prot · G30930 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:30 1 Anmälan om kompletteringsvaltill utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i socialutskottet under ledighet anmält hansersättare . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen somsuppleant i utrikes- ochsocialförsäkringsutskotlen under ledighet anmält hennes Talmannen förklarade valda till suppleant iulrikesuiskoitet () suppleanti socialjörsäkringsutskotlet () suppleanti socialutskoitei () §2 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. §3 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:26om taxeringsarbete Del till planerade svaret på interpellalion om1979 års taxeringsarbete måste lill följd av inlerpellantens sjukdomt>amnytlas. Jag har kommit överens med om all besvarainterpellationen . Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott § 4 Om åtgärder för attbekämpa vissa internationella skattebrott Budgetministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda interpellation,1979/80:43, och anförde: 1 propositionen 1978/79:185 föreslog regeringen ändring i 1965 årssvensk-schweiziska dubbelbeskattningsavtal. Ändringen avsåg att ge rättatt beskatta belopp som på grund av här meddelad pensionsförsäkring utbetalastill svensk medborgare med hemvist i . Vidden parlamentariska behandlingen i har den schweiziska propositionen iämnet återförvisats till regeringen. Den schweiziska regeringen har begärtnya förhandlingar. Medanledning av det inträffade har till mig ställt följandefrågor. Vilka åtgärder avserbudgelminislern att vidta i den uppkomna situationen? Hur ser budgetministern på denroll som länder som och spelar för den ökandeinternationella skatteflykten i Euro-pa? Vilka åtgärder skulle ,ensidigt eller i samverkan med andra länder, kunna vidta när det gäller att fåfram ett fungerande samarbete med och på detta område? Nyaförhandlingar med schweiziska skalteförvaltningen kommer att inledas nästa är.Vad dessa förhandlingar kan komma att resultera i är för tidigt atl nu uttalasig om. Givelvis kommer vi från svensk sida alt med kraft vidhålla den svenskainställningen att ifrågavarande slag av pensioner skall beskattas iutbetalarstaten. Undersenare år har samarbetet för att motverka internationell skatteflyktintensifierats. Inom ramen för har arbetet på att skapaett modellavtal för bilaterala och multilaterala avtal om informationsutbyte iskatteärenden och om indrivning av skatt framskridit ganska långt. har tagit initiativ på detta område. ansträngningar för att komma till rätta med skatteflykten som görs inomdessa organisationer tar aktiv del, ochjag tror mig kunna säga att viär internationellt pådrivande på detta område. Närdetgäller det arbete som bedrivs inom kan nämnas att det på initiativfrån bl. a. svensk sida har tillkallats en särskild kommitté för undersökningav frågor som rör ekonomisk brottslighet. tar aktiv del i arbetet, ochäven och är representerade i kommittén. Det bör ocksånämnas att som första stat har ratificerat tilläggsprotokoll till deneuropeiska utlämningskonventionen och den europeiska konventionen om inbördesrättshjälp i brottmål. Protokollen innebär att de båda konventionerna blirtillämpliga även på s. k. fiskaliska brott. Om även kommer atttillträda dessa protokoll är inte känt f. n., men del bedöms inte som uteslutet. Vibedriver också ett omfattande arbete för all utvidga vårt nät avdubbelbeskattningsavtal och handräckningsavtal. Dubbelbeskattningsavtalen innehållerregelmässigt regler om utbyte av upplysningar i skatteärenden. Utöverreglerominformationsutbyte innehåller vissa dubbelbeskattningsavtal bl. a.bestämmelser om indrivning av skall. Detta är fallet i fråga om avtalen medBelgien, , , , och . Mera detaljeraderegler om handräckning i skatteärenden finns i det särskilda handräckningsavtalsom gäller mellan de nordiska länderna och i vårt handräckningsavtal medFörbundsrepubliken , I detta sammanhang kan också nämnas atl särskildaöverenskommelser om utbyte av upplysningar har träffats ianslutning till dubbelbeskattningsavtalen med och samtalt en liknande överenskommelse är på väg i förhållande lill . Jag kanockså meddela att vi tillsammans med övriga nordiska länder utanför EG lagitkontakt med EG för atl utreda förutsättningarna för en anknytning till detdirektiv om utbyte av upplysningar som gäller mellan EG-staterna. Delredovisade intensifierade internationella samarbetet, till vilket sålunda inteminst bidragit, har utan tvivel medfört ett allt starkare tryck påländer som exempelvis och att överge eller i varje fallluckra upp sin negativa attityd mot informationsutbyte och andra åtgärder föratt underiätta kampen mot internationell skatteflykt. Sverigekan naturligtvis inte ensamt åstadkomma några avgörande attitydförändringar hosandra stater. Som jag ser det bör därför verka för ett fortsalt utökatinternationellt samarbete inom , och andra internationellaorganisationer för alt komma till rätta med problemen och även för alt det vidbilaterala förhandlingar med andra länder, bl. a. , framhålls detangelägna med samarbete på detta område. Det ökade tryck som detta kommer attinnebära, kommer enligt min bedömning att åtminstone på leda tillatt dessa länder omprövar sin negtiva inställning till dessa frågor. Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott Jagber atl få tacka budgelminislern för svaret på de frågor jag framställde iinterpellationen. Detär väl känt alt skattefusk och skatteflykt sker i inte obetydlig omfattning isamband med olika utlandslransaktioner. Problemets sloriek har vuxit i takt medden ökande utlandshandeln och den ekonomiska integration som har ägt rum iVästeuropa . Olikheter i skilda länders skatte- ochcivillagsliftning men framför allt kontrollsvårigheter och bristande samarbetemellan vissa staters skattemyndigheter underlättar i hög grad uppkomsten avskattebrott där utlandstransaktioner är involverade. Detfinns dessutom två länder i - och - somsystematiskt utnyttjar andra länders skattelagstiftning lill egen ochdärmed grovt skor sig på detta. De har en absolut banksekretess. Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott samarbeta med andraländers skattemyndigheter när det gäller att undersöka misstänkta fall avskattebrott. De har också inrättat särskilda bolagsformer med mycket lågbeskattning som enbart har ett syfte, nämligen att dra lill sig utländsktkapital. Huruvida dessa bolag används för att härbärgera svarta pengar ellerför atl utgöra ett medel för internationella skallebroti bekymrar inte dessaländers myndigheter det ringaste. Mankan alltså konstatera att och har salt i system alt tillegen fördel gynna utländska skatte- och valulafiffiare. Med har Sverigeett dubbelbeskattningsavtal, som ytterligare underiältar undandragande avskatt från och delvis binder våra händer närdet gäller atl la itu medden skatteflykt som s. k. skatleschweizare ofta är inblandade i. MedLiechtenstein har inget sådant avtal, men den harändå underlåtit att vidta några särskilda lagstiftningsåtgärder för alt maneffektivt skall kunna inskrida mot de många tvivelaktiga transaktioner som nupågår med de s, k, brevlådeföretagen i detta land. Fråganom skattemässiga relationer med har åter ställts på sinspets genom vägran atl ratificera det preliminära avtal som slutilsmellan länderna om beskattningen av svenska pensionsförsäkringar som utbetalastill svenska medborgare som är bosatta i . säger man alltså nej fränSchweiz sida, trots atl premierna för försäkringarna en gång dragits av vidbeskattningen i . Vi trodde ell lag atl under intryck av denökande irritationen från andra länder var pä väg att mjuka upp sin avvisandeinställning till samarbete på skatteområdet. Vad som har skett visar altdenna förmodan var felaktig. bör enligt min mening därför inte tvekaatt nu vidta ensidiga åtgärder. Jaghar frågat budgetministern i min interpellalion vilka åtgärder som ,ensidigt eller i samverkan med andra länder, kan vidta för atl få fram ettfungerande samarbete med och för att bekämpa deninternationella skatteflykten. Budgetministerns svar är utpräglat pessimistiskt.Och det är säkert en riklig bedömning, om man fortsätter med det nuvarandelångrotandet inom ramen för . Det är säkeriigen också riktigt atl Sverigeensamt inte kan åstadkomma den förändring som behövs. Men däremot vill jaghävda att skulle kunna spela en betydligt mera aktiv roll som pådrivare,om den politiska viljan till detta hade funnits inom trepartiregeringen. Iinterpellationssvaret redovisas emellertid inte en enda uppfattning om hurSverige genom en kombination av nationella och internationella åtgärder skullekunna driva pä utvecklingen. Det visar vilken låg ambitionsnivå som regeringentydligen har när del gäller åtgärder för att bekämpa internationellskatteflykt. hade jag tillfälle alt diskutera med budgetministern om vad somborde göras från svensk sida för atl komma till rätta med de valuta-ochskattebrottsproblem som uppstått genom de s. k. brevlädeloretagen iLiechtenstein. Det var i anslutning till en rättegång i , där bristenpä bevisenligt nuvarande lag ledde lill frikännande. I den debatten sade IngemarMundebo följande: "Närdet gällerlågskalteländer kan en regel om s. k. omvänd bevisbörda vid avdragsprövning göradet möjligt för skattemyndigheterna alt i större utsträckning ingripa mototillbörliga förfaranden. Det finns enligt min mening skäl atl överväga ensådan regel." Vadhar del nu blivit av denna prövning, ? Såvitt jag kan förslå hardet inte hänt någonting. Man kan fråga sig om det är ochmoderaterna som i all tysthet har begravt frågan om en speciell lagstiftningmot svenska förelags ekonomiska transaktioner med renodlade skatieflykisländersom och , Menfaktum är atl skatleulskoltet och i denna fråga har begärt allregeringen snabbt skall ta itu med missförhållandena. Så här skrev ettenhälligt skatteutskott med anledning av en socialdemokratiskmotion om åtgärder mol internationell skatteftykl: "Motionenanser att man för alt komma till rätta med dessa missförhållanden börundersöka förutsättningarna för all vidta interna åtgärder och anger somexempel möjligheten au, under vissa förutsättningar, vägra avdrag vidbeskattningen för beialningslransaklioner med de s. k. skatteparadisen.Utskottet delar motionärernas uppfattning. Om man inte genom internationellaöverenskommelser snabbt kan komma till rätta med rådande missförhållanden,återstår endast att pröva frågan om interna åtgärder av t. ex. den art sommotionen aktualiserat." Budgelminislernhar i sill interpellationssvar konstaterat att några snabba internationellaöverenskommelser med och inte är i sikte. Därmed återstårdel knappast något annal för regeringen än atl effektuera krav på enintern svensk lagstiftning för alt ge möjlighet till skärpta åtgärder mot ivarje fall vissa typer av ekonomiska transaktioner med länder som ochLiechtenstein. Jagvill därför fråga budgetministern hur han nu avser att agera. Vore det intelämpligt att lillsälla en offentlig utredning föratt utforma den lagstiftningsom behövs för atl bättre kunna komma till tals med de företag och enskildapersoner som utnyttjar de möjligheter som skatteflyktsländerna ger atl undgåskall eller atl begå renodlade skallebrott? Det är en väg alt gå. Eventuelltkan budgelminislern föreslå en annan väg. Det viktiga är att vi kommer framtill förslag om åtgärder. Jagvill också ställa frågan om del inte också är dags att pröva om intedubbelbeskattningsavtalet med bör sägas upp. Del kan inte vara ensjälvklarhet atl vi lill varje pris skall hålla fast vid elldubbelbeskattningsavtal med ell skattefiy kisland som , som binder ossalltför mycket när del gäller att bekämpa skattefusk i samband med svenskautlandslransaktioner. Ocksåpå del internationella planet finns det enligt min mening anledning för densvenska regeringen all agera med större kraft än den nu gör. Flera EG-länderhar stora problem med och på skalteflykts-området. Detborde därför vara möjligt förden , eventuellt i samverkan medde övriga nordiska länderna, att med EG ta upp frågan om en gemensam linje motde två skattenyktsländerna i . En sådan gemensam aktion från ochEG:s sida, som klart ligger inom del Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott Nr 30---- möjligasram, skulle kunna fä stor betydelse för alt få och den att inse atl det ärmöjligt att profilera på det övriga skattelagstiftning. Jag slutar med attfråga om budgelminislern är --------- beredd alt ta ett sådant initiativ. Om åtgärder för att bekämpa vissa in- Budgetministern : Vi är säkerligen helt överens om vikten av ett intensivtarbete jjfQll för alt bekämpa internationella skattebrott och för atl så långt detnågonsin är möjligt minska chansernalill skattefusk och skatteflykt. Somfrarngårav del utföriigasvarsomjag lämnade harSverigeockså under senare årbedrivit ett omfattande arbete med det målet. är del inte så lätt atl näresultat, då man har all förhandla med länder som inte känner samma engagemangoch inte har samma bestämda målinriktning. Vi har emellertid, det hoppas Jagändå framgår av mitt svar, i olika internationella organ intensivt arbetat påatl fiytta fram positionerna, på alt få avtal och på atl fä bättre ocheffektivare avtal än dem som vi nu har. Jag tror ändå atl det konstaterande somJag gjorde i mitt interpellationssvar håller vid en objektiv bedömning,nämligen all i dessa internationella sammanhang har varit pådrivandeoch aktivt och intensivt arbetat på atl nå resultat. uppfattade mig som utpräglat pessimistisk. Jag vill kanske intehålla med om att den etiketten är riktig. När det gäller möjligheterna att nåett snabbi resultat är jag pessimistisk. Jag är också besviken över att delinternationella arbetet inte har avancerat längre. Det är ändå min tro atl detarbete som bedrivs - i , och vid bilaterala förhandlingar medolika länder - kommer atl ge resultat och att länder som exempelvis ochLiechtenstein inte kan undgå att ta intryck av de uppfattningar som finns, intebara i vårt land utan också i fiera andra länder. Jag ser alltså inte medutpräglad pessimism - inte ens med viss pessimism - ulan med en viss optimismpå detta och tror alt vi skall kunna nå resultat. Vi kommer i vartfall att från svensk sida driva del här arbetet så aktivt och intensivt som vikan göra, och vi hoppas självfallet pä samverkan också med andra länder. Närdet sedan gäller vad vi kan göra ensidigt på nationell nivå vill jag framhållaatt det ingalunda är så att olika idéer och uppslag har varit begravda. Del harsedan rätt inom BRÅ - brottsförebyggande rådet - funnits enarbetsgrupp som sysslar Just med åtgärder mot internationell skalleflykt. Denarbetsgruppen är i slutskedet av sitt arbete, och jag hoppas atl om ett parmånader fä förslag frän gruppen. Dess förslag kommer sedan atl bli underiag förregeringens fortsatta arbete med denna fråga. Jag vill, innan ytteriigarekommittéer eller arbetsgrupper eventuellt tillsätts, alltså avvakta förslagfrån den arbetsgruppen. Jag vet alt den arbetat på ett seriöst och målinriktatsätt. Slutligenfrågade om det inte var dags all säga uppdubbelbeskaiiningsavialei med . Jag är inte beredd alt föreslå att vi nuskall göra det. Som jag nämnde i svaret kommer vi alt uppta nya 10 förhandlingar med den schweiziska skatteförvaltningen. åtgärder vidtas - se om viinte kan nå resultat med dessa förnyade förhandlingar. Vi kommer i vart fallfrån svensk sida alt göra allt vi kan för att nå resultat i de förhandlingarna. Detär dessutom så att har en del nytta av all ha ett dubbelbeskattningsavtalmed . Dubbelbeskattningsavtalen är ändå till fördel när det gäller attkomma till rätta med mänga av de vardagliga situationer som kan uppkomma länderemellan på skatteområdet, och jag upplever alltså alt vi har nytta av att ha deavtalen. Dessutom är båda länderna medlemmar av , och del finns en allmänlinje som innebär att OECD-sialer bör ha dubbelbeskattningsavtal med varandra.I nuläget ärjag alltså inte beredd atl förorda att dettadubbelbeskattningsavtal sägs upp. Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott LENNARTPETTERSSON (s): Jagbetvivlar inte att det pågår ell intensivt arbete från svensk sida när delgäller alt få fram regler för att bekämpa internationell skatteflykt genomgängse kanaler. Men man måste ändå konstatera, herr budgetminisier, atl delinte ger något resultat. Det ger resultat i relation till andra länder, där viredan barett hyggligt samarbete. Det är i och för sig bra alt man förfinar ochbygger ut det samarbetet, men del ger inga väsentliga resultat i relation tillde två skatteflyktsländerna i , nämligen och . Detär i det läget som vi från sida har anledning att av den svenskaregeringen begära litet nya grepp i kampen för att bekämpa den internationellaskattefiykten och den skatteflykt som sker från tillskatteflyktsländerna och . Budgetministernvar nöjd med del arbete som bedrevs under regeringens ledning, men vi kan barakoniatera, bl. a. på basis av skatteutskottets betänkande, att man inte är likanöjd i . Tvärtom, har sagt ifrån att kommer det inte framsnabba resultat när det gäller atl förbättra samarbetet med och ,är det för ensidiga och interna svenska åtgärder för att pröva deekonomiska transaktioner som svenska företag och enskilda personer gör medskatteflyktsländer av det här slaget. Det är en direkt beställning, herrMundebo, från sida. Eftersom vi vet - och det framgår ju avinterpellationssvaret - att det inte kommer snabba resultat, är det alltså dagsför budgetministern alt gå från ord till handling. Nusäger budgetministern atl man f. n. arbetar med de här frägorna inom ramen för brottsförebygganderådet. Därför vill jag fråga: Kommer det då ett förslag frän brottsförebygganderådet om ändrad lagstiftning rörande möjlighet till omvänd bevisbörda när detgäller ekonomiska transaktioner med skatteflyktsländer? Eller är det så att brottsförebygganderådet enbart handlar inom ramen för nuvarande lagstiftning? Gör rådet del, ärdet totalt ointressant vad rådet har för sig, för i så fall kommer del inte attkunna lägga fram några förslag som gör det möjligt atl komma till rätta med de problemsom finns när det gäller skaitebrottsligheten över gränserna. Det krävs alltså de nyagrepp som budgelminislern själv talade om för tvä Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott årsedan, när vi diskuterade dessa frågor, men som han i dagens interpellationssvarinte sade ett enda ord om. Det var därför jag undrade huruvida det pågick enreträtt frän regeringens sida i denna fråga, precis i motsats till vadriksdagen begär. är mer och mer engagerad föratt man skall vidtainterna och ensidiga åtgärder mol dessa skattefiyktsländer, som inte på någotsätt följer de internationella spelregler som är rimliga i detta fall och somandra länder följer, utan ivärtom profiterar på del samarbete som andra länderbedriver och de spelregler som de har ställt upp. Det gäller samarbetetskattemyndigheter emellan för alt bekämpa den internationella skaitebrottsligheten. Sedannågra ord om dubbelbeskaiiningsavialei. sade att han f n. inieär beredd att säga upp dubbelbeskattningsavtalet med . Det tror jag ären riklig linje. Jag instämmer gärna i uttalande. Vadman däremot bör göra är att utreda frågan: Vad är del för för- och nackdelarmed alt från svensk sida upphäva dubbelbeskaiiningsavialei med ?Fördelarna med ett dubbelbeskattningsavtal med är ingalunda så storasom dubbelbeskattningsavtal med andra länder, vilka följer de spelregler som vihar i internationella sammanhang på skatteområdet. Vad jag begär är enbart enutredning, där man tittar på för- och nackdelarna. Bara det faktum att man iSverige tillsätteren utredning för att titta pä det härdubbelbeskattningsavtalet kan vara ett memento för de schweiziskamyndigheterna, därför atl de tror atl de olika länderna, trots all de ärirriterade, ännu inte är beredda att gå från ord lill handling. Därför skulledet vara till stor nytta alt göra så. Tillsluten liten fråga vad gäller del speciella avtal som inte går igenom i detschweiziska parlamentet, nämligen beskattningen av pensionsförsäkringar. Därsäger budgelminislern att man "med kraft vid förnyade förhandlingar kommeratt vidhålla den svenska inställningen". Jag vill på den här punktenfråga: Vilka förhoppningarhar man dåfrån svensk sida på att kunna få igenom kraven i det nya lägel? Vad är orsaken till att Schweizsäger nej? Vad kan inom ramen förgällande avtal göra för alt hävda de svenska intressena pä den här punkten? Nej, det är inte någon reträtt. Del pågår i stället ett intensivtarbete med alt fiytta fram positionerna för atl nå det mål varom vi är ense,nämligen att bekämpa internationella skallebroti. Det arbetet pågår på bådenationell och internationell nivå, och jag har ganska utförligt beskrivit del imilt interpellationssvar. Jagkan inie nu redogöra för vilka förslag arbetsgruppen inom brottsförebygganderådet kommer att lägga fram. Arbetsgruppen är, som jag nämnde, i slutskedet avsill arbete. Jag tror, herr talman, att även om jag vore informerad om alladetaljer skulle jag nog inte redogöra för dem ett par månader innanarbetsgruppen själv lägger fram sitt resultat. Vi får alltså vänta ytterligareen på atl få förslaget från arbetsgruppen som underlag för ettfortsatt intensifierat arbete på att bekämpa de internationella skattebrotten. Jagär, som jag sade i mitt förra inlägg, besviken över alt vi ännu inte har nättresultat i överiäggningarna med . ärju inte ensamt om atl inteha kunnat nå de mål man har uppsatt i överläggningarna med just . Jag ärdock inte pessimistisk beträffande möjligheterna atl nå enöverenskommelse. Det ärju med förhoppningen om alt den här gången kunna nå ettresultat som vi ånyo tar upp förhandlingar om pensionsförsäkringar. Det ärsjälvfallet omöjligt alt göra några säkra prognoser om vad som kommer atthända i de förhandlingarna, men jag vill ändå på konkretafråga svara alt vi går lill dessa förhandlingar i förhoppningen atl nåframgång. Vibehöver en sådan överenskommelse som underlag för alt tillfredsställande kunnabevaka våra svenska intressen. Det är av den orsaken jag är så angelägen omöverenskommelsen; utan den har vi otillräckliga instrument för all nåresultat. Omåtgärder för att bekämpa vissa internationella skattebrott LENNARTPETTERSSON (s): Dethär avtalet med om pensionsförsäkringar, som gick i stöpet, är bara enliten detalj i ett stort komplex. Jag betraktar våra svårigheter där som enbartett symptom, i första hand på all inte är villigt atl ta itu med devidare problemen, som gäller bekämpandet av den internationellaskaltebrottsligheten, och att landet inte heller vill ändra inställning tillbolag som är inrättade speciellt för all dra till sig utländskt kapital isådana fall då man oftast inte har gjort rätt för sig skaiiemässigl iursprungsländerna. Det misslyckade avtalet är alltså bara ett symptom på att vi- tyvärr- står inför en benhärd attityd. Därför tror Jag del är dags fördensvenska regeringen att gå frän ord till handling och vidla interna svenskaåtgärder för alt, i varje fall i relation till de härskatteflyktsländerna, faenökad kontroll över de ekonomiska iransaklioner och del kapilalsom utgår lilldessa länder och till de speciella skatieflyktsbolagen. Detäralliså så all man i ett land som detta hardubbelt så många sådana härbrevlådeföretag för utländskt kapital som man har invånare i landet. Del finnsanledning all fråga sig om bör lägga fingrarna emellan när del gälleratt ta itu med det svenska kapital som har ekonomiska transaktioner med de härbrevlådeföretagen. Det är detta som gör att kravet pä omvänd bevisbörda när delgäller att motivera varför man för ul kapital lill de här företagen i sä absolut nödvändigt. Därför är del också förvånande att budgetministerninte vill säga vad han anser i den här grundläggande frågan. Är han beredd attföreslå en regel om omvänd bevisbörda eller är han det inte? Han hänvisar bararent allmänt lill det brottsförebyggande rådet. Jag har inte ens fått besked omi vilken riktning del broitsförebyggande rådet arbetar, utan jag har bara fållveta atl rådet jobbar inom det här området.