prot · G30954 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga, sorn gällde aviseringar orn nedläggning av en radskogsindustrier i , Detta är allvarligt och bekymmersamt. Jag blev ännumer bekymrad när jag läste den interpellation i detta ärende som framställts avRune . Jag tyckte den kännetecknades av rena uppgivenheten - det vartal orn nedläggningar och ersättningsindustrier. Det har lovats ersättningsindustrier i hela vårt land -från norr till söder, från öst till väst. Vi vet alla hur svårt del är mednyetableringar för att skapa sysselsättning och aktivitet. När jag lästeindustriministerns svar måste jag tyvärr konstatera att det påminde myckel omRune interpellation - interpellation och svar var liksomskräddarsydda för varandra. Det får inte vara kortsiktiga ekonomiska intressen somavgör framtiden för hela orter och deras befolkningar. Del får heller inle varakallt beräknande krafter utan något verkligt socialt engagemang som sktrllbestämma framtiden för tiotusentals människor. Vi skall inte förleda någongenom att prata om alternativa jobb och om ett övergripande sarnhalleligltinsvar för en socialt acceptabel omstrukturering. Det har redan sagts mycket i det här ärendet . Jag skall uppehålla mig vid ett av de bruk som berörts i den här debatten.Det gäller Emsfors bruk i i län. Först vill jag då göra en rättelse. I min fråga nämnde jagatt bruket har 210 anställda. Det är fel. Det har 243 anställda, och del gör problemetän större. Problemet gäller varslet om nedläggningen vid Emsfors bruksom till ägs av och till av svenska staten.Det här är elt gammalt bruk - det har redan sagts här . Men det är inte avnostalgiska skäl som jag nu talar för bruket, ty del är sysselsättningen för deredan anställda och för" dem som bör kunna få anställning , ochdet är tron pä nödvändigheten för samhället av en utveckling nv svensk industrisom ligger till grund för mitt engagemang. Det engagemanget har till stor delskapats av de människor som har nära anknytning till bruket. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter fackligaorganisationerna och deras företrädare, och det gäller företagsledningen påplatsen. Brukels fackliga representanter har visat sig hamöjligheter att sätta sig in i de uppgifter som berör företagskoncernensbeslutsmaterial på ett sätt som väcker beundran och inger respekt. Denkonsultrapport sorn skulle vara koncernens papper pä att driften vid bruketskulle upphöra srnultide man sönder - säkert och bestämt. Man konstateradefelaktiga kalkyler och felaktiga utgångspunkter blandade med räknefel. Detgjorde att konsultrapporten fick föga värde. Men trots dessa konstateranden, som halvt om halvt måsttillstås av koncernledningen, står företagsledningen ändå efter de förstaMBL-kontakterna fast vid sitt tidigare beslut - nedläggningshotet ligger kvar. Vad är det då som håller på att ske? Jo, omstruktureringoch rekonstruktion av Emsfors bruk har redan skett. Det är detta som harpågått under de senaste två tre åren. Det har gjorts föratt få det 250-årigabruket att passa för 1980- och 1990-talen. Den långsiktigasysselsättningstrygghet som industriministern i sitt svar förutsätter måstekomma till stånd skall enligt åstadkommas genom omstrukturering ochrekonstruktion. Del har redan skett här. Det har investerats 65 miljoner imaskiner och byggnader . Därtill kommer ca 35 miljoner förproduktutveckling. Man har fält fram utomordentligt bra utrustning i maskinersom ger stor flexibilitet i produktionen. Det är en kompliceradmaskinutrustning som det har tagit tid alt köra in, och personalen har medglädje sett denna utveckling. Det har gått bättre och bättre pä den senastetiden. Man har varit orolig och frågande, när man sägalt det blev förluster. Men då fick man svaret: Utveckling kostar pengar- vitar igen förlusterna när produktionen kommer i gång. har produktionen gått bra.Inkörningen, med vissa stopp i arbetsmaskiner, är över. flyter det som detskall. Man var fram till det det oförklarliga nedläggningsvarslet full avoptimism . Personal och bruksledning kände belåtenhet, och orderbörjade strömma in. Marknadsföringen höll på att byggas upp. ExperimenlbrukelEmsfors hade lyckats. Engagemanget från personalen hade varit av stort värde.Vidareförädling av svensk pappersmassa till unika pappersprodukter för olikaändamål kan nu ske. Når del gäller vissa produkter ligger rnan långt före allaandra i världen. Så, när klockan är , kommer beskedet: Manklipper av utvecklingen, man skall lägga rier. Den dåliga lönsamheten underutvecklingstiden får ligga till grund för koncernslyrelsens beslut.Kortsiktigt vill man inte avvakta det som utveckling och någon tidsytterligare marknadsföring kunde ge. 65 milj, kr. i investeringar kastas bort.35 milj. kr. i produktutveckling kastas också bort. Order på order omprovsändningar-det spelar ingen roll. Ett utomordentligt löntagarengagemang iproduktutveckling och produktion spelar heller ingen roll. Hurreagerar de nya kunder man har skaffat, och hur går del rned marknadsföringen,orn det sägs alt bruket skall läggas ner? Man undrar: Vad är det som finns kvar? Hur känner man del?Vad är den löften värda? Var detta meningen, herrindustriminister, med statens engagemangmed eller 500 miljoner sktittekronor till _ har industriministern i svaret sagt titt han ochregeringen inte har rädda svssel-formella möjligheter att ingripti.Industriministern htir dock inle sagt titt han sättningen i I es-ochregeringen saknar/ee//fl möjligheter. Sådanamöjligheter har ju ändå en sebo m fl orter regering, hur det än ser ut,om viljan finns. Vad är det med svensk industri -det må gälla stålverk, varv,verkstadsindustri, elektroteknik eller skogs- och pappersindustri? Vad harindustrin sina möjligheter i? Jo, det är i utveckling, i innovationer, ividareförädling av råvara och i nya produkter. Regering och riksdag anslår medel till styrelsen förteknisk utveckling. Styrelsen för teknisk utveckling går in och stöder olikaprojekt. Vi lämnar stöd till utvecklingsfonder. Vi lämnar företagarlån. Vilämnar stöd till uppfinnare. Vi inrättar handelskarnrtrr inom och utom landetför att vi skall kunna få fram, producera och siilja nya svenska produkter påvärldsmarknaden. Men att medverka, direkt eller indirekt, till en nedläggningav Emsfors blir precis tvärtom. Utvecklingskapital kasltts bort. Vissa produkter som tillverkas måstefortsättningsvis i så fall importeras. Det skulle bli att körautvecklingsdokumenlationen om Emsfors som en film baklänges med ljud och allt -med andra ord helt obegripligt. I det här läget måste jag fråga; Förbereder regeringennågon proposition speciellt om vidareförädlingen av skogsprodukter somriksdagen kommer att få ta ställning till? Skulle det i så fall vara ettinitiativ som skall jämföras med de krav på en strukturplan för svenskskogsindustri som socialdemokraterna har framfört? Låt mig också nämna ett annat projekt som rör Emsfors. Delhar nämnts och gäller brukets möjligheter till självförsörjning medelkraft. Bruket har i sin ägo två vattenkraftverk. Båda står stilla. som väl kan dessa saker, skulle man med smiirre investeringar fä myckel god räntabilitet på nedlagt kapital. Man har räknat pä olikti alternativ: renovering av gammal anläggning, nyanskaffning eller automati- sering. Man kan fä ut 9 miljoner kilow;itiimmar . Räknat med nuvarande energipriser skulle vinsten efter avskrivning och räntekostnader bli ca . vid en investeringskostnad på något över 5 milj. kr. Märk väl alt då är räntor och avskrivningtir redan gjorda. I den energisitua tion vi befinner oss i borde ju en sådan investering vara självklar. Det kan nämnas att för producerad vara vid Emsfors - papperstillverkning är energiintensiv - är energikostnaden tiv produktionskostnaden. Ungefär hälften avser olja och hälften el. Som jämförelse ktin nämnas alt lönekostnaderna ligger pä av produklionskostnadernti. att energikostnaden är två tredjedelar av lönekostnaden. I stället skulle förelaget självt kunna producera elkraften. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i rn.fl. Slutligen något om de tinlydningar som finns iirrdustriministerns svar om annan sysselsättning lokalt, om bruket skulleläggas ned. Jag vet en hel del om delta som kommun;ilpolitisk företriidare iOskarshamn, i vilken kommun Emsfors ligger. 1 Emsfors och Päsktillavikssamhällen finns ingen tinntin industri. I finns inget annatarbete att anvisti för 243 pappersbruksanställda. 1 kommun straxsöder orn Emsfors, diir f. ö. ett åtliotiil av de berördti bor, finns inteheller något. De planertide storti utbyggnader som Södrti Skogstigarna skulle görtii blev irrte trv, och det som gjordes - det var iindå en del - gavmöjligheter till bortrtitionalisering av ;trbelskraft i stiillet. 1 , som ligger viisterul, finns heller iirgtijobb. De glasbruksarbetare som ville arbeta vid glasbruket i Björkshult meninte fick det längre, när bruket viigrades ett mindre statligt bidrag för sinfortstttla drift, väntar förgäves, tycks det, på de ersättningsjobb som skirllekomnrtt dit. I hela liin är sysselsiillningsliigeldåligt, och befolkningstalet i länet minskar. Om, som jtig hoppas, utbyggntidentiv kärnkraftverket i Simpvarp, , kommer till stånd blir det en deljobb. För utbyggnaden blir det rätt många och för driften en del. Om det iirdessa väntade jobb industriministern avser, när han talar om det kommandebättre sysselsättningsläget, är det i och för sig intressant. Men dessaarbetstillfällen ärinte någontingför pappersbruksarbetare, som redan barett yrke,som inte behöver omskolas eller få "arbetsmarknadspolitisk behandling"för dryga pengar, som är specialister på sitt område och som bor nära till päorten, om verksamheten får hålltis i gång i Emsfors. Jag menar alt vi kunde vara överens orn att det iirnödvändigt med papperstillverkning och massaindustri inom . Vi behöverpappersindustrin och i ännu högre grad en specialpappersinduslri. Ettproduktutvecklingsförelag som Emsfors bör ha en given plats hiir. Om det skallvara elt bolag inom eller utom Skogsirgarkoncernen kan övervägas. Det finns, omregeringen så vill, olika möjligheter. Jag vill fråga industriministern såsom företrädare förhela regeringen om han är beredd att medverka härtill. Allra sist, fru talman! Jag htir också hört talas om detsom nämndes här tidigare, nämligen alt de anställdas representanter självaville träffa industriminister , när för ca en måntid sedan derasarbetsplats existens sattes i fråga. Av någon anledning har de inle fåll någotsvar på den framställning de gjorde. Det var synd. De har viktig informationatt ge industriministern. Mycket har kommit fram hiir . Men tillåt mig,industriministern, att här direkt fä överlämna den samling handlingar somförelagsamma, energiska, pålitliga och irrligti pappersbruksanställda i Emsforsbruk har sammanställt. Jag ber all få överlämna dessa handlingar, fru talman. IndustriministernNILS ASLING: Nr 54 Fär jag först rent principielltmed anledning av den här Måndapen den debatten säga att det är ofrånkomligtatt mitt svar på alla dessa frågor och mitt svarpå de kompletterande frågor som kommit hiir under debatten måste _ bli ganskaallmänt hållet. Det här är en principdeball. Jtig tycker nog att q åtgärder för kammarens ledamöter måste vara medvetna om att i företagspoliliskafrågor .. ;;,/,y,, ...,r,.«/ ttvden här karaktären och på det här stadiet kan det inte bli fråga otn annat iin sättningen i Les- en principdebatl. . , j-, ,.,,. Del finns en benägenhet i dagens samhiille, frånmtissmedia och från iillmänheten, att betrakta de planer som företag tar framför en diskussion enligt MBL och på annat sätt som definitiva. Det voregivetvis önskvärt, inle minst för svensk industris fortsatta utveckling, attpreliminära planer inte togs fram till allmänt beskådande förriin man hadeförhandlat fiirdigt planerna rned de anställda. Debatten blir annars på dethärsiillet snedvriden. Risken är stor att man också spolierar möjligheter atthitta vägar att gå vidare, att rädda en marknad som man kanske skulle kunnarädda om inte planerna av kunder och allmänhet betraktas som definitiva. Min principiella inställning är också naturligtvis att viinte i kan föregripa MBL-förhandlingar. Företagen måste enligtgällande Itig inleda förhandlingar när man planerar genomgripande förändringari driften. Då är det också rimligt att respekterar den ordning somriksdagen själv har uttalat sig för. Detär därför jag menaratt debatten på det här stadietkntippast egentligen är meningsfull. Vi kan inte frän sida, likalitet som från regeringens sida, inskrida i parternas överläggningar ellerstilla oss i styrelsernas och bolagsstämmorntis ställe. Det är en primärkonstitutionell slutsats man måste dra i debatter sorn dessa. Får jag såge mig in på de mera konkreta frågeställningar som här rests. Del gör jag också. Del visar sig ju att den uppfattning hadebeträffande stödområdesgränserna var väl grundad. Del bör kanske övrigadebattörer här betänka. efterlyser en problemorienteradregionalpolitik. Självfallet måste utvecklingen av regionalpolitiken gå i denriktningen att man flnjusterar instrumenten till att bli alltmer orienteradeutifrån den aktuella situationen i de regioner man har att beakta. Del är ensträvan vi har. Men jag vill vitsorda att vi naturligtvis harmöjlighet att gå in i de bygder där sysselsättningsproblem uppstår även omdessa bygder inte har tillförts ett bestämt stödområde. Självfallet måste man också noga beakta desamhällsekonomiska konsekvenserna när man ger sig in i genomgripandestrukturförändringar av den här karaktären. Jag förutsätter att dekonsekvenserna nu beaktas när företaget, de anställdas organisationer ochlänsmyndigheterna samt kommunerna går in i överläggningar om hur man skallklara situationen. 1 detsammanhanget vill jag till säga alt jag tror att det Nr 54 trots allt pä vissa av de härorterna finns möjligheter att lösa en del problem Måndapenden genom yrkesmässig rörlighet ocharbetsmarknadspolitiska insatser. 17december 1979 medveten orn att möjligheterna på andra orter ärstarkt begrän- limåtpnrdpr fnr Inorn industridepartementetsregionalekonomiska enhet har vi gjort en rtff riddnsvsspI analys och funnit all de störstaproblemen uppenbart uppstår i snttninppni 1 es kommun om de planer som företagetföreslår genomförs. spho m fl orter " '' ' tiotalkommuner utanför de sex stödområdena som enligt länsstyrelsernas prognoser kanväntas få den mest negativa sysselsättningsutvecklingen inom industrisektorn.Om de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna visar sig vara otillräckliga för attpå ett acceptabelt sätt lösa följderna av en planerad nedläggning motiverar detnaturligtvis, sorn jag sade, en insats från strmhällets sida i form avregionalpolitiskl stöd till lämpliga investeringsprojekt i kommun. Jag har också kunnat notera att i Kronobergslän disponerar . av det s. k. länsplaneringsanslaget. En stor del avde resurserna har satts av för ett skogsindustriprojekt, vars syfte bl. a. äratt förbereda och underlätta en förestående strukturomvandling. frågade mig också om regeringen inte -mot bakgrund av att vi inte har råd att ta till vara alla tänkbarautvecklingsprojekt - skulle kunna stödja en fond för produktutveckling inomSödra . Detta är en fråga som bör aktualiseras av SödraSkogsägarna i samråd med de fackliga organisationerna. Jag är inte bereddatt ge något löfte på den punkten. Jag är bara beredd alt vitsorda att allt somkan göras för att förnya produkter och skapa alternativa sysselsättningar ärvärdefullt, i händelse av att den här strukturplanen genomförs. Till vill jag säga-det kan också gällaBirger Rosqvist-alt jag faktiskt inte erhållit någon inbjudan eller någotönskenrål från de anställda om ett besök eller en kontakt med Emsfors. Däremothar jag haft motsvarande kontakter på andra håll, vilket också lett till altjag planerar elt besök på de här krisplalserna under början av nästa är.Självfallet är jag öppen för alla slags synpunkter från och kontakter rned deanställdas organisationer för att kunna ta del av deras önskemål. När detgäller Emsfors och fråga är det principiellt så alt styrelsen ielt företag är det organ som bestämmer hur en rekonstruktion och i vilkenomfattning en omstrukturering skall ske. En utgångspunkt för det arbetet börrimligen vara att bedöma de framtida effekterna av alternativa åtgärder utifrånkoncernen betraktad som en helhet. Jag har att utgå ifrån att styrelsen i dethär fallet övervägt de framtida förutsättningarna och därvid ocksåförutsättningslöst bedömt enheternas möjligheter att bidra till en långsiktigtkonkurrenskraftig utveckling och sysselsättningstrygghet för hela koncernen. Jag villockså påminna om - det kan också gälla som svar till Gustavsson- tttl företaget enligt uppgift har tillsatt speciella arbetsgrupper, vari ingårföreträdare för läns- och lokalmyndigheterna, för att söka finna ersättningsproduktion.Avsikten frän industridepartementets sida är att ta 140 upp en diskussion medföretagsledningen för att överväga i vilken omfattning förelaget kanmedverka till att sysselsättningsproblemen löses. Vi vill alltså ha en högberedskap här i samråd med länsmyndigheterna. Till vill jag säga, och det kan väl ocksågälla , att jag hoppas all jag är offer för en missuppfattning.Man säger i ungefär likartade ordalag all det är otroligt att staten inte kangå in och påverka styrelsens beslut når det gäller att uppta MBL-förhandlingar.Men hur skall någon företagsledning över huvud taget kunna ta ett ansvar omdess beslut kan upphävas av ett departement eller av en diskussion här ikammaren? Om sä vore fallet skulle det inte vara möjligt att över huvud tagetfa en ansvarig företagsledning att verka. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter (vpk) replik: Som alla hörde fick jag inget svar av NilsÅsling trots att jag faktiskt ställt ett stort antal frågor. Sedan en liten detalj bara, ; Det var jag somnämnde all Emsforsarbetarna hade begärt att få träffa industriministern. Förungefär en månad sedan tog de faktiskt kontakt rned industriministernssekreterare. Han eller hon - vem det nu var - lovade att Emsforsarbetarnaskulle få ett besked, men något sådant har de inte fått. Industriministern talar om att man kan föra enprincipdebatt här. J;i, det tycker jag är bra. En viktig princip i det härsammanhanget är ju ändå den, att när nu regeringen, efter vad jag kan förstå,avser att lägga fram en proposition - på min fråga om den kommer till våreneller har jag inte fått något svar - borde man inte då avvaktadenna innan man vidtar en mängd åtgärder, som resulterar i nedläggningar avbruk och industrier? Om det förslag som regeringen skall presentera i den härpropositionen innebär en fortsatt låtgåpolitik, som i stort sett tillåterföretagen alt rumstera som de hitintills har gjort, kan jag förstå att denfrågan inle är så viktig att vill svara på den. Industriministern säger au manmåste kunna tänka sig en viss yrkesmässig rörlighet på de här platserna, alltsåi klartext: Vi måste här tillämpa flyttlasspolitiken. Del är innebörden av hanskonstaterande. Det är litet märkligt med tanke på att här har motsattsig flyttlasspolitiken sådan den tog sig uttryck . Jag vill dåfråga industriministern: Vad kan industriministern rekommendera de arbetare somär över 50 är? ERICREJDNELL (fp) replik: Industriministern säger att vi enligt lag intekan föregripa MBL-förhandlingar här. Om då förhandlingar orn en eventuellnedläggning aviseras bör vi väl ändå reagera. Snöbollen är ju redan pä väg attrulla, och det är väl det som man är så orolig för. Situationen har påverkatockså brukets kundkrets. En hel del av kunderna finns på exportsidan, sorn jagnämnde i mitt inledningsanförande här. Det är också riktigt-det vill jag verifiera här-alt iförra veckan var fackets representanter här i . Vid samtal vi haftpåstår de att de har kontaktat industridepartementet rned en begäran orn att fäträffa industri- Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter ministern.Men de hade ännu inle fått svar, så del uppstod väl något missförstånddärvidlag. Jag tycker ändå att i vad giiller Emsfors bruk ochsituationen som uppstår för denna lilla ort är det oerhört viktigt att manfår diskutera på så tidigt stadium som möjligt. Låt mig bara ta ytterligare ettexempel i det aktuella fallet beträffande Emsfors. Det gäller deföljdverkningar som kommer av alt en nedläggning skulle bli ett faktum. Bruketutför inga transporter självt utan anlitar . Jag har frågatföretaget vad en eventuell nedläggning av Emsfors bruk skulle betyda för det.Svaret blev att Emsfors bruk är en av deras största kunder med bruttofrakierför drygt 1,5 milj. kr. Årets fraktkostnader lär ligga mellan 2 och2.5 milj. kr. Det finns en liten sak till, som i och för sig har rnycketstor betydelse, där jag gärna skulle vilja ställa en fråga tillindustriministern: industriministern att Emsfors bruks exportandel på ca75 milj. kr. är oväsentlig för vår handelsbalans? Droppen kan väl vara värdnågonting. Jag vill också ställa en principiell fråga; Kan man sägaatt den innovationsverksamhet som bedrivs vid Emsfors bruk är av intet ellerringa värde för vårt land? () replik: Industriministern säger att del finns enbenägenhet i detta land att ta förslag om MBL-förhandlingar som definitivabeslut. Del är naturligtvis på det sättet att människor i orter, därsysselsättning och framtid hotas, vill agera så snabbt som möjligt för attkunna påverka besluten innan de är fattade. Det är en sund utveckling att manär ute så snabbt som möjligt för att lägga fram sina synpunkter på de problemsom kan finnas i de olika företagen. Industriministern säger också att staten och regeringeninte skall gå in och påverka styrelsen. Vad jag har frågat är omindustriministern, utifrån de av aktierna som staten äger, i varje fallville tillse alt styrelsen fick en ordförande. Det är ganska fantastiskt attdetta stora förelag, som är i allvarlig kris och har varit det länge, inte haren ordförande för sin styrelse. Det är anmärkningsvärt, och jag hoppas altstatsrådet gör några försök att se till all rnan får en ledning för styrelsen. Jag menar också alt staten ochregeringen bör kunna påverka sttitens ledamöter i styrelsen, så att de ser tillatt företaget tar ett ansvar, vilket kan vara rimligt gentemot de anställda.Här har skattebetalarna gått in med stora pengar, och företaget bryr sig inteom sysselsättningen och tryggheten för dem som jobbar på bruken. Det äroansyarigt, och jag tycker nog att regeringen kan påverka de ledamöter istyrelsen som är valda av regeringen. RUNEGUSTAVSSON (c) replik; Jag sade i mitt inledningsanförande att i deframlagda planerna av när det gäller nedläggning ochdriftinskränkningar är det svårtatt spåra något av regionalpolitiskl tänkande och hänsynstagande ellersamhällsekonomiska synpunkter. Jag noterar all industriministern här har sagtatt man skall noga beaktti de samhiillsekonorniska konsekvenserna och att hanutgår från att detta kommer alt ske under de överläggningar sorn nu skallhållas. Jag noterar också att industriministern säger att är en av dekommuner som kan få ett regionalpolitiskl stöd orn irrte dearbelsmarknadspolitiska insatserna räcker. På min fråga orn en fond för utveckling svararindustriministern alt den bör aktualiseras av företrädare för företagel ochfrän facket. Jag vill i detta tolka in att industriministern har spelat överdenna boll till och deras företrädare och själv inte ställersig avvisande till denna tanke. Jag hoppas att detta industriministernsuttalande verkligen når fram till dem sorn nu skal! handlägga delta ärende. Jag vill också understryka att det som skall ske här börske snabbt, eftersom det råder oro även med tanke pä att vissa personer inyckelfunktioner annars ger sig i väg, vilket skulle bli besvärande förförelaget. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen i m.fl. orter MARGOTHÅKANSSON (fp) replik: Inte fick jag så myckel besked i del förstasvaret. 1 milt inledningsanförande ställde jag tre konkreta frågor, och jagmåste tydligen upprepa dem. Det enda jag fick veta var att industriministerntyckte all vi hade missuppfattat saken.