prot · G309120 · 1979-12-31 00:00:00 — Men jag måste faktiskt erkänna att jag hade förväntat mig någotytterligare av substans i svaret. Man kan säga att de redovisade åtgärdernahuvudsakligen redan har vidtagits, även om den fjärde färjan kommer att sättasin . Som en parentes vill jag säga att vi då även har att tahänsyn till ökningen av trafiken nere på . Vad jag har tagit upp här är följderna för näringslivet avden inträffade katastrofen. Det har på många olika sätt framförts att dennakatastrof- som jag verkligen vill betona är en katastrof - fått följder intebara för öarna utan också drabbar en stor del avvästkusten. Näringslivet på och på har alltså drabbats, men detgäller även de företag på fastlandet som har kunder på dessa öar och harbaserat sin verksamhet, sin ekonomi och hela sin konkurrenssituation på att detskulle finnas fasta förbindelser mellan fastlandet och öarna. Vi är nu räddaför den sysselsättningsminskning, försämrade soliditet och likviditet samtminskade framtida konkurrensförmåga som blir troliga effekter på näringslivetefter katastrofen. Vi har på , om vi nu tar som ett exempel, ettnäringsliv där av befolkningen är beroende av arbeten utanför ön.Siffran för är . Näringslivet i området är baserat på ettstort företag som sysselsätter 200 personer och förekomsten av stora åkerier.Även om vi är tacksamma för att de här insatserna har gjorts, tycker vi nog attdet är viktigt att vi kan få ett direkt stöd av budgetministern i form av ettkatastrofanslag till det näringsliv som har drabbats. Min fråga är: Ämnar budgetministern överväga möjligheternaatt lämna ett direkt stöd till de företag som har drabbats? Som framgår av slutet av mitt svar pågår detett fortsatt beredningsarbete inom , och i det arbetet har vien nära kontakt med de berörda kommunerna. De har haft flera samtal medrepresentanter för och också gjort framställningar om stöd iolika former. Vi är väl medvetna om de problem som finns i regionen och har iförsta hand satsat på att få en ny bro och att underväntetiden upprätthålla en godtagbar trafik. 1 andra avseenden finns inte färdiga lösningar som manomedelbart kan använda sig av i situationer av det här slaget. Det pågår ettallmänt utredningsarbete som skall ge oss underlag för att hantera liknandesituationer - det gäller situationer som vi i och för sig inte hoppas skallinträffa men som likväl kan komma att göra det - men det utredningsarbetet Om ersättning tiU företag för ökade transportkostnader medanledning av Almöbrokatastrofen Om ersättning tiU företag för ökade transportkostnader medanledning av Almöbrokatastrofen I denna konkreta fråga måste vi därför försöka komma fram tillhyggliga lösningar, men jag kan för dagen inte säga mera än att vi har närakontakter rned de berörda kommunerna. Vi skall ha ytterligare samtalmed kommunerna för att försöka komma fram till lösningar. Jag får tacka herr budgetministern för detta. Jag har observerat det som budgetministern skriver i sittsvar om de extra skatteutjämningsbidragen, men jag tog med avsikt inte uppdetta i mitt första inlägg här. Låt mig dock ge ett mycket jordnära exempel idet här sammanhanget. Det är hämtat från vår konservindustri på ,och siffrorna i det är framtagna för tiden mellan och den 18mars. ökade transportkostnaderna för 75 000 lådor sill med 3kr. per låda, alltså totalt . Fyra leveranser silltunnor i veckankostade per leverans . extra, vilket gör . för den här perioden.För uttransporter av den färdiga produkten blir beloppet, om vi räknar med enmerkostnad på . per lastbil och 15 lastbilar , . För att ta ett annat exempel kan jag nämna det företag påTjörn som sysselsätter 200 människor och alltså har en omfattande verksamhet.Det företaget har , alltså mellan och den 18mars, haft en kostnadsökning på . Mot bakgrund av dessa exempel vill jag frågabudgetministern: det inga möjligheter att här gå in med etttransportstöd? Det är ju viktigt att vi när bron blir färdig har ettnäringsliv som fungerar. Det är helt enkelt viktigt att näringslivet intetappar kunder, för det rör sig om en sårbar bransch. Det är därför jag harställt den här frågan, och det är därför jag har velat redovisa dessa siffror. Det finns som jag sadeinga färdiga lösningar, eftersom de gällande reglerna för transporstöd äravsedda för andra siuationer, situationer där det rör sig om väsentligt störreavstånd än vad det här gäller. Vi måste alltså finna nya regler som är möjligaatt hantera och som är avgränsnings-bara. Det är där som vi i nära kontakt medde berörda kommunerna överväger vilka lösningar som är tänkbara. I första handhar vi alltså - jag vill än en gång betona det- satsat på att snabbast möjligtlösa frågan om en ny bro och att på ett godtagbart sätt lösatrafikfrågorna. Arbetet med de andra problemen i sammanhanget fortsätter i närakontakt med kommunerna. då dessa samtal pågår kan jag inte ikammaren lämna några färdiga recept på hur de problemen skall lösas. SIRIHÄGGMARK (m): Jag förstår mycket väl budgetministernsdilemma, och jag är också väl medveten om det ekonomiska läget i vårt land. Som budgetministern så riktigt anmärkte skall en katastrofav detta slag inte inträffa, men har den gjort det. Och verkningarna av den.inte bara ekonomiskt utan även fysiskt och psykiskt, har accentuerats under densenaste tiden, trots de hjälpåtgärder som har satts in -de tre färjorna, löftetom en fjärde färja och om båttrafik. Jag hade ändå - det vill jag upprepa - önskat atttransportrådet hade fatt ytterligare direktiv än att bara i samråd med berördamyndigheter och kommuner utreda förutsättningarna för ersättningstrafiken. Jagämnar därför återkomma till transportstödet. Jag tackar än en gång för svaiet. och jag utgår från attkommunikationerna med berörda kommuner fortsätter. Om värderingen av vid fastighetstaxering Överläggningen var härmed avslutad. §6 Om värderingen av vid fastighetstaxering Budgetministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:400, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder så att inte taxeringsvärden som överstiger marknadsvärdetåsatts vissa fastigheter vid fastighetstaxeringen 1981. 1 frågan anges attenligt uppgifter baserade på provtaxeringar kommer riktvärdena för ivissa områden att överstiga vederbörande lantbruksnämnds accepterade maximalasaluvärde, reducerat . Det ligger i sakens natur att det vid fastighetstaxeringenmåste finnas regler som styr taxeringen. Hit hör bl. a. värdetidpunkt ochtaxeringsvärdenivä. Vid den allmänna fastighetstaxeringen skall enligthuvudregeln det genomsnittliga prisläget vara avgörande. a. till att införandet av den nya jordförvärvslagen medförde en vissosäkerhet beträffande prisutvecklingen för jordbruksfastigheter, bestämdesvärdetidpunkten för dessa fastigheter . Under riksdagsbehandlingen(SkU 1979/80:17, rskr 1979/80:121) beaktades osäkerheten i erlagda prisersrepresentativitet ytterligare. Taxeringsvärdenivån för dessa fastigheterbestämdes till av marknadsvärdet mot för övriga typer avfastigheter. Vad gäller det problem pekat på vill jag nämnaföljande. Några definitiva riktvärden för åker är inte fastställda . Depreliminära riktvärden som används vid provtaxeringen kommer att justeras såatt de svarar mot67,av prisnivå. Detta arbete pågår f. n. ochskall vara avslutat till utställningsförfarandet detta år. De nyataxeringsvärdena kommer enligt vad jag inhämtat inte att överstiga de värdensom lantbruksnämnderna godkänner. Det kan emellertid hända att det marknadsvärdeför som kommer att ligga till grund för taxeringen kominer attöverstiga lantbruksnämndernas värden. Enligt minmening är emellertid några särskilda åtgärder från min sida inte Om värderingen av vid fastighetstaxering påkallade.Jag vill först påpeka att lantbruksnämnderna kan frångå de angivna värdena.Någon fast praxis har ännu inte heller hunnit utbildas i fråga om vilka värdensom kan godkännas vid tillståndsprövning. Den bristande överensstämmelse vidvärdesättningen som kan komma att föreligga vid fastighetstaxeringen ochsistnämnda prövningsförfarande skall inte överdrivas. De lägre värden som kangodtas av lantbruksnämnderna för inom vissa områden bör ses i sambandmed att lantbruksnämnderna kan godta högre värden på vissa andratillgångsslag. Det väsentliga är i stället totala fastighetsvärdet och som jagnyss nämnde kommer, såvitt nu kan bedömas, taxeringsvärdet inte att överstigade värden som lantbruksnämnderna kan godkänna. BOLUNDGREN (m): Jag ber att få tacka budgetministern för detutförliga svaret, sorn jag tror är av vikt för de människor som blivit litetkonfunderade av uppgifter i massmedia om resultatet av provtaxeringar i skildalän - inte minst i mitt eget hemlän, län. Min fråga föranleddes av att provtaxeringar för vissaområden i just län gett vid handen att två ting skulle kunnatänkas inträffa: dels att taxeringsvärdet för viss skulle bli högre änden maximala köpeskilling som lantbruksnämnden förklarat sig tillämpa förbeviljande av förvärvstillstånd, dels att det marknadsvärde som taxeringsvärdeti sin tur bygger på skulle bli högre än lantbruksnämndens maximala pris. Det senare kan möjligen sägas vara acceptabelt med tankepå reduktionen med egentligen - att det har blivit beror ju på menar att köpeskillingsstatistiken har vissa brister. Denna reduktion äravsedd att vara en säkerhetsmarginal. Skulle däremot det första fallet inträffa, atttaxeringsvärdet för viss åkermark-i varje fall om det gäller rätt storaarealer-skulle bli högre än det maximala pris som lantbruksnämnderna avsertillämpa, finner åtminstone inte jag det vara acceptabelt. Det har säkerligeninte heller varit avsett vare sig av regeringen eller av lagstiftaren. Det tycks som om - budgetministern antydde också det -provtaxeringen inte utgår från exakt den nivå som taxeringsvärdena sedan kommeratt utgå från. I län lär provtaxeringen ha kommit att ligga påungefär av marknadsvärdet. När man ställer in det här kommer man ner till67,, och det kommer naturligtvis att reducera de problem som förts fram. I proposition 1979/80:40 orn fastighetstaxeringen sadebudgetministern följande: '"Enligt LBF och saknas anledningatt räkna med att priserna på jordbruks- och skogsfastigheterna skall sjunka pågrund av den nya lagstiftningen." Detta är tveksamt, för jordförvärvslagen hade väl bl. a.till uppgift att åtminstone bromsa prisutvecklingen. Det skulle säkerligen intevara skadligt om man i en del fall fick en viss sänkning av prisnivån påfastigheter av detta slag. Oineffekten skulle bli denna-jag är medveten om attfrågan iså fall får tas uppnär detta är aktuellt - kan det knappast vara rimligt att nian har en Nr 120 motsättningmellan dessa två lagstiftningar: mellan jordförvärvslagen å ena Tisdaeen den sidan ochlagen om fastställande av taxeringsvärde å andra sidan. Det finns i c Den ena är att man ändrar reglerna för fastighets- Den andra, som är lika tänkbar, är attlantbruksnämnderna q innebördenändrar sin bedömning av det maximala priset. Hur ser budgétministern på .. Uyresstonn detta? Jag vill svara att vi väldigt noga följerutvecklingen och det provtaxeringsarbete som pågår. Jag har noterat en delsiffror i massmedia som har sett dramatiska ut och vill därför peka just påinnebörden av förslagen i propositionen och av riksdagsbeslutet. När processenär färdig tror jag att det kommer att visa sig att taxeringsvärdena ligger därriksdagen menade att de borde ligga. Men än en gång: Vi följer utvecklingen noga. Jag tror inteatt det f. n. finns skäl till ytterligare åtgärder från min sida. Skulleutvecklingen bli en annan är jag självfallet beredd att verka för attriksdagsbeslutets anda och innehåll skall bli det som präglar det slutligataxeringsresultatet. BO (): Till budgetministern vill jag bara säga attjag är tacksam för detta besked. Jag delar budgetministerns uppfattning ochtror att resultatet av fastighetstaxeringen kommer att visa atttaxeringsvärdena i stort sett hamnar på den nivå som regering och riksdagavsett. Det som sedan kommer till och som skapar problem är saker somregeringen kommer att behandla. Det är frågan om skattereglerna, som hängs upppå taxeringsvärdena. Det kan vara värt att i detta sammanhang notera atttaxeringsvärdena i sig själva inte innebär några problem från skattesynpunkt,utan det är skattereglernas utformning som gör det. Jag noterar än en gång medtillfredsställelse att budgetministern noga följer det här och är beredd attvidta åtgärder om problem skulle uppstå. Överläggningen var härmed avslutad. §7 Om innebörden av ett hyresstopp Bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:405, ochanförde: I det ekonomiska paket som regeringenpresenterade i syfte att underlätta avtalsrörelsen finns bl.a. förslag om hyresstopp. har frågat mig om jag vill redogöraför det praktiska innehållet i ett hyresstopp. Inledningsvisvill jag understryka att vad som förekommit är att regeringen Om innebörden av ett hyresstopp har förklarat sig beredd att föreslå att bl. a.införa ett hyresstopp, om arbetsmarknadens parter träffar avtal på i stort settoförändrade villkor. Det är alltså ännu inte klart att det komrner att blinågot hyresstopp, och en eventuell proposition till kommer attbeslutas först . Vad man vill uppnå med ett hyresstopp är att låsa hyrornavid den nivå som de hade . Detta kan ske genom att man i ensärskild lag förbjuder hyresvärdar att intill årets slut ta uthögre hyra än den som gällde exempelvis före . I likhet med vad som gäller vid prisstopp bör undantagkunna meddelas från ett eventuellt hyresstopp, om synneriiga skäl föreligger,t. ex. om det inträffar en kraftig oljeprishöjning. Ett sådant undantag fårsannolikt ges formen av en generell höjning av utgående hyror. Avsikten är att ett eventuellt hyresstopp skall omfattabåde bostäder och lokaler. CHRISTERNILSSON (s): Jag ber att få tacka för svaret. I det ekonomiska paket regeringen presenterade i slutet avmars för att underlätta avtalsrörelsen fanns bl. a. förslag om hyresstopp för1980. Ett hyresstopp får emellertid mycket begränsade effekter,eftersom hyrorna redan är fastställda för huvuddelen av landets lägenheter. Deenda hyreshöjningar som tillåts är sådana sorn orsakas avökade bränslekostnader, men här gäller tydligen inte pris- och hyresstoppet. Det s. k. hyresstoppet framstår alltmer som ett försök attdölja problemen på hyresmarknaden. som det ekonomiska paketetpresenterades ställde sig den borgerliga majoriteten i civilutskottet bakomregeringsförslag som ökar hyrorna . - - kom nya hyreshöjningar,orsakade av stigande oljepriser och regeringens nya energiskatter. kan vi också läsa i tidningarna att regeringenöverväger att höja räntan för de statliga bostadslånen. För de bostäder där hyrorna höjs och den 1oktober innebär regeringsförslaget hyresstopp. Men kompenseras intebostadsföretagen för ökade kostnader innebär hyresstoppet bara att reparationeroch underhåll försämras eller att hyreshöjningarna skjuts upp några månader. Det är mot den här bakgrunden inte konstigt att det s. k. hyresstoppetmött hård kritik. Mert Kubu i kallar regeringsförslaget ett politiskträvspel. I hyresgäströrelsens tidning kallas hyresstoppet enbetydelselös skenaffär. Sanningen är, som påpekat, attregeringen står för en politik som kommer att leda till kraftigahyreshöjningar . Låt mig ta några exempel. Underhållslånen försvinner utanatt ersättas av något liknande. Hyresförlusflånen tas bort. Amorteringstidenför bottenlånen har avkortats. De höjda taxeringsvärdena kan komma att slåigenom . Hyresstoppet tycksvara en skenåtgärd som bara gäller en Nr 120 mindre del av landets bostäder, om det alls förverkligas. Vad som behövs Tisdaeen den är en politik som dämpar hyreskraven . Jag har inte hört att någon har påstått attett hyresstopp isolerat skulle innebära några särskilt stora fördelar. Detmåste ses i hela det sammanhang där det har presenterats, nämligen iregeringens ekonomiska paket, med skattereduktion, med prisstopp, medindragning av vinster i företagen, osv. Man måste ju se till de effekter som bl. a. prisstoppethar i samband med hyresstoppet. säger att den enda effekthyresstoppet får är att reparationer och underhåll försämras, men det är underförutsättning av att kostnadsökningen i företagen fortgår medan hyrorna liggerstilla. Vad vi vill komma åt är hela priskarusellen. I den mån man kan stoppaupp kostnadsutvecklingen i företagen och därpå lägga ett hyresstopp får det jueffekt både hos hyresgästerna och hos bostadsföretagen. På tal om skenaffär och annat liknande skulle jag ha velathöra kommentarerna, om vi inte hade tagit med hyresstopp men i övrigt lagt framdet ekonomiska paketet. Då tror jag att vi hade fått väsentligt hårdare kritik. Det är svårt att beräkna hur många hyresstoppet omfattar,men det torde röra sig om minst 300 000 hushåll i landet som får bättre reglerunder återstoden av året. Därtill kommer också ett antal lokaler, kontor,butiker och annat sådant. Om innebörden av ett hyresstopp CHRISTERNILSSON (s): Det är knappast meningsfullt att fortsättadebatten. Regeringen vet ju inte om det blir något hyresstopp, och om tanken påhyresstopp kommer att förverkligas blir effekterna mycket små; det har framgåttav det svar som bostadsministern har lämnat. Någon kompensation för ökadeoljekostnader kommer det inte att bli. Jag vill fästa bostadsministerns uppmärksamhet på vad SvenJansson. VD i , har sagt, nämligen att regeringens bostadspolitikgör höstens hyreskrav rekordhöga. En politik som håller tillbaka dessahyreshöjningskrav skulle underlätta avtalsrörelsen. Det hade varit en bättreoch riktigare åtgärd. Hyresstopp i en situation där hyrorna redan är satta för80 % av landets lägenheter är knappast meningsfullt. Hur många lägenheter gäller hyresstoppet? Det rör sigkanske om 300 000 lägenheter, men det avser hyreshöjningar som träder i kraftden och , och då är det kanske bara fråga om 100 000årslägenheter. Jag tycker mig märka att bostadsministern försökertona ner löftet om ett hyresstopp. har man gjort ett stort nummer avhyresstoppet, och bostadsministern har t. o. m. sagt att hyresgäströrelsen medutgångspunkt i hyresstoppet kunde begära nya hyresförhandlingar . Om innebörden av ett hyresstopp var detinte någon på bostadsmarknaden som, tog bostadsministern på allvar. Det är inte jag och inte regeringen som hargjort ett stort nummer av hyresstoppet. Vad vi har lagt fram är ettsammanhållet ekonomiskt paket för att underlätta lönerörelsen. Det är andra somhar gått ut och fört debatten om hyresstoppet isolerat och inte tagit med de övrigaeffekterna. Det viktiga är att vi försöker få stopp på priskarusellen,och det ger en positiv effekt även för dem som redan har fått sinahyreshöjningar genomförda inför de hyresförhandlingar som skall tillför 1981, eftersom man då kan ligga på en kostnadsmässigt lägre nivå än maneljest skulle göra. Jag har svårt att se något meningsfullt i attinföra ett hyresstopp för ett begränsat antal av landets lägenheter samtidigtsom man för en bostads- och hyrespolitik i övrigt som kraftigt ökar hyrorna ochandra bostadskostnader . Jag finner ingen logik i ett sådant handlande. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres civilutskottets betänkanden 22-24 närmast efterkonstitutionsutskottets betänkande 44 bland två gånger bordlagda ärenden. § 9 Anmäldes och bordlades 1979/80:157om Nordiska ministerrådets kulturbudget för § 10 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1979/80:16 förvaltningsstyrelses redogörelse årsverksamhet § 11Anmäldes och bordlades 1979/80:1964av m. fl. medanledning av proposition 1979/80:127 om vissa pensionsfrågor, m, m, 1979/80:1965av m.fl. medanledning av proposition 1979/80:129 om ändring i lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, m. m.1979/80:1966 av Per med anledning av proposition 1979/80:155 om lagom förbud motspridning av bekämpningsmedel över skogsmark § 12 Anmäldes och bordlades 1979/80:40-med anledning avpropositionen 1979/80:70 om ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan Sverigeoch jämte motion 1979/80:41 med anledning avmotioner om avdraget för nedsatt skatteförmåga 1979/80:30 med anledning avmotioner om översyn av permutationslagen m, m. 1979/80:26 med anledning avproposition 1979/80:100 såvitt gäller anslag till kulturändamål ochinternationellt-kulturellt samarbete jämte motioner 1979/80:17 med anledning avpropositionen 1979/80:98 om lån till läns landstingskommun förutbyggnad av offentlig verksamhet i 1979/80:18 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt avser För flera huvudtitlar gemensamma frågor 1979/80:19 med anledning avpropositionen 1979/80:100 såvitt gäller vissa anslag inom budgetdepartementetsverksamhetsområde 1979/80:28 med anledning avregeringens skrivelse 1979/80:95 med redogörelse för verksamheten i Offentligasektorns särskilda nämnd § 13Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:423 av () tillutbildningsministern om bibehållande av energihallen vid Lunds tekniskahögskola: I ett läge där svenska folket harbestämt att kärnkraften skall avvecklas och alla åtgärder måstesättas in för att effektivisera energianvändningen och för att få framalternativa energikällor finns det risk för att energihallen vid Lunds tekniskahögskola kommer att läggas ned. Man har här en av största kompressorer förvindforskning, avancerade ångsystem och kylanläggningar m. m. Tre tekniker äranställda på heltid . Dessa har ännu inte fått uppleva anläggningeni verksamhet vare sig i samband med utbildning i energiteknik eller iforskningsprojekt. Mot bakgrund av den oacceptabla situation som här harbeskrivits vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder, eventuellt i samverkan medenergiministern, avser statsrådet att vidta så att den stora energihallen vidLunds tekniska högskola kan utnyttjas för sitt ändamål och inte läggs ned? 1979/80:424av Paid Lestander (vpk) till jordbruksministern om åtgärder för att minskablyutsläppen från Laisvallgruvan i , m. m.: bedrivergruvverksamhet i inom kommun. Man utvinner där bly och zink.Från gruvdriften släpps gruvvatten efter vissförsedimenteringtill , en biflod till . Utsläppen frånanrikningen av Laisvallmalmen sker till Aisjaure, en källsjö tillSkellefteälven. Dessa utsläpp omfattar avloppsvatten.Analyser visar att totala mängden bly som tillförs Aisjaure fortlöpande minskarmedan blyutsläppen till ökar. Provtagningar på fisk i både och Aisjaure harvisat på svartlistningsvärden för vissa fiskslag. Med hänvisning till det anförda vill jag tilljordbruksministern ställa följande frågor: Avser regeringen vidta några åtgärder för att minskautsläppen och få stopp för blyutsläppen frän Laisvallgruvan i de berördavattnen? Avser regeringen vidta åtgärder för att bottenrensnings-och återställningsarbeten vidtas? 1979/80:425 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att säkra tryggheten förjärnvägsresenärer till : Ett växande problem förjugoslaviska svenska invandrare på semesterresa till hemlandet har på senaretid uppmärksammats i massmedia. Jag syftar på den terror som förekommer påBelgradvagnen som startar från . Vagnen rullar genom flera länder medskilda regler och tillämpningar av regler. Detta underlättar för ligor somopererar i tågsättet, med inriktning på Belgradvagnen i synnerhet, att relativtostört utöva sin verksamhet. Här borde regeringen kunna ingripa, så atttryggheten för dessa människor som vill utnyttja förbindelserna med sitt gamlahemland säkerställs. Med hänvisning till det anförda vill jag tillkommunikationsministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder anser statsrådet vara av nöden påkalladeför att säkra resandetryggheten genom de länder som berörs? 1979/80:426av () till industriministern om samordning av Nr 120 vissa flygprojekt: den Vilkaåtgärder för samordning harregeringen vidtagit eller avser att vidta mellan det svenska civila flygprojektet och den civila motorut- vecklingen på Flygmotor? 1979/80:427 av (rn) tillutrikesministern om svenska hjälpåtgärder till kubaner vid den peruanskaambassaden i :