prot · G309132 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag syftar då påländer som och . Detsamma gäller , somju ligger i omedelbara grannskap. uttaladeriksdagen, med anledning av en socialdemokratisk motion, att "det voreönskvärt att samarbete med demokratiska länder i det karibiska områdetförstärks". InternaUonellt utvecklingssamarbete m. m. Med finns nu ett samarbete, och ett sådantdiskuteras också med . Regeringen föreslår 10 miljonervardera för bredare samarbete med dessa båda länder. I budgetpropositionentalas om "och synnerligen svåraekonomiska situation". Vi socialdemokrater har emellertid bedömt läget somännu allvarligare än vad regeringen och utskottsmajoriteten gör. Vi har ireservation nr 11 yrkat på ytterligare 10 milj. kr. till den här anslagsposten,dvs. sammanlagt 30 milj. kr. för ett bredare samarbete med ochDominikanska republiken. Speciellt befinner sig nu i en alarmerande svårekonomisk situation. Låt mig nämna några siffror för att belysa detta; Kostnaderna för oljeimporten har ökat från av importen1972 till av importen 1979. Utlandsskulden uppgick fill . Köpkraften har minskat med hälften . sig tvungen att bryta med ,eftersom IMF krävde nedskärningar av budgeten som man beräknade skulle innebäraytterligare 11 000 arbetslösa till den 30-procentiga arbetslöshet man redanhar. Brytningen med IMF har dramatiskt förvärrat redan förut svåraekonomiska läge. Jag tycker att detta mer än väl belyservarför vi har bedömt som en angelägen biståndsmottagare. I en debatt här i kammaren vid en frågestund tidigare iår, som gällde ökat stöd till , fick jag av utrikesministern veta att"världens nöd är inte koncentrerad till ". Samma reflexionskulle man naturligtvis kunna göra när det gäller ekonomiska situation,är förstås inte heller ensamt om att ha en synnerligen bekymmersamekonomi. Men och är också en del av . Och, herrtalman, en stor del av världens nöd - och förtryck - har i sanningkoncentrerats till den latinamerikanska kontinenten. Därför har utvecklingen mot oberoende och demokrati i denhär delen av ett stort symbolvärde. Det ökar trycket pådiktaturregimerna och det stärker de progressiva demokratiska krafterna inomdessa länder i deras kamp. Omvänt är det också så att bakslag för t. ex. Nicaraguasutveckling av demokratin skulle bli förödande för den positiva utveckling somtrots allt kan skönjas på flera håll i . Men det är en flämtandelåga som ständigt hotas av förtryckets iskalla vindpustar - vi socialdemokrateranser att verkligen aktivt måste bidra till att hålla liv i den lågan! I årets biståndsbudget har vi särskilt velat prioriteraNicaragua och föreslår i reservation 10 att får ett bistånd på 60milj. i stället för de 30 miljoner som utskottsmajoriteten förordar, dvs.en fördubbling av regeringens förslag. Det är en klar markering av ensocialdemokratisk biståndspolitik för oberoende och demokrati -den politik somutrikesministern tidigare här avfärdade genom att karakterisera den medorden små petiga överbud och marginella förändringar. Vi har vidflera tillfällen tidigare här i kammaren redogjort för bakgrunden situation efter frigörelsen från Somozaregimen,liksom de svårigheter man står inför när det gäller återuppbyggnadsarbetet,finns dessutom beskrivna både i propositionen och i vår motion 1133. Vi har iarbetarrörelsens solidaritetsaktion för alfabetiseringskampanjen fått erfaraatt det i finns ett brett folkligt stöd för rejäla insatser iNicaragua. störtades Somozaregimen, och den svenskaregeringen anslog miljoner till återuppbyggnaden. Det visade sigsedan att detta inte var tillräckligt. Regeringen avvisade ytterligare bidragoch hänvisade till årets budgetproposifion. Vi socialdemokrater tycker inte att det finns någonanledning att tro att 30 miljoner skulle vara tillräckligt för det kommandebudgetåret. Om kammaren inte beslutar om ett högre belopp får vialldeles säkert räkna med att nya angelägna vädjanden om hjälp från regimen iNicaragua kommer att avvisas. Utskottet garderar sig visserligen genom attcitera utrikesministerns uttalande i att regeringen inte utesluterextra bidrag utöver medelsramen. Men, herr talman, jag tycker att Nicaraguasöverlevnad som en demokratisk och oberoende stat är alldeles för viktig för attän en gång utlämnas åt utrikesministerns - och därmed regeringens - bedömningarav var världens nöd för fillfället är koncentrerad. Gemensamt för de här länderna i den karibiskaövärlden och är- förutom det symbolvärde för hela somjag redan berört - att dessa länders förutsättningar inte är av den karaktären,att det behöver bli nödvändigt med några långvariga biståndsåtaganden. Därförhar vi heller inte krävt att de skall bli programländer i vanlig mening. Vitycker att det är nu det behövs ordentliga insatser för att befästa demokrati,oberoende och en rättvist fördelad social utveckling. Det är uppenbarligendetta som inte kan eller vill förstå. De här länderna är intetillräckligt fattiga enligt hans mening. Om jag förstår honom rätt tycker hanegentligen att t. ex. och inte skall ha svensktbistånd alls eftersom det bara rör sig om ett politiskt bistånd enligt hansmening. Låt mig då påpeka för att hans eget partiingår i den regering som också föreslår stöd till dessa länder och att denutskottsmajoritet som han själv tillhör delar regeringens bedömning. Utskottetsäger - jag läser direkt ur betänkandet: "Det ekonomiska läget [och Dominikanskarepubliken har under läng fid varit allvarligt och har ytterligare förvärratsunder till följd av översvämningar i västra och orkaner iDominikanska republiken. Behovet av internationellt stöd är stort." Om inte delar den uppfattningen hade detvarit på sin plats med en reservation. Men om inte ens kan förstå detta skäl förbiståndet till så kan jag inte heller begära att han skall kunnaförstå oss socialdemokrater när vi vill sätta in demokratisträvandena iKaribien i ett större sammanhang, dvs. hela frigörelse fråndiktatur och förtryck. TillKaribien räknas också . Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 7 protokoll 1979/80:132-133 InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Ända har de olika borgerliga regeringarnasuccessivt skurit ned biståndet till . Detta har skett med stöd av denborgerliga riksdagsmajoriteten. Avvecklingen av som s. k. programland i detbilaterala samarbetet är nu genomförd, och i årets budgetproposition finns förförsta gången inget anslag till med i de föreslagna medelsramarna. Socialdemokraterna har hävdat att Cubasutvecklingssträvanden ligger i linje med de kriterier som satt uppför biståndspolitiken. strävan till nationellt oberoende och en positivekonomisk utveckling, liksom förbättrade sociala förhållanden för landetsinnevånare, är skäl som talar för detta. ekonomi är, liksom för de allra flestautvecklingsländer, beroende av världsmarknadspriset på den huvudsakligaexportprodukten - i detta fall socker och tobak. Naturligtvis är man ocksåberoende av hur goda skördar man kan få år , men det faktum attvärldsmarknadspriset på socker fortsättningsvis är lågt bidrar knappast till enbättre ekonomisk situation. De satsningar man ändå har kunnat göra har i första handgällt bostadsbyggande, utbildning och hälsovård. Det svenska biståndet harockså huvudsakligen gällt just utbildning och hälsovård. I SIDA;sanslagsframställning till regeringen kan vi läsa följande: "Stödet tillundervisningssektorn har till största delen bestått av import av undervisningsmaterialoch utrustning till ett skolbokstryckeri. Från cubanskt håll har framförts attdetta stöd har varit av avgörande betydelse för utvecklingen av sektorn." Jag tycker det är viktigt att understryka detta, att detsvenska biståndet varit så betydelsefullt för utbildningen i , liksom förhälsovården och livsmedelsförsörjningen. Varför är det nu så viktigt att få detsagt här ? Jo, för det första för att det ytterligare visar att biståndettill verkligen varit av den arten att det väl sammanfallit med målen försvensk biståndspolitik och för det andra därför att det i den allra sämstautrikespolitiska debatten antyds att vi genom att ge bistånd till skullestödja t. ex. de kubanska militära aktiviteterna i - och jag tycker faktisktatt den moderata reservationen till utrikesutskottets betänkande är ett försökatt göra sådana antydningar. De kubanska soldaterna i är ett mycketuppmärksammat inslag i utrikespolitik. Man kan tycka vad man vill om dem,men tyvärr har de kommit att skymma andra viktiga delar av kubanskutrikespolitik - delar som dessutom är direkt avhängiga av bl. a. den satsningpå utbildning och hälsovård som bidragit till. I omedelbaragrannskap finns nu de länder som jag talat om, som söker hävda sittoberoende och som har regimer som strävar efter demokrati och social rättvisa.Till dessa länder erbjuder nu expertis inom utbildning och sjukvård. Detfinns kubanska läkare och lärare i , och Dominikanska republiken.I finns flera hundra läkare och tusentals medhjälpare ialfabetiseringskampanjen som kommer från . Socialdemokraterna har ända sedan med lottenshjälp 1976 beslutade skära ned biståndet till hävdat att biståndssamarbetetbör fortsätta.Varken regeringen i sin proposition eller utskottet i sitt betänkande tardirekt avstånd från ett fortsatt bistånd i någon form. Man menar att detta kanske inom ramen för dets. k. bredare samarbetet. Någon ram för hur stort beloppdetta bistånd skall utgöra finns inte, men i utskottsbetänkandet anges 5 milj.kr. som en lämplig övre gräns. Det skulle innebära en mycket blygsam insats iförhållande fill det stöd tidigare fått. Och av har vi fått veta att dessa pengar bara är till för att möjliggöra en smidigavveckling av biståndet till . Mot bakgrund av vad jag här har anfört kan intesocialdemokraterna acceptera en sådan nedskärning. Vi kan helt enkelt intefinna några biståndspolitiska skäl till detta. Vi yrkar i vår reservation nr 14att skall uttala att 20 milj. kr. ur anslaget för bredare samarbeteskall avsättas för projekt på . Jag har med detta något redogjort för bakgrundentill de socialdemokratiska förslagen beträffande och , ochjag vill yrka bifall till reservationerna 10, 11 och 14. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. TORSTENBENGTSON (c) replik: anförande var en markering avatt socialdemokraterna vill ge politiska bidrag. I anförandet, som förmodligenvar skrivet i går, togs inte stor hänsyn till vad som har sagts idebatten. Vi centerparfister är inte alls intresserade av socialdemokraternasförslag när det gäller stöd till . Det är ju inte fråga om ett stöd ivanlig mening, utan det är ett samarbete som pengarna skall ges fill. sade att vi inte skall tona ner målet förbiståndspolitiken. Men målet är ju framför allt att ge till de fattigaländerna, och har fem gånger högre inkomst per capita änfattigdomskriteriet. Det innebär att det är andra syften med biståndet än attförverkliga målet för biståndspolitiken. Det har också betonatvid flera tillfällen. Vad vill i fråga om ? Vill hon ta uppstödet igen? Det finns inte något socialdemokratiskt förslag om att vi skall gevanligt bistånd till . Socialdemokraterna kom nämligen inte tillbaka medförslag om en höjning av biståndet efter det att vi 1976 hade fattat beslutetatt skära ned biståndet till . Det är först nu som socialdemokraterna harsagt att vi inom ramen för det s. k. bredare samarbetet skall göra mera förCuba. Jag känner därför inte till något socialdemokratiskt förslag om att viåter skall ge bistånd i vanlig mening till . Vi centerpartister menade att vi skulle upphöra med stödettill på grund av att landet hade fått det så mycket bättre ekonomiskt. Detvar alltså samma motivering som socialdemokraterna anförde i fråga om ,hade ändå en något lägre inkomst per capita än när densocialdemokratiska regeringen föreslog att biståndet dit skulle trappas ned.Hur kan då socialdemokraterna föreslå att biståndet till skall fortsätta?Jo, det är fråga om ett politiskt stöd. Den kommunistiska diktaturen tilltalarväl socialdemokraterna särskilt, eftersom de så varmt försvarar , Vidbeslutet att skära ned biståndet till tänkte vi centerpartister inte Internationellt utvecklingssamarbete m. m. på Cubasimperialistiska engagemang i , eftersom vi inte ville lägga oss i landetsutrikespolitik. Vår motivering var i stället att hade kommit så långtekonomiskt att vi inte behövde ge landet något stöd. Det finns länder sombehöver biståndet mycket bättre. Argumenten i anförande talar inte på någotsätt för att vi skall ge de pengar som föreslås i de socialdemokratiskareservationerna. () replik: Eftersom gjorde ett parhänsyftningar på är det kanske rimligt att jag gör ettförtydligande. påstod att nedskärningen och avbrytandet avbiståndet till skulle ha samröre med vår reservation 4. Låt mig då betonaatt vi i reservationen kräver att en omprövning av biståndet skall ske i defall anfallskrig har förts. Här har inte skett någon omprövning. I övrigt villjag hänvisa till vad sade om motivet för nedskärningen avbiståndet till . Det är alldeles riktigt att socialdemokraterna inte harbegärt ett bistånd i reell mening, utan det gäller bara en förstärkning av detbredare samarbetet. Från moderat sida har vi krävt en begränsning till 5 milj.kr., och det har vi också kunnat få igenom i utskottsmajoriteten. MAJ-LISLÖOW (s) replik; Jag vill säga till , att ävenom jag naturligtvis förberedde mitt anförande i går så försökte jag att ianförandet ta hänsyn till vad som har sagts i debatten här . Jag försökteockså att verkligen gå in på de socialdemokratiska överväganden som ligger tillgrund för våra ställningstaganden när det gäller och . Men ilikhet med vad jag sade tror jag inte att jag någonsin kommer attkunna förklara för varför det är så viktigt att ställa upp fördemokrati och oberoende i och . De är trots allt delar avLatinamerika där oberoendets vindar börjar blåsa och där vi också kan skönja enförsta utveckling som förhoppningsvis kommer att gälla hela iframtiden. "Vad vill ni med ? ", frågar . Vi säger att de 20 miljoner som vi föreslår kan ges inom ramen förett bredare samarbete med . Men det skall inte ske med målsättningen attsmidigt avveckla biståndet till . I utskottsbetänkandet finns bl. a. enbeskrivning av vad man vill uppnå med bredare samarbete. Där står att man skall"vidareutveckla de kontakter som programlandssamarbetet lagt grunden för.1 andra fall har motiveringen för ett bredare samarbete varit en ömsesidig önskan attutveckla ekonomiska och andra förbindelser ," Det kan vara en brabeskrivning av vad vi vill med det bredare samarbetet med , Men i vårtförslag är stödet fyra gånger så stort som det är i utskottsmajoritetensförslag. TORSTENBENGTSON (c) replik: Logiken i de socialdemokratiska förslagen ärbesynnerlig, och i synnerhet i anförande, I det ena fallet skallman ge stöd för att kämpa för demokratin, i det andra fallet vill man ge stödtill den kommunistiska diktaturen på . Blir det demokratiska strävanden påCuba - som man hoppas att det skall kunna bli - är man i så fall lika bereddatt ge stöd dit? Det finns ingen logik i det som har sagts om frånMaj-Lis Lööws sida. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. () replik: När vi säger att detinte finns några biståndspolitiska skäl för att avbryta samarbetet med sågrundar vi det på att har en klar ambition att nå social utjämning. Vårtbistånd har också varit riktat mot sådana projekt som har bidragit just fillden utvecklingen på . Jag vill också understryka vad som sagts tidigare idebatten, nämligen att det naturligtvis inte är så, att om vi ger bistånd tillett land skulle det på något vis hindra oss från att kritisera eller göraavståndstaganden från vissa av mottagarlandets utrikespolitiska ellerinrikespolifiska ageranden. BONNIEBERNSTRÖM (fp); Frågan om har varit uppe filldebatt i rad i kammaren. Det är nu ochMauretanien annekterade när dragit sig tillbaka från detområde i som gick under benämningen Spanska . Detta annekterandevar ett grovt åsidosättande av principen om folkens självbestämmande. Deninternationella domstolen i har också tagit avstånd från annekteringen ochuttalat folkets rätt till självbestämmande. FN har gjort likadant. Befrielserörelsen har fört en framgångsrik kampför sitt folks rätt till självbestämmande, och när drog sigfillbaka tändes hoppet att det äntligen skulle bli slut på ökenkriget.Men så blev inte fallet. gör nu anspråk på hela landet, trots attPOLISARIO militärt kontrollerar en så stor del av det. Det är viktigt att befrielserörelser känner att de har ettstöd från de små demokratiska och oberoende staterna i världen. Ombefrielserörelserna tvingas att direkt eller indirekt bli uppbundna tillstormakterna gynnar detta inte någon, allra minst de oberoende staterna. Det ärdärför viktigt att uttalar sitt fördömande av ;s inblandning liksomav inblandning i ökenkriget. fortsätter sitt outtömliga stödtill . Man upphör inte att förvånas över hur alltid hamnar på felsida i befrielsekrigen; mot civilbefolkningen och som förlorare. mot den sovjetiska invasionen i och mot Sovjetsavskyvärda övergrepp mot civilbefolkningen får inte förleda oss att glömma bortUSA:s övergrepp på samma grunder fast på andra häll i världen. Det sahariska folket lever nu i flyktingläger på gränsenfill . Antalet människor som lever i lägren varierar, beroende på vemsom står för uppgiften och vilka syften meddelaren har. Men helt klart är - ochdet kan Internationellt utvecklingssamarbete m. m. allasvenskar som besökt lägren också vittna om - att behovet av hjälpinsatser ärstort. Det finns ett ständigt behov av medicin, kläder, filtar, vatten och mat. Det finns också klara vittnesmål om hur välorganiseradeflyktinglägren är. Ambitionerna är starka när det gäller att mildra de negativaeffekterna av flyktingtillvaron. Hjälpinsatser till de sahariska flyktingarnanår också fram snabbt och effektivt. POLISARIO är en välorganiseradbefrielserörelse. Det bör också tilläggas, herr talman, att det sahariskafolket är muhammedaner, men till skillnad mot andra muhammedanska folk harkvinnorna bland saharierna en stark ställning, och framför allt erkänns derasmänskliga värden och rättigheter. Det är i det avseendet en annan bild än denvi får av de andra muhammedanska länderna. Särskilt filmen har markerat vilket politiskt hett stoff kvinnornasfruktansvärda och omänskliga förnedring i arabländerna är. I min motion har jag krävt att det skall finnas en störrekontinuitet i de svenska hjälpinsatserna till saharierna. Det är nödvändigt föratt man i flyktinglägren inte skall råka in i ständiga krissituationer, då allalivsförnödenheter hotar att ta slut. Vad skriver då utskottet om detta? Jo,man erkänner problemet med bristen på kontinuitet i biståndsgivningen, och manskriver följande; "Rädda barnens beredskap bör kunna utnyttjas för merkontinuerliga insatser av det slag motionärerna efterlyser." Något konkret ställningstagande för att kontinuerligainsatser verkligen behövs är emellertid väldigt svårt att utläsa iutskottsbetänkandet, och det är ytterst beklagligt. Vid tidigareutskottsbehandling av frågan om har utskottet därvidlag uttalatsig mera positivt, och man har klart tagit ställning för en insats för att lösade problem saharierna har. har också varit ett land som givit ettrelativt stort humanitärt stöd till flyktingarna i . Jag har inte något annat yrkande än ett yrkande om bifalltill utskottets hemställan, men jag vill säga att det finns anledning att följaupp agerande när det gäller att göra hjälpinsatser för det sahariskafolket. På förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarensförhandlingar skulle fortsättas . 1979/80:177med återkallande av proposition 1978/79:115 i viss del § 12 Anmäldes och bordlades Proposition 1979/80:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /81, m. § 13Anmäldes och bordlades Nr 132 1979/80:2034av m. fl. 1979/80:2035av m.fl. med anledning av proposition 1979/ 80:158om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning Anmälan av inter pellation 1979/80:2036 av m.fl. 1979/80:2037 av m. fl.med anledning av proposition 1979/ 80:162 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m, 1979/80:2038 av och /80:2039 av 1979/80:2040 av och /80:2041 av och /80:2042 av . 1979/80:2043 av BertU m. fl. 1979/80:2044 av ochBirger Rosqvist med anledning av proposition 1979/80:166 om sjöfartspolitikenm, m. § 14 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1979/80:191 av () tillutbildningsministern om finskspråkig teater i : I årets statsverksproposition harföreslagits att sammanlagt . ställs till förfogande förförsöksverksamhet med finskspråkig professionell teater, gästspelsverksamhetmed finskspråkig teater och bidragsgivning till finskspråkigamatörteaterverksamhet. För hanteringen av dessa anslagsmedel har förutsetts attett råd inom tillsätts med representanter för också definskspråkiga invandrarorganisafionerna i . Även om det sammanlagda beloppet till de skilda ändamålenkan synas i knappaste laget är dessa medel synnerligen viktiga för utvecklingenav en finskspråkig teater i . Denna är ju i hög grad motiverad medhänsyn till både det stora antalet finskspråkiga invandrare i ochdessas traditionella teaterintresse. Det förhållande som jag vill uttala en viss tveksamhet omi detta sammanhang är att hela ansvaret läggs på , som i och för sig i särskilt hög grad har möjligheter att ordna riksomfattande turnéer men sannolikt på egen hand har ganska små möjligheter att tillgodose de berörda ,. Nr 132 behoven i stadsteaterområdena, somsannolikt är de områden som har den Tisdneen den största koncentrationen av finskspråkiga invandrare. -,0 p_:iigen kunde ha varit att Stockholmsoch/eller stadsteatrar hade fått huvuduppdraget att åstadkomma en mindre, finskspråkig ensemble, som Mpddplandp nm "' kundespela på dessa scener, dels turnera i landet i övrigt med hjälp av . Eventuellt går det att uppnå samma effekt genom attRiksteatern tar kontakt med de nämnda stadsteatrarna eller någon av dem för attåstadkomma ett sådant kombinationsresultat. Här är det naturligtvis fråga om ivilken utsträckning detta låter sig göra av praktiska skäl eller med hänsyn tillde regler som gäller för anslagsgivningen i detta fall. Med hänvisning till det sagda får jag anhålla omriksdagens medgivande att till statsrådet och chefen förutbildningsdepartementet rikta följande fråga; Är det möjligt för att utveckla sinförsöksverksamhet med finskspråkig teater i med ett närmare samarbetemed de i de tätast finskspråkiga invandrarområdena i verksammastadsteatrarna och kan i så fall detta samarbete utvecklas med en utökning avdessa teatrars ensembler? § 15 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:442 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om planerad indragning av statsbidragen förberedskapsarbeten för ungdomar: Regeringen avser att dra instatsbidragen för beredskapsarbeten för ungdomar fr. o. m. halvårsskiftet 1980.I stället framläggs förslag om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m.m. (prop. 1979/80:145). Resultatet av dessa åtgärder kommeroundvikligen att innebära att fler ungdomar ställs utan arbete, praktik ellerutbildning. Detta har föranlett vissa kommuner att redan nu se över vilkaåtgärder som måste vidtas. I har kommunstyrelsen godkänt riktlinjer i avsiktatt fr. o. m. ge alla ungdomar arbete, praktik ellerutbildning. Det är naturligtvis positivt, om man i med dessa åtgärderkan ge alla ungdomar arbete, praktik eller utbildning. Det är däremot negativtatt detta kommer att belasta ekonomin för och det i ett lägedå staten drar in på många andra bidrag till kommunerna. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Äravsikten med indragningen av statsbidragen för beredskapsarbeten att påkommunerna vältra över kostnaderna för att bekämpa ungdomsarbets- Nr 132 lösheten och därmed ytterligare undergräva kommunernas ekonomi? 1979/80:443 av () till statsrådet om ökade möjligheter för läkare från utomnordiskt land atttjänstgöra i , Meddelandeom