generiitioner. Det jiigifrågasiitter iir utvecklingen , då man kiinske hiir(ivertivverkiit och iinviint intäkterna av skogen till iitt expiinderii iiillii möjligii verksamheter i form iiv mindre och medelstora företag. Därskiljer sig naturligtvis våra synsätt. Jag tycker att det är bra ju fler mindreoch medelstora företag i enskild ägo vi får runt om ute i våra skogsbygder. Dettror jiig iir till fromma för , (vpk) replik: Om nu deniiii överiivvcrkiiingfiirekoininer inom domiinvcr-kets områden - och jiig vill inte bestridii attdon f(irckommer - sa skiill vi komniii ihåg iitt skogsindustrin mer ellermindre hiir utiiytt jiit doniiinverket i tider då andra skogsiigiire icke harstiillt upp och iivverkiit. Då biiiideriiii inte hiir avvcrkiit sin skog och dåde priviitii skogsboliigcn hiir driigit ned på sin iivverkning, då hiirdoniiinverket fått gå in för iitt i incijligiiste man siikiii råviira tillindustrierim. Det iir viid som hiir hiiiit, Niir det giiller företiigsverksiimheten kiin jiig intefiittii viirför doniiinverket inte skiill fa hiindlii med t. ex, Domiingrus,Miin hiir siiiii grustiikter pa egen iiiiirk, Skiill niiiii da siiljii ut denegiiii niiirken till pri\iitii fiiretiigiire, som skiill bedriva hiindel medgrus? Är det inte fiiniiiftigt iitt ii\en dcniiii verksamhet sköts avdomänverket? Möjlighcternii tor doniiinverket att behålla sin iirbetskrafl ocheventuellt iiiistiillii ny iirbetskriift, i synnerhet i Norrliind, ökiir ju omiiiiin få hiindhii iilhi dessii verksiiniheter och iiveii koinniii in påiiiuhii områden. Det sker en stiindig riitioiiiilisering, t, c\, inomskogsbruket. Då kiin niiin överfiirii både resurser och iirbetskriift till nviiområden, ,liig kiin inte se något negiitivt i iitt doniiinverket i det fiilletiir i>fl'cnsivt. Åtminstone för oss i Norrliind hiir det hiift mycket storbetydelse, 208 MARGARETHAAF () replik; Nr 147 Visst, låt domänverket tii hand om sitt egetgrus! Vad jag Jjijfijigen den tillarom är emellertid den storii verksiimhetman har ägnat sig åt när man hiir 2() mai 1980 köpt tipp en mängd mindreoch inedelstorii fiiretag - niiturligtvis även i den situiitionen, som jiigsade i mitt iinföriinde. niir fiiretag hiir viirit nedlägg- Skossindustrinningshotade. Men den expansiva boliigsverksiimhet som man ägnat sig åt när , . det gäller uppköpen av mindre och medelstora företiig finns det. stor anledning att ifrågasätta. Och det finns iinledning iitt påminnti domänverket om dess huvuduppgift inför 198()-talet: iitt välförvalta statens skogar. Tredje vice tiilniiinnen anmäldeiitt anhållit att till protokollet få anteckntit att hiin inteägde riitt till ytterligare replik, Först några ord om domänverket, eftersomdettii har berörts här i debiitten, Seniire kommer kanske också tiilesmiin förden socialdemokratiska reservationen att yttra sig härom. Det är riktigt, som här har siigts, att domänverket hiiruppvisat en mycket kraftig expansion under de seniiste åren. Den verksamhet somligger utanför förviiltning av skogsmark har ökat från år år1979, I många fall har denna expansion varit välmotiverad. Som här har sagtshar ibland verksamhet tagris över av sysselsättningsskäl, och ibland har skäletvarit samordning med verksamhet i t, ex, sågverk och den verksamhet somdomänverket bedriver som skogsägiire. Verket har också visat ett visst intresseför att satsa på nya områden, t, ex, energiområdet, och det är givetvis avvärde att många intressenter ägnar energifrågan sin uppmärksamhet just , Å andra sidan finns det ingen anledning för verket att ökasin dominans på bekostnad av småföretag och mindre skogsägare. Vi menar - ochdiirvidlag har väl och vi andra olika synsätt - att man i regelfår både mer sysselsättning och bättre skatteunderlag om det är inånga småföretag som äger mark och driver verksamhet. Vi har inte velat gå så långt i kritik mot domiinverketsom har gjort i sin motion. Vi säger helt enkelt att vianser att det är regeringens uppgift att med uppmärksiimhet följa den härfrågan, ta de initiativ som den finner lämpliga och gärna göra en utvärderingav den utveckling som här har skett. Vpk har yrkat på en samhällsekonomisk grund fördomänverkets policy i stället för en företagsekonomisk, I utskottet är vi eniga om att detta skulle kunna äventyra ekonomin och effektiviteten i domänverket. Det skulle kanske kunna riskera domänverkets huvudsakliga uppgift, nämligen att producera virke till industrin. Om rnan skulle ta alltför stora hänsyn tillolika ideologiska krav som ställs och bortse från de ekonomiska skulle det kunnii vara till nackdel och till ingens fördel. Självklart skall domänverket när man gör bedömningar av sin verksamhet ta hänsyn till både sysselsättningsskäl 209 14 protokoll 1979/80:145-147 Nr 147 och regionalpolitiska skiil. Tisdagenden Skogsnäringen är en stor fråga, ochinånga motioner hiir viickts i det 20 mai1980 iimnet. Det föreligger iilltsåingen proposition, utiin 16 inotioner hiir viickts. alla mer eller mindre syftande till åtgiirder som tryggiir sysselsättning och Skossindustrin utveckling inom skogsnäringen. Jagkan vara ganskii kortfiittad hiir, eftersom flera företrädare för utskottsmajoriteten kominer iitt beliiiiidlii dessii Utskottet har lämnat en fyllig och utförlig redogiirelsesom bakgrund till behandlingen av de här motionerna. Det föreligger också enredogörelse över hur liknande motioner har behiindliits tidigiire iriksdiigssamiiiiinliiing, I langa stycken råder enighet om detta utskottsbetiinkande.Någon siide tidigare, vilket är värt att notera, att vi iir enigii om iitt vi.med de medel vi tror är riktiga, måste satsa på skogsnäringen. Den har mycketstor betydelse tor vår ekonomi, vår handelsbalans och var sysselsättning,Ungefiir 211 '-'r av var totala export är produkter från skogsindustrin,Deniiii export sviiriir fiir ett nettoinflöde till landet på ca 20 miljiirder.Över 300 (100 iniimiiskor hiir sin utkomst från skogsnäringen ochskogsindustrin. Inom skogsindustrin enbiirt är närmare 90 000 människorsysselsiitta. Så långt iir vi givetvis enigii om iitt försöka olika vägar föratt underlätta för skogsniiringen och skogsindustrin att utvecklas, expanderaoch sysselsiitta fler människor, I utskottsbetänkandet redovisas också en riid problem somskogsniiringen står inför, t, ex, lönsamheten, kravet på omstrukturering,nedliiggning iiv vissa enheter, utbyggnad av iindrii. och inte minstråviirubristen. Det genomgående temat i de socialdemokratiskil reservationerniioch i vpk:s motioner på den här punkten är en önskan iitt riksdiigen beslutiirom strukturplaner, handlingsprogriim. riktlinjer och helhetsliisniiigiir,Iniiiin alla dessa planer blir färdiga och kan presenteriis skiill ingiinedliiggningiir eller inskränkningar i skogsindustrins verksiimhet få ske. Vi iutskottsmajoriteten anser att detta ar fel väg. Det kiin bli förseniinde ochfiirdyraiide åtgärder, sorn försämrar vår konkurrenskraft. Thiige Petersonsiide sjiilv : Vi vill inte vänta på några utredningar, nu kräver vihandling. Vilken handling innebär kravet på helhetslösningar som skiillimiefiittii inte biira ett företag utan hela branscher och industrier? Viriksdagsiniiii vet iiv god erfarenhet hur det tar att göra dessautredningar. Skulle \ i viintii på dem hinner verkligheten åstadkommii storskilda på mångii företiig.