prot · G309149 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi anser attdet är nödvändigt med beslut om verkliga åtgärder - inte bara ord - om vi inomrimlig fid skall uppnå eft rimligt trafiksystem och en samhällsplanering som ärsamordnad med detta system och som medvetet styr mot en trafikutveckling imänniskornas och folkhushållets intresse, Defta är i hög grad en fråga om värtlands ekonomi. Ett grundelement i all företagsekonomi är kravet på högstamöjliga utnyttjande av befintlig kapacitet. Hur ofta får inte eft effektivtnyttjande av tillgängligt kapital tjäna sorn skäl för härda rationaliseringarrned personalminskning och nedläggning av enheter som följd? Vilken ekonomiskinkonsekvens representerar infe då vår enorma samlade bilpark, som innebär enväldig och dyrbar transportkapacitet, vilken enligt gjorda undersökningarutnyttjas i genomsnitt en fimme ? Dessutom innebär bilismen ett oerhörtslöseri med begränsade globala tillgångar -slöseriet med energi- ochmiljövården ej aft förglömma. herr talman, i anslutning till vpk-motionerna 430och 547. sorn behandlar dels förslag om åtgärder för samhällsslyrning av denyrkesmässiga lastbilstrafiken, dels förslag om gemensam linjetariff ochlaxepolitiska åtgärder för en ur samhällsekonomisk synpunkt ändamålsenligsamverkan mellan lastbils- och järnvägstrafik, ge några exempel påenergislöseriet i trafiken. företagna utredningar av SJ;s utvecklingsavdelningbekräftar ett enormt energislöseri inom stora delar av trafiken. Skillnaden ienergiförbrukning mellan fransport med lastbil med släp och tågtransport är säuppenbar att endast ett land med obegränsade energitillgångar kan blunda förden. Jag skall ge eft exempel: Tågtransport av papper mellan , Borlängeoch i kräver 80 kWh i energiförbrukning, beräknat med enreturlastfakfor på , Om en lastbil med släp kör samma sträcka blirenergiåtgången 285 kWh för papper, I sistnämnda fall är returlastfakfornberäknad till , För en papperstransport mellan och - i heltåg -blir energiåtgången 94 kWh/ton, För samma last och samma körsträcka kräver enlastbil med släp 265 kWh/ton, 1 Ruhrfallet är energiförbrukningen alltså 3,5gånger större för landsvägstransporten jämfört med järnvägstransporten, ochmellan och behöver lastbilen nära mer energi än tåget. När det gäller energikostnaden för här nämndatransportexempel är skillnaden mellan landsväg och järnväg ännu mer markant,eftersom lastbilens energikostnad är minst fyra gånger så hög som fågels.Energipriset är i exemplet det som gällde , harett ständigt stigande energipris tenderat att öka kostnadsfördelen vidtågtransport. Utskottet avstyrker vårt konkreta förslag om taxepolitiskaåtgärder för att åstadkomma en samverkan mellan transporter på lastbil resp.tåg. men talar man om de frafikekonomiska vinster som en ökadstyrning Nr 149 mellan järnvägs- ochlandsvägstrafik kan ge. Utskottet siiger vidiire med Onsdagenden hänvisning fill fjolåretstrafikpolitiska beslut: 21 maj1980 "Defta förutsätter enligtbeslutet bl. a. att SJ investerar så iitt jiirnvägen framgångsrikt kan hävda sig inom ramen för ett samordnat triinsportsystem. Trafikpolitiken Det anges också vara viktigt attjärnvägens resurser på persontriifiksidan utnyttjasi största möjliga utstriickning."" Den sista meningen behöver en närmare förklaring avutskottet. Det är nämligen välkänt att SJ:s resurser på persontrafiksidan inteär tillräckliga. Inte minst lok- och vagnkapacitet liksom personiil- ochutbildningsresurser behöver snabbt förstärkas, om ytterligare Irafikuppgifterskall . Det går inte att låta köerna bli längre och längre för folk somskall köpa biljett, att ha för trångt i tågen eller att ha personal som iiroutbildad. Här behövs resurser i form av lokaler, lärare m, ni. En saitiordning mellan tåg- och lastbilstriifikförutsätter iitt SJ investerar, säger utskottet. Men vad menar rnan ineddettii? SJ bestämmer inte själv sina investeringar, SJ:s anslagsframställningför 1980/81 blev kriiftigt nedskuren av . Härigenom underlättades infeden ökade siimordning mellan järnvägs- och landsvägstrafik som enligt utskottet""kan ge betydande trafikekonomiska vinster"" - tvärtom.Otillräckliga investeringsanslag medför i stället svårigheter för SJ attvidmakthålla transportsliindarden oförändrad. Resurserna förblir i stortoförändrade eller minskar, och en nödvändig övergång till rationellatransporllösningar fördröjs - dock inte av SJ, utan av regering och riksdag. kommunisterna kritiserar dettaförhallande och har framfört andra förslag. Vi kritiserar atl trafikpolitikenbrister då det gäller konkreta förslag och konkret planering och anser attinvesteringsanslagen till järnvägstrafiken och dess praktiska samordning medlandsvägstrafiken är otillräckliga. Vi menar att den nu rådandetrafikstrukturen innebär ett utomordentligt slöseri ur samhällsekonomisksynpunkt och att den i själva verket endast kan välsignas av bil-, giimini- ocholjeindustrin eller av moforvägslobbyn. Landet behöver nu konkreta förslag till en mera långsiktigtrafikpolitik, där hela samhällsplaneringen - bostadsbyggande, arbetsplatser,handel och social service - utformas så att trafiken minimeras. Det innebären" prioritering av kollektiva lösningar. En sådan politik kräver mera avstyrning och restriktioner. Det är nödvändigt att bestämt motarbeta en sorts trafikliberalismsom gränsar till anarki. En samhällelig styrning av trafikpolitiken innebär ocksåatt större vikt iin måste läggas vid sjötriinsporter. Vänsterpartietkommunisterna har lagt fram särskilda förslag i anslutning till densjöfartspolitiskii propositionen, som ju skall behandlas inorn kort. Med det anförda vill jag yrka bifall tillvpk-motionerna 173, 193, 430. 547 och 1884. som behandlas i trafikutskottetsbetänkiinde om den statliga trafikpolitiken. MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Nr 149 Vpk har i motion 173 till årets tagit upp den trafikpolitiskafrågor, sorn har anknytning till bilismen, och näringspolitiska frågor,sorn rör den svenska bilindustrin. Vi menar att dessa frågor måste----- behandlasi ett sammanhang; inriktningen av den svenska trafikpolitiken har TrafikpoUUken betydelseför näringspolitiken och vice versa. Jag kan bara beklaga aft utskotten inte funnit denna fråga så betydelsefull att man samordnat debatten,I en annan motion, som behandlas i detta betänkande, anser en motionäratt "samtliga pålagor på bilismen bör samordnas". pålagoroch restrikfioner har använts i debatten, främst från bilindustrihåll, för attbeskriva exempelvis försöken att komma till rätta med de livsfarliga avgaserna,förslag om ändrade regler för beskattning av tjänstebilar rn, m. Jag villpolemisera mot uttrycket pålagor och restriktioner för en i stort sett riktigskatte-, miljö- och trafikpolitik, men jag vill instämma i behovet av Vi är också av den åsikten att en industri som är säberoende av den övriga samhälleliga politiken måste vara samhällsägd. Samhälletmåste ta sitt fulla ansvar för sysselsättningen inom och den framtidainriktningen av svensk bilindustri. Eller som vi säger i motionen: "Ettsamhälleligt övertagande av bilindustrin måste vara ett första steg i en radåtgärder för att successivt minska privatbilismen, bygga upp en godkollektivtrafik och garantera sysselsättningen vid de inhemskabilföretagen," Vpk har sedan i motioner skisserat en rad åtgärder sommåste vidtas för att vi skall få en utveckling med nämnda inriktning. Det äråtgärder av näringspolitisk art, men också av trafikpolitisk sådan. Detrafikpolitiska frågorna behandlas alltså i det här betänkandet. Kontentan av motionen är att vi redan nu måste sesanningen i vitögat -bilismens gyllene tid är förbi. Det är ett faktum, och juförr vi inser det. desto lättare kommer vi att kunna möta de nackdelar dettainnebär, bl, a, för sysselsättningen inom bilindustrin, men det innebär ocksånackdelar av trafikpolitiskt slag. Det kommer i framliden att ställas heltandra krav än på de kollektiva trafikmedlen. Bilismens gyllene tid är som sagt förbi, och det är främstav råvaruskäl. Bilenär ju en stor råvaruslukare både vid tillverkningen och vidframförseln. Men miljöskälen spelar också en betydande roll. De bilar som i dagrullar på våra vågar håller långsamt på att förgifta oss. om vi inte har dött ibilolyckor . Jag tror inte någon här i kammaren kan stiga upp och sägaatt jag har fel. Ingen kan på allvar påstå att utvecklingen kommer attfortsätta som , med en årlig ökning av biltäthefen, med en användningav bilen som en fritidsbil, som ett nöjesföremål, vid sidan av nyftokörningen.Bilen ger en stor frihet, ja visst. Men vad kostar den friheten? Vad kostar deni form av miljöförstöring genoin bullret och avgaserna? Vad kostar den i formav kommande framtida råvarubrist? Och vad kostar den i form av en allt dyrareoljeimport? Jag måste säga att jag känner stor sympati för det i motion 1358framförda kravet, att hos regeringen anhåller om närmare Nr 149 kartläggning av bilismenssamhällskostnader, som ställts av , Onsdaeenden Tyvärr är motionen avstyrkt avutskottet, 21 mai1980 '" frihet det innebär förgemene man att obegränsat framföra sin bil kominersnart att ha ett pris som blir för dyrbart för samhället att bära. Trafikpolitiken ''' inser det, desto bättre för alla parter. Det finns tendenser i utskottets skrivningar, och iinotioner från andra partier som behandlas i det här betänkandet, som lyder påatt man åtminstone till en del inser detta. Men när det sedan gäller åtgärdernagår det enligt min mening alldeles för långsamt. Man avstyrker t, ex, de kravvi ställer i vår motion - samma krav som också socialdemokraterna fört fram -omförbättrade statsbidrag för kollektivtrafiken i tätorterna. Då blir juresultatet att nödvändiga och bra förbättringar ställs , därför attkommunerna inte har råd aft genomföra dem. Likaså går det långsamt med åtgärderna när det gäller denhandikappanpassning av färdmedel och yttre trafikmiljöer som också låg i 1979års trafikpolitiska beslut. För de handikappade är det lika svårt att tasig fram och utnyttja kollektiva transportmedel som . Vi har i det sammanhanget föreslagit, i motion 1884, atten parlamentariskt sammansatt delegation skall ges i uppdrag att följa arbetetmed handikappanpassning av kollektivtrafik och yttre trafikmiljöer. Utskottet avstyrker yrkandet med hänvisning fill att ennämnd tillsatts just i detta syfte. Denna nämnd har dock inte densammansättning vi förordat utan fungerar väl snarare som något slags samråds-och informationsorgan gentemot de handikappades organisationer. Vi anser alltsåaft det just i denna fråga är av vikt att de politiker som fattat beslut ocksåföljer upp dessa beslut. Det kommer att bli stora förändringar i vissa avseenden,och det kommer att kosta pengar om man skall genomföra dennahandikappanpassning och i handling leva upp fill de beslut man i ord varit'överensom. Då menar vi att det måste vara parlamentariker som följer detta arbete -parlamentariker som i kan ta de ytterligare initiativ som kanbehövas. Jag har fattat mig ganska kort eftersom deltrots allt -åtminstone i ord - råder ganska stor enighet om de trafikpolitiskaaspekter vi tagit upp i vår motion 173 om bilismens framtid, Aft det sedan närdet gäller de näringspolitiska aspekterna och bilindustrins framtidsinriktninginte råder samma enighet måste jag beklaga, men den frågan behandlas ju inte . Vidare är det väl så att man inte frånregeringshåll tar konsekvenserna av alla de flna skrivningar som finnsbeträffande åtgärderna. Så länge det förhållandet råder kommer vi förstås attfortsätta atl motionsvägen driva de här frågorna. Jag vill sluta med att yrka bifall till de vpk-motionersom behandlas i detta betänkande. KURTHUGOSSON (s) replik: Nr 149 Jag har lyssnat med stort intresse påMarie-Ann den inlägg här. Men jag måste få ställa enfriiga. Jag är nämligen mycket konfunderad.Vad har det för trafiksäkerhetspolitisk betydelse om man Vilka förändringar blir det på trafikpolitikens TrafikpoUUken område om man förstatligar bilindustrin? Det är ju trafikpolitik, herr talman, som vi diskuteraroch inte socialisering av enskilda branscher inom näringslivet. Det skulle varaintressant om kunde ge eft svar. Blir trafiksäkerhetenbättre ifall vi förstatligar ? Får vi en bättre trafikpolitik i det härlandet ifall det är statsproducerade bilar? (vpk) replik: Jag berörde mycket kort de näringspolitiskaaspekterna av vår mofion. får jag frågor om dem, så jag får väl uppehållamig litet mer vid detta. Vi menar i vår motion att det har betydelse förtrafikpolitiken hur näringspolitiken utformas, och jag tror att med mig om det. Den trafikpolifik vi utformar får betydelse försysselsättningen, Om läser vår motion kommer han också aft kunnase hur vi har tagit fram det samband som finns. Sedan menar jag att just trafiksäkerheten kanske inte blirbättre, men det finns ju bättre förutsättningar att t. ex, från samhällets sidastyra forskningen inom bilindustrin om den är samhällsägd. Jag tycker att vi kan vara överens om att det finns ettsamband mellan näringspolitik och trafikpolitik här. Tyvärr har vi, som jagsade, inte fått en gemensam debatt kring detta, diskuterar vi detrafikpolitiska frågorna, och jag försökte också i mitt anförande att uppehållamig främst vid dem, () replik; Jag vill bara konstatera att jag inte fått något svar påmin fråga om vilken betydelse det har ur trafiksäkerhetssynpunkt eller urtrafikpolitisk synvinkel om man gör förändringar i ägarförhållandena inomsvensk bilindustri. Jag vill bara ha detta konstaterat, för jag tycker aft detär felakfigt att ta upp en sådan typ av debatt när vi diskuterar trafikpolitik, (vpk) replik: Jag gav ju, , ett exempel på hursamhället kan styra forskningen inom bilindustrin, om denna är samhällsägd.Detta är ett exempel på att det faktiskt kan ha en viss betydelse. Det harkanske inte någon större betydelse, men vi har irite heller påstått i vårmotion aft förstatligandet av bilindustrin skulle ha stor betydelse för justtrafiksäkerheten. Vi gör helt andra kopplingar. Nr 149 (); Onsdaeenden Herr talman! motioneradejag och några riksdagskolleger om aft 21 mai1980 "an borde se övervirkestransportfrågan. Vi menade att det här utan tvivel finns en hel del att undersöka när det gäller såväl företagsekonomiska som Trafikpolitiken samhällsekonomiska problem. Vibeaktade särskilt flottningen. ärdetfaktiskt så, att fyra älvar i det här landet fortfarande har floftning. Man haremellertid talat om att lägga ned flottningen i vissa av dem. pekadevi på havsbogseringen som en metod när det gäller rundvirkestrans-port. Utskottet har i betänkandet framhållit att redanhar fattat beslut och att det pågår utredningar om flottningen. Man har gettlänsstyrelserna i , och iuppdrag att svara för utredningarna. Detta var en av anledningarna till att viväckte den här motionen. Under hand hade vi fått besked om ett visst resultatnär det gällde utredningarna beträffande och samtVästernorrlands län och . Utredningarna visade på olika resultat,trots att det i detta fall var fråga om exakt samma förutsättningar. Det här ärsåledes vattenreglerade älvar, och systemet för flottningen hade sammaförutsättningar i utredningshänseende. har man inte klarat av de här utredningarna. De tycksfinnas på , och man håller tydligen på med aft sammanställadet hela. Förseningen är i och för sig beklaglig, eftersom allt skulle ha varitklart . Ställningstagandet skulle alltså ha varit klart, fy skallman bestämma sig för en fortsättning av flottningen måste man bestämma sigredan våren 1980, ifall det skall kunna bli någon floftning 1981. Motionärernakan emellertid acceptera aft man bör avvakta resultaten av de utredningar somredan har beslutats. Vi är också nöjda med utskoftets skri vning att utskottetutgår från att man i avvaktan på utredningsresultaten inte skall fatta beslutom några nedläggningar, liksom också att resultaten bör redovisas förriksdagen. Jag begärde ordet därför att man när det gäller har ettpreliminärt avtal, som innebär att flottningen skall upphöra. Men jag utgårifrån aft de berörda parterna - i detta fall flottningsintressenterna när detgäller -uppmärksammas på att utskoftsförslag innebär attflottningen inte bör läggas ned, förrän utredningsresultaten har redovisats ochriksdagen har fått chansen att ta ställning. En av följderna av det stora och betydelsefullatrafikpolitiska beslut som fattade är att vi intebehöver ha en mer omfattande trafikpolitisk debatt. Jag har därför möjlighetatt med tillbakablick på det relafivt koncentrerade betänkande omtrafikpolitiken som trafikutskott har avgett fatta mig kort. Jag villbörja med synpunkter på de motioner som finns kommunisterna.Jag konstaterar i detta sammanhang att en hel del av de 168 synpunkter som där framförts intedelas av övriga partier. detskiljer rent ideologiskt och principiellt i tillämpningen. Vi är emot tvång ochstyrning och anser att den trafikpolitiska målsättning som i så storenighet tog fortfarande måste gälla. Man talar från vpk;s sida ganskamycket om bilismens avigsidor och nämner nästan inte alls, eller i varje fallmycket flyktigt, alla de fördelar som bilismen har fört med sig för samhället,inte bara ekonomiskt utan också socialt och på mänga andra sätt. Jag anser attvi skall fortsätta på den av inslagna vägen. När det gäller flottningen, som talade om,konstaterar jag att man i är klar, enligt tidningsuppgifter, attlägga ned flottningen därför att det visat sig samhällsekonomiskt ochföretagsekonomiskt mer lönsamt att transportera timret landvägen. I övrigtmåste vi avvakta utredningen. Det fanns ju, , en mofion somriksdagen tog ställning fill, och det i mycket posifiv anda. Jag biträder gärnade ord som slutade sitt anförande med. Jag är övertygad om att vi,när utredningen ligger klar, kan komma fram fill eft ställningstagande som vi kanomfatta från båda håll. Jag skall också i all korthet beröra när det gällde att deklarera bakgrunden till de bådasocialdemokratiska reservationerna. Jag tycker aft utskottetsmajorifefsskrivning därvidlag i väsentliga sammanhang har gett uttryck försynpunkter som är likalydande med dem som socialdemokraterna framför i sinreservation 1 angående energihushållning. Vi har skrivit flera sidor om detoch beskrivit det arbete som pågår i den riktning som de socialdemokratiskamotionärerna vill gå. Jag tycker faktiskt, , att reservafionen isak är onödig. Jag förmodar aft den tjänar andra syften än de rent sakliga. Reservationen 2 gäller förbättrade statsbidrag förkollektivtrafik i tätort. Där pågår fakfiskt ett omfattande arbete. Det kaninte förnekas atl vi alla, vilket framgår av det trafikpolitiska beslutet , är intresserade av att gynna kollektivtrafiken och låta den expandera,men det pågår en mängd utredningar, både om detaljer och om mer omfattandefrågor, som vi måste avvakta. Samhället kan infe satsa pengar utan aft först hanoggrant undersökt vilken som är den mest effektiva formen. Vi harkollekfivtrafikutredningen för och många andra utredningar.Vi har t. ex. utredningen om statsbidragssystemet för väghållning osv.Vi måste avvakta dem, . Jag tror att vi alla i stora drag och också i mångadetaljer är helt överens. Jag förutsätter att regeringen, när utredningarna ivederbörlig ordning, såsom är brukligt inom svenskt parlamentariskt liv ochstyrelseskick, är klara, kommer aft lägga fram förslag som alla kan godta ochgodkänna. Jag slutar, herr talman, med aft nu yrka bifall filltrafikutskottets hemställan på alla punkter i betänkande 18. SVENHENRICSSON (vpk): Jag skall ta upp de invändningar som RolfClarkson framförde. Han gjorde först gällande att en hel del av synpunkterna pådefta område är gemensamma, och jag sade också i mitt inlägg att vi är överensom Nr 149 många av de synpunkter, värderingaroch analyser som förekommer i den Onsdagenden trafikpolitiska propositionen. 21 mai1980 sade vidare att deborgerliga är emot tvång och styrning. fåri det sammanhanget komma ihåg aft det inte går att helt släppa alla Vi har ju erfarenhetav vad följderna härav kan bli, och vi har lärt ossav trafikpolitiska beslut att vi måste ha en viss styrning och en delrestriktioner. Det har aldrig från vpk:s sida sagts att bilismen bara haravigsidor. Vi har i vår rnotion på flera ställen sagt att bilismen också harpositiva sidor, särskilt i glesbygden och för vissa grupper av trafikanter, t.ex. handikappade. Vi menar att bilismen i sådana sammanhang har varit tillvälsignelse. Men vi har också pekat på de stora avigsidor som bilismen har närden uppträder i massomfattning, t. ex. i storstäderna. Jag vill också med tanke på det som sade omtvång understryka aft vårt förslag om en taxepolitik med linjetariff, ägnad attgöra det attraktivt att nyttja samlösning av transporter lastbil-järnväg,innebär att man använder ett taxepolitiskt medel för aft attraheratrafikanterna med förmånliga villkor, om de använder ett visst transportslag.Då är det inte fråga om tvång, utan i stället om att hålla fram en morot förtrafikanterna. Det är en annan av oss rekommenderad metod för att åstadkomma enbättre struktur på trafiken. (vpk): Ett mycket kort inlägg. menadeatt vi bara far fram bilismens avigsidor. Jag vill då citera ur vår mofion 173om bilismens framtid, där vi bl. a. säger: "Personbilen kommer även att spela en rolli det svenska transportnätet. Den är oersättlig som transportmedel i glesbygdenoch för att nå ensligt belägna fritidsområden etc. Däremot måste förståsägandet av personbilen inte nödvändigtvis vara privat och den ohämmadeprivatbilismen, som den ser. ut , stoppas." I det avseendet ställervi olika krav. När det gäller tvång och styrning tror jag att del bifalltill våra krav på exempelvis en avsevärt förbättrad och utbyggd kollektivtrafikkan leda bort från det tvång och den styrning som vi annars måste tillgripa närvi ändå måste stoppa bilismen i t. ex. storstäderna av, som jagtidigare framhållit, råvaru- och miljöskäl. Vår avsikt är alltså att finnaandra trafikmedel och göra dem attraktiva för människor samt aft använda bilendär den har den bästa funktionen. Utskottets talesman vill göra gällande attde socialdemokratiska reservationerna som är fogade vid betänkandet skulle vara onödiga och aft de egentligen inte skulle tjäna något annat syfte än att vara led i en av oss önskad ökad satsning på energihushållningen på transportområdet eller att få förbättrade statsbidrag för kollekfivtrafiken i 170 tätort. Det är ju inte så, herrClarkson. Som jag sade i mitt inledningsanförande ärdet mycket braatf en i stort sett Nr 149 enhällig riksdag ställt sig bakom de nya principerna för trafikpolitikenförra den våren. Men det räcker inte med principer- man måste också se till att dessa omsätts i praktisk politik. Jag påvisade atf vi var överens om atf öka satsningen påtrafiksäkerheten - . TrafikpoUUken men det har blivit försämrade resurser förden genom de beslut som träffats. Vi har uttalat oss för en högre ambitionsnivåför vägpolitiken - men det har fattats beslut om en lägre ambitionsnivå. Visade aft vi måste ha ökade satsningar när det gäller SJ:s investeringar. Inteheller på den punkten har den borgerliga majoriteten velat vara med, I fråga omkollektivtrafiken har man från den borgerliga majoritetens sida hela tidenvarit emot de förslag som vi har fört fram. Detsamma gäller de frågor som behandlas i detta betänkandeom energihushållningen. kunde vi i folkomröstningskampanjenkonstatera att det var total enighet från samtliga partiers sida om atf detgällde att hushålla med vår energi. Men när vi nu försöker gå från ord tillhandling, så har vi inget stöd. fattade beslut om aft vi skulle fåeft särskilt utvecklingsbolag på kollekfivtrafikområdet. Vi var överens om attvi skulle satsa på synfefbränsle och atf vi skulle få till stånd enmetanolfillverkning. På ingen av dessa punkter har regeringen eller denborgerliga majoriteten visat något intresse. Samma sak gäller i fråga om de förbättrade statsbidragentill kollektivtrafiken i tätort.