prot · G30924 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:24 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. §1 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:20om kvalitetskraven på daghem och fritidshem Med hänvisning till 6 kap. 1 § riksdagsordningen vill jag meddelaföljande; Minavsikt är atl besvara interpellationen av om kvalitetskraven pådaghem och fritidshem med interpellationen av omutbyggnaden av barnomsorgen. Jag har kommit överens med interpellanterna om attsvaret lämnas . Omutnyttjandet av rätten till föräldraledighet i visst fall § 2 Om utnyttjandet avrätten till föräldraledighet i visst fall Socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:81, och anförde: har frågat mig om det är acceptabelt all kommunerna kräveratt föräldrarna utnyttjar föräldrapenningen för att täcka luckor i kommunernasbarnomsorgsplanering. Ansvaretför barnomsorgen vilar på kommunerna. En bra barnomsorg måste organiseras så,alt barnen får möjlighet att della i en socialt och i utvecklingshänseendestimulerande aktivitet som föräldrarna känner trygghet för barnensomvårdnad. Detla kännetecknar också enligt min mening den kommunalabarnomsorgen i . Delär naturiigt alt kommunerna under t. ex. semesterperioderna, när efterfrågan påbarnomsorg minskar, tillfälligtvis omdisponerar verksamheten genom atl slå ihopvissa daghemsavdelningar eller daghem. Det är däremot enligt min mening inteacceptabelt alt daghem stängs för att genomföra en kortvarig och sedan längekänd fortbildning av personalen. Jagär positiv till en ökad föräldramedverkan i barnomsorgen. som barnomsorgsgruppen diskuterar f n. - utifrån olikautgångspunkter - hur en sådan ökad föräldramedverkan skall kunna organiseras.Redan från ges ökade möjligheteratt använda den särskildaföräldrapenningen för besök i samhällets barnomsorgsverksamhet. Hurföräldrapenningen skall användas - liksom f ö. den lagfästa föräldraledigheten- måsle dock avgöras av föräldrarna själva. Omutnyttjandet av rälieii till föräldraledighet i visst fall föräldramedverkan får intevara ett tvång för föräldrarna och får inte heller vara en ersättning för denordinarie personalen. Detla hindrar naturligtvis inte att kommunen i samråd medpersonal och föräldrar organiserar barnomsorgen så, atl föräldrar i vissutsträckning deltar i daghemmens verksamhet. Jag utgår från atl föräldrarna ärpositiva lill ett sådant samarbete som kan tillföra daghemmen nya impulser ocherfarenheter. I anslutning härtill bör kommunen klargöra vilkaskadeståndsregler och ansvarsregler i övrigt som gäller vid föräldrarnasdeltagande i barnomsorgen. DORISHÅVIK (s): Jag ber atl få tacka för svaret på min fråga. Hela svaretinnehåller positiva synpunkter. Anledningentill att jag ställde frågan äratt föräldrar i flera kommuner har utsatts förutpressning -jag vill använda del ordet - för atl de skulle ställa upp ochanvända sin föräldrapenning för atl kompensera inkomstbortfall. När kommunernahar ansvaret för barnomsorgen har de också det personella och det ekonomiskaansvaret. Det har också varit svårt för föräldrarna att kunna ta ut dennaledighet vid just den tidpunkt som kommunerna har krävt. Det har varit svårtatt ordna det på föräldrarnas arbetsplatser. Föräldrapenningenär avsedd för värd av eget bam. Jag bedömer det därför vara ansvarslöst när mankräver att föräldrar skall gå in och vårda en grupp barn - en uppgift som dekanske saknar både utbildning för och möjligheter atl klara av utan någonutbildad personal på plats. Jag är därför glad över att socialministern delarm.in uppfattning på denna punkt. Ävenjag tycker att det är positivt atl föräldrarna bereds möjligheter att lärakänna barnens miljö, daghemmet. Men del är väl avsikten alt det skall ske undernormala förhållanden och inte under exceptionella sådana. Dessutom är inte, somockså socialministern nämner, problemet med skadestånds- och ansvarsreglernalöst. Säg att barnen eller föräldrarna skadar sig, då finns det intereglerat alt de kan få den ersättning som de är berättigade lill. Vikan också se på den särskilda föräldrapenningen, den lagstiftning som gäller . Man har kompensation och med enbartgarantibeloppet. Skulle man då ha kvar dagar där man bara har garantibeloppel,skulle man få en mycket låg kompensation och ändå känna sig tvingad att ställaupp på daghemmet. Svaretvittnar om en positiv syn på frågan. Jag hoppas alt detta svar och denna debatthär i kommer att innebära att kommunerna när de planerar utbildningser lill alt del finns vikarier och lar det ekonomiska ansvaret för dem. Det ärnästan absurt att man springer ifrån sitt ansvar och bakvägen låter statenbetala kostnaderna som kommunerna skall betala. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 3 Om villkorslagens krav på förvaringen av kärnkraftsavfall Nr 24 Statsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:40, ochanförde; har frågat migom jag vid elt ja till kärnkraften ifolkomröstningen inte hellre borde medverka till en förändring av villkorslagenän biträda ett regeringsbeslut om laddning av nya reaktorer. Somframgått av både regeringsförklaringen och andra uttalanden vidhållerregeringspartierna sina olika uppfattningar i kärnkraftsfrågan. kommerföljaktligen att fortsätta alt verka för att kärnkraften inte utnyttjas somenergikälla. Säkerhetsproblemen i samband med bl. a. slutförvaringen av dethögaktiva avfallet är enligt vår uppfattning inle lösta. Därför borde någraladdningslillstånd inte ha lämnats för och . Ilikhet med övriga stora partier är dock beredd att följa utslaget ifolkomröstningen. Regeringspartierna har förpliktat sig att i förväg göra klartunder vilka säkerhetskrav kärnkraften skall få användas resp. avvecklas enligtde riktlinjer som partierna stöder i folkomröstningen. Jag förutsätter atlsocialdemokraterna kommer att göra detsamma. Detbör därför tydligt stå klart för väljarna under vilka betingelser nya reaktorerkommer att tas i bruk vid ett ja i folkomröstningen. Delta är del viktiga.Skulle det mot förmodan bli Ja-seger får regering och riksdag under dessaomständigheter självfallet i demokratisk ordning böja sig för folkets utslag påsamma sätt som de måste foga sig i en avveckling av kärnkraften vid överviktför nej-alternativet. Torsdagen den 8 november1979 Omviltkorstagens k/w på förvaringen av kärnkraflsavfall Jag ber attfå tacka statsministern för svaret. Låtmig genast säga detta: Jag tycker det är bra alt statsministern vill medverkatill alt skapa klara alternativ i folkomröstningen. Jag tycker också det är braatt tänker följa folkomröstningsutslaget, även om det skulle innebäraell Ja till kärnkraften. Attdetta sedan inte stämmer med vad sade i valrörelsen är en sak för sig.Det får ni klara upp med era väljare i lämpligt sammanhang. Mendet var inte det jag fog upp, utan min fråga gällde något annat. Den är direktföranledd av vad som står i regeringsdeklarationen om tolkningen avvillkorslagen. Där står nämligen klart och tydligt atl har kvar singamla uppfattning om tolkningen av lagen: man kan inte meddela några tillståndatt ladda reaktorer, eftersom avfallsproblemen inte är lösta. Men,statsministern, då bjuder väl den enklaste logik, atl om det ändå skall laddasreaktorer därför atl folket vill ha dem, får man väl ändra den lag som står ivägen, dvs. Statsministernsäger i sitt svar: "Skulle det mot förmodan bli ja-seger får regering ochriksdag under dessa omständigheter självfallet i demokratisk ordning böja sig förfolkets utslag ." Ja, visst ärdet så. Men sättet atl göra det på är naturligtvis attriksdagen ändrar lagen och anpassar kraven lill vad Omvillkorslagens krav på förvaringen av kärnkraftsavfall som är möjligt atluppfylla. Jagkan fortfarande inle begripa varför statsministern i stället för att förfara pådelta naturliga sätt föredrar all strunta i sin egen övertygelse, att sätta sigöver lagen som han själv tolkar den, att skriva under något som han själv anservara en lögn, nämligen atl problemet med en helt säker slutlig förvaring ärlöst. Varför är det bättre atf förfara på detta konstiga sätt än atf göra detsjälvklara, dvs. anpassa sig till folkomröstningsförslagei med utgångspunkt ihypotesen att det blirja lill kärnkraft, och ändra lagen så att den stämmer medfolkomröstningsutslaget? Idet sammanhanget kan jag inle låta bli att begära en upplysning avstatsministern i samma ämne. Under den allmänpolitiska debatten sadestatsministern i en replik till : "Det är att konstatera alt detre regeringspartierna aldrig har övervägt atl la bort villkorslagen - denbehövs för den händelse svenska folket skulle säga ja i folkomröstningen." Förlåt,men försök att förklara för mig varför villkorslagen behövs om det blir ja ifolkomröstningen i kärnkraftsfrågan! Då skall ni ju acceptera folkpartietstolkning av lagen, som inte innebär något hinder mot laddning av reaktorer. Påvilket sätt gör villkorslagen då någon nytta? Ärdet inte i själva verket så, herr statsminister, att skälet till att ni intevill vara med om att ändra på eller upphäva villkorslagen är alt ni nu iefterhand inte vill erkänna att vad som statsministern och hans parti en gångbetraktade som den förra trepartiregeringens stora bedrift, det åren lag som -i varje fall - inte längre har någon betydelse? Är det inte enklareatl erkänna del? påminnerom uttalandenjag gjorde i valrörelsen. Låt mig dåpåminna om att jag gjorde dessa uttalanden mot bakgrund av atl OlofPalme enligt tidningsuppgifter ville slå fast alt, om socialdemokraterna fickregeringsmaklen, skulle de la bort villkorslagen. Detta är något somsocialdemokraterna är ensamma om. Regeringspartierna anser att detta inte är enklok åtgärd. Defär också värt att än en gång påminna om atl del är sagf iregeringsförklaringen att partierna skall verka för atf ett ja-alternativ ocksåanger den säkerhetsnivå som framgår av det laddningsbeslut som den förraregeringen fattade . Somsvar på frågan om innebörden av det jag sade i den allmänpolitiska debatten,att för den händelse Ja-sidan vinner så finns det ett behov av villkorslagen,vill jag påminna om atl villkorslagen, i varje fall så länge manfortsätter med upparbelningslinjen, reglerar alt det skall föreligga avtal omupparbetning. Det är ett villkor för att man skall kunna ta aggregat i drift.Men föratt del inte skall vara oklart försvenska folket och föratt del inteskall behöva bli politiska tvister vid tolkningen av folkomröslningsutslaget,bordet enligt vår uppfattning klart framgå av folkomröstningsalternativen atlett ja också innebär att man tar ställning till den säkerhetsnivå somfastslagits. Jag sade uttryckligen att jag inte ville dra in valrörelsens debatt idetta. gör statsministern det i alla fall, all right. Statsministernsäger all krävde atl villkorslagen skulle upphävas, men vadOlofPalme egentligen sade var alt sedan folkpartiregeringen hade gjort sintolkning av villkorslagen och givit tillstånd fill laddning av ytteriigarereaktorer, så hade lagen spelat ut sin roll. Och visst är det så! Första gångenman säger ja lill laddning av en reaktor med stöd av den lagen, så har man juockså sagt atl problemet med en helt säker slutlig förvaring av avfallet ärlöst. Statsministernhar kritiserat detta och sagt alt det var fel av folkpartiregeringen att göraden tolkning man gjorde och att problemet med en hell säker slutlig förvaringav avfallet inte är löst. All right - men håll då fast vid detta!Folkomröstningsutslaget får väl tala om vad svenska folket vill. Om svenskafolket vill använda kärnkraft, trots alt villkorslagen enligt i vägen, får ni väl efter folkomröslningsutslaget komma till medförslag om att ändra lagen, så att kraven överensstämmer med vad som är möjligtatt uppfylla. Jagförslår fortfarande inte varför i fråga om hypotesen all detblirja till kärnkraften föredrar att sätta sig ner och skriva under ell beslut,som innehåller någonting som han själv betraktar som en uttrycklig lögn,nämligen atl problemet med en helt säker slutlig förvaring är löst, framför atti stället ändra lagen, så atl man inle längre har fullt så rigorösa krav och såatl med gott samvete kan skriva under beslutet. Varför föredralögnen framför lagändringen? Omviltkorstagens krav på förvaringen av kärnkraftsavfall Jo, , visst kommer vi alt hålla fast vid uppfattningen attsäkerheten inle är uppnådd. Det ärju detta vi kommer säga enligt den linje somvi ger vårt stöd vid folkomröstningen. Men del som ärdet anmärkningsvärda äratt , och uppenbarligen socialdemokraterna, inte har något behov avatl ställa några som helsl säkerhetskrav när det gäller det radioaktivaavfallet och def utbrända bränslet. Det är den stora skillnaden. Socialdemokraterna ställde inga sådana kravtidigare. När nu del kravet är ställt av en riksdagsmajoritet, slår och hävdar alt alla krav i den här meningen skall las bort. Det är dettasom är det anmärkningsvärda, och det hoppas Jag att svenska folket lägger märkelill. har mycket längre erfarenhet av än Jag. Hanborde veta att frågestunderna inte skall användas av statsrådet till altanfalla den som ställer frågor och ta upp den kritik man har riktat motstatsrådet. Frågestunderna är till för att regeringen skall svara. Socialdemokraternaställer inga krav alls, säger . Jo, visst ställer vi krav. Viinförde för länge sedan atomenergilagen, som innehåller en Omlagrådsgranskningen av en generalklausul i skat-telagstiflningen Närvillkorslagen gick till lagrådet, svarade lagrådet aU dennavillkorslag inle innebär några nya befogenheter för myndigheterna. Den innebärinte att några nya säkerhetskrav ställs över huvud taget. Frän den synpunktenär villkorslagen totalt överflödig. Alla de befogenheter myndigheterna kanönska sig har de redan enligt atomenergilagen. Lagrådetmotsatte sig den gången inte villkorslagen. Def var därför aff lagrådet fannall det kunde ligga någonting i att klara ut ersättningsfrågorna, om man sadenej till laddning av reaktorer. Menvisst vill vi ha den lagstiftning vi själva har skapat, och visst vill vi varamed om att göra en bättre lagstiftning, och visst vill vi ställa sä högasäkerhetskrav som rimligen är möjligt. börjar nu klaga på det formella i denna debatt. ställt fler frågor än de som fanns i den skriftliga frågan. Jag har försöktsvara på dem och har tillåtit mig all göra en och annan kommentar i anledningav dessa frågesvar, och jag hävdar alt detla är tillåtet. Överiäggningenvar härmed avslutad. § 4 Omlagrådsgranskningen av en generalklausul i skattelagstiftningen StatsministernTHORBJÖRN erhöll ordet för alt besvara () den 15 oktoberanmälda fråga, 1979/80:41, och anförde: har frågat mig hur Jag förklarar att frågan om behovet aven s. k. generalklausul i skatterätten lämnats öppen i regeringsförklaringen ochdärmed - enligt frågeställaren - i realiteten överlämnats till lagrådetsavgörande. Lagrådetsgranskning av förslag till nya lagar skall enligt det just antagnagmndlagsförslaget avse 1. hurdel aktuella lagförslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsord ningen i övrigt, 2. hur förslagefs föreskrifterförhåller sig fill varandra, 3. hur förslaget förhåller sigtill rättssäkerhetens krav, 4. om förslaget är så utformat atllagen kan antas tillgodose angivna syften samt 5. vilka problem som kan uppslåvid tillämpningen. Vidinförandel av en generalklausul i skatterätten måste inte minst frågan om hurman skall trygga rättssäkerheten tillmätas den allra största betydelse. Deturspmngliga utredningsförslaget led i detla avseende av påtagliga brister. Detär bakgrunden till att hela ärendet försenades redan på ett tidigt stadium ochatt förslaget i den nya regeringens program aviserats med förbehåll förresultatet av lagrådets granskning. Det innebär inte alt del politiskaavgörandet i något avseende lagts hos lagrådet. Den politiska prövningen görs av regering och riksdag. Regeringen kommer att göra sin slutbedömning dålagrådsgranskningen nu är avslutad. CARLLIDBOM (s): Jag ber att även få tacka statsministern för svaret. Isvaret säger statsministern atl del politiska avgörandet i frågan om vi skallha en skatteflyktslagstiftning eller inte, inte i något avseende har överiämnatstill lagrådet. Det är möjligt att det är för mycket sagt att frågan haröveriämnats till lagrådet för avgörande. Men vad Jag har påpekat är att det ärrätt uppseendeväckande att göra frågan om framläggande eller inte av enproposition om skatteflykt beroende av vad lagrådet kommer all säga. Det ärsvårt att se det som något annat än en invit till lagrådet att uttala sig i enfråga som i högsta grad är politiskt kontroversiell. Och det stämmer rätt illamed vad lagrådet skall användas till. Statsministernläste upp några punkter ur de antagna grundlagsbestämmelserna på dettaområde. Jag kan komplettera med atl läsa upp vad Justitieministern sin tid anförde i propositionen om dessa gmndlagsändringar. Han underströkatt det är av vikt att lagrådet iakttar den största återhållsamhet när detgäller frågor av politisk natur. Han tillade: "Det är inte förenligt medlagrådets ställning i vårt konstitutionella syslem alt det redovisar andrasynpunkter än sådana som är av juridisk-leknisk art". Då skall man välinte heller inbjuda lagrådet och säga: Om vi skall lägga fram förslag till enskatteflyktslagstiftning är beroende på vad ni tycker om rättssäkerheten. Jagmåsle klara ut varför det här är viktigt. Delta ärju en politisk fråga, där manfår väga samman olika hänsyn. När det gäller skalteflyktslagsliftning får manta hänsyn till effektiviteten i beskattningen - f n. går miljarder förlorade iskatteflykt. Man får ta hänsyn till rättvisan i beskattningen - f n. är detmånga människor som i realiteten har goda inkomster men inte betalar någonskatt. I anslutning till det ärdet också fråga om att skatteflykt underminerarskatlemoralen. Sedan ärdet också fråga om rättssäkerhet i den meningen atl denskatlskyldige helst bör kunna förutse hur skattemyndigheterna kommer attbehandla hans fall - även när han tillgripit litet konstiga transaktioner, somatt bilda bolag mellan vilka inkomsterna bollas osv. Man kan fråga sig ommyndigheterna skall ha möjlighet att slå ned på formellt oantastligabolagsbildningar och andra transaktioner och säga: Det här har ni bara gjortför alt få lägre skatt, och därför tar vi inte hänsyn till den transaktionenutan debiterar er den högre skatten. Tillåter man att myndigheterna gör så, dåminskar man naturligtvis fömtsebarhelen i skattemyndigheternas handlande, ochi den meningen inskränker man på rättssäkerheten. Menhur stor hänsyn man skall ta till rättssäkerheten, hur stor hänsyn man skall tatill den ekonomiska effektiviteten och hurslorhänsyn man skall ta lillskatterättvisan, det är en utpräglat politisk bedönming. Varför inviterar nilagrådet all agera skiljedomare? Är del som genomdrivit det? Ochvad betyder det? har ni fått elt utlåtande från lagrådet. Två ledamöteravstyrker en klausul av diskuterat slag och säger att rättssäkerheten inte O/nlagradsgran.sk-ningen av en gene-ratktaiisut iskat-telagstiftnittgen 9 protokoll 1979/80:23-24 Omlagrådsgranskningen av en generalklausul i skattelagstiftningen medger att man inför ensådan. Två ledamöter föreslår ändringar i det av regeringen framlagdaförslaget. - Hur kommer ni då atl agera? Skall ni följa de ganska politiskauttalandena av de två ledamöter som inte vill ha någon skatleflyktslagstiftningeller skall ni följa de något mindre politiska uttalandena av de två ledamötersom bara rekommenderar en viss förändring av bestämmelserna? Till att börja med vill Jag säga alt jag tror att är ganskaensam om tolkningen atl det skulle ligga politiska bedömningar bakom detförhållandet att lagrådets ledamöter hade skilda uppfattningar. Låt mig upprepaän en gång: De politiska bedömningarna ligger hos regering och riksdag. Jagdelar uppfattning all del hör lill den politiska bedömningen attgöra en avvägning mellan de olika intressen som måste tillgodoses. Men skäletlill den här formuleringen i regeringsdeklarationen är just, att om lagrådetvid sin granskning skulle finna helt avgörande hinder frånrättssäkerhetssynpunkl och lagieknisk synpunkt, måste man naturiigtvis tahänsyn till del. Menmin bedömning av vad lagrådet har sagt - utan alt vi är färdiga med det härarbetet - är att lagrådet vitsordar behovet av en sådan här generalklausul, ochjag uppfattar del så att det är i vissa tekniska avseenden som man harinvändningar. Det är, som sagt, min bedömning och det är i denna anda somregeringen går vidare för att utarbeta ett slutligt förslag. Man får inte se på lagrådets uppgift alltför oskuldsfullt. När lagrådettalar om rättssäkerhet och utvecklar synpunkten på hur långt man kan gå i attgöra tillämpningen av en skatleflyktslagstiftning mindre förutsebar för denskallskyldige, är lagrådet inne på en av flera olika aspekter, som i grunden ärpolitiska aspekter på frågan. skall hålla sig lill strikt juridik, kan man säga all om vi skall haen skatleflyktslagsliflning, det är ingenting som angår oss. Det är enregeringsfråga. Omvi skall ta så här pass stor hänsyn till effektiviteten i beskattningen,skatterättvisan, skatlemoralen, får del vissa ofrånkomliga konsekvenser pårättssäkerheten i den mening som jag har talat om här. Det är inte vår fråga,skulle lagrådet också säga, men vår uppgift är atl anlägga juridisk-tekniskasynpunkter på hur man skall "minimera inhuggen" i rällssäkerhelen ochändå nå del syfte som regeringen vill nå. Detär nonsens att påstå atl, när två ledamöter av lagrådet avstyrker helaförslaget och vill börja om ungefär där man började i utredningsarbetet på1920-och 1930-talen, det inte ärett politiskt uttalande. Det är också nonsensatt säga att de två andra ledamöterna är helt främmande för politik. Redan delfaktum att de, som statsministern refererar, vitsordar behovet av enskatleflyktslagstiftning är i sig ell politiskt uttalande - fast det den gångenär ett politiskt uttalande som jag kan instämma i. Jagtror atf def, om man vill ha det här lagrådet kvar, är av viss vikt aft slåvakt om dess integritet inom juridikens domäner men hålla rådet borta frånpolitiken. Detär positivt, herr talman, att höra statsministern säga aff han har för avsiktatf lägga fram förslag om en lagstiftning mot skatteflykten och att han inteuppfattar lagrådets uttalande som avstyrkande på den punkten. Det noterar jagmed tacksamhet. Överiäggningenvar härmed avslutad. §5 Om en allsidig belysning av de frågor som behandlas i reaktorsäkerhetsutredningenoch konsekvensutredningen 0/71en allsidig belysning av de .frågor so/n behandlas ireaktor-säkerhetsutred-ni/igen och konsekvensutredningen StatsministernTHORBJÖRN erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda fråga, 1979/80:51, och anförde: har frågat mig vilka initiativ regeringen tänker taför att de frågor som behandlas av reaktorsäkerhetsutredningen och konsekvensutredningenskall få en allsidig belysning. Reaktorsäkerhetsutredningenskall enligt sina direktiv på grundval av tidigare säkerhetsstudier ochuppgifter om olycksförloppet i dels ta ställning lill om del finnsanledning alt väsentligt omvärdera kärnkraftens risker, dels utreda vilkaåtgärder som behöver vidtas för att stärka säkerheten vid de svenskakärnkraftverken. har fill uppgift att belysakonsekvenserna av en avveckling av kärnkraften vad gäller ekonomi, sysselsättningoch miljö. Bäggeutredningarna utsattes redan vid tillkomsten för slark kritik frånkärnkraftsmotslåndarnas sida. Beträffande reaktorsäkerhetsutredningen avsågkritiken bl. a. det förhållandet atl några uttalade motståndare tillkärnkraften över huvud taget inte bereddes plats i utredningen. Ävenden s. k. konsekvensutredningen, vars uppdrag är aft belysa de ekonomiskaeffekterna av en snabb avveckling av kärnkraften, har utsatts för kritik.Enligt kritikernas mening borde en analys av kärnkraftens ekonomi också göras.När utredningen är klar, får ställning tas lill om något kompletterande arbetebehöver göras. Detär enligt min uppfattning angeläget att de sittande utredningarna kan avslutasitt arbeie inom den föreskrivna liden, mitten . Jagvill infe medverka till att spräcka den tilltänkta lidtabellen för folkomröstningengenom att utvidga reaktorsäkerhets- och konsekvensutredningarnas uppdrag.