prot · G30973 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tänker påvarvens problem, såvida inte vid besöket i under gårdagenkom på andra tankar. Vi kan ju hoppas på det. Jag tänker vidare på järn- ochstålindustrin och på gruvhanteringens problem. Jag tänker också påskogsindustrin i södra och små bygder med industriellaanläggningar, likaså på glasindustrin och bryggeriindustrin, därnedläggningshoten duggar tätt, Alla dessa orter är så hårt utsatta på grund avalt dessa industrier har varit så dominerande när det gäller sysselsättningen.Därför markeras problemen ytterligare. Regeringens likgiltighet på den härpunkten demonstreras av en reduktion i industriministerns del av budgetkakan påicke mindre än 4 miljarder i förhållande till innevarande år. Vidhåller manfrån regeringens sida den avvisande och negativa uppfattningen, blirsituationen omöjlig på ålskilligaorteri vårt avlånga land. Jag vill uppmanaherr Åsling-om han vill överleva politiskt - att tänka om, trots dekonsekvenser det eventuellt får på budgeten. Vi har från socialdemokratins sida rekommenderat attstaten ges resurser och att förbedelser vidtas, så att en nödvändigförstärkning av statskassan via en produktionsbeskattning kan göras , Det får då göras i samband med då pågående avtalsförhandlingar.Jag behöver inte utveckla det närmare. Dä vissaav våra större företag gör påtagligt höga vinster har vi föreslagit all dessa icke, vilket nu sker, skall delas ultill aktieägarna ulan i stället omhändertas av samhället, dels för all på ettsmidigare sätt skapa möjligheter för en lugnare löneutveckling, dels för attskapa erforderliga tillgångar för den ofrånkomliga investeringsulbyggnad somindustrin behöver. Jag vill minnas att regeringens företrädare på denna punktsäger: Del bör av vid förhandlingarna. vet myckel väl allSvenska arbetsgivareföreningen där kommer att säga nej. Det skulle den ha gjortäven 1974, men dä tog sig den socialdemokratiska regeringen friheten att ta avindustriföretagen de s. k. övervinsterna, vilket säkerligen från mångautgångspunkter var till nytta och båtnad. Vi har föreslagit en handfastare kontroll över och enstabilisering av matpriser och hyror. Och vi vägrar att acceptera att regeringenslår sönder kommunernas ekonomiska kalkyler och tvingar fram kommunalaskattehöjningar. Tyvärr lägger regeringen fram förslag som går i rakt motsattriktning. 'sade att argumenteringen är svag närvi kritiserar regeringen i det senare avseendet. Då höjer talarna rösten, sadeherr Mundebo, Budgetministern kanske bör rikta sig till en ledamot av dennakammare som heter och sitter som ordförande i ,fill en f, d, ledamot av denna kammare som heter , ordförande iKommunförbundet, eller till eller , båda tidigareordförande i kommunförbunden. De känner var skorna klämmer, för de har dem påsig. De behöver inte höja rösten för alt tala om hur situationen är. Vi skall komma ihåg att vi av kommuner och landsting begären aktivitet på områden som denna kammare har prioriterat. Det är barnomsorgen,långvården och skolan med alla dess problem. När de fullgör dessa uppgifter harde självfallet rätt att få de löften uppfyllda som denna riksdag så sent som1979 ställde ut. Jag vill sammanfatta mina rekommendationer till regeringenpä följande sån. Ni måste gå ur attityden av neutrala betraktare när detgäller nationens ekonomi, statsfinansernas bedrövliga utveckling, skuldsättningeninom- och utomlands, de otillfredsställande industriinvesteringarna och brislenpå arbete på reguljär arbetsmarknad. Det torde vara viktigare än någonsintidigare att vi har en regering som vill och vågar handla, som tar initiativoch som upphör med att i stillhet överlämna sitt fögderi till det privatanäringslivets företrädare, Hur duktiga de än kan vara på sitt speciella områdeklarar de inte de överspännande och sammanhållande planeringarna, som jag anserär absolut ofrånkomliga i den mycket bekymmersamma tid och framtid vi går tillmötes. Jag vill i delta korta inlägg - som avnaturliga skäl, sett från mina utgångspunkter, är högst otillfredsställandetidsmässigt - säga några ord om det ständigt aktuella skatteproblemet. Det ärelt område i den politiska debatten som väcker ett intensivt intresse. Det uppträder sä många sakkunniga som enligt egen uppfattning ärrustade att lösa detta svära problem. Det har framför allt blivit våldsamtpopulärt att Nr 73 ropa pä det nya skattesystemet. m, jag själv har ju blivit en företrädare Onsdagenden ör den propagandan, enligttidningarna. Del är det nya skattesystem som 30jttnuari 1980 '" säger skall lösa allaproblem. Då har man i bakhuvudet den tanken, alt detbefriar oss som skattebetalare från myckel av plågan, men samhället skall Allmänpolitisk fungera ungefär lika bra i allafall. Detta gär naturligtvis inte ihop. debatt ha höga skaller här i värt land,oavsett hur vi tar ut dem. uttagetmellan direkt stats- och kommunalskatt, den indirekta vägen via mervärdeskattoch punktskatter eller via socialavgifter och den av oss föreslagnaproduktionsfaktorbeskattningen. Vi kommer att behöva de flesta varianterna ifortsättningen. Skattepolitiken är en fråga om hur man fördelarskattebördan medborgarna emellan, men det vore önskvärt om man från börjanställde in sig på att de skatteinkomster stat och kommun har måstebehållas. Det är väl i själva verket en blygsam målsättning mot bakgrunden avdel år frän år så enormt stigande budgetunderskottet och nationens allt störreberoende av lånefinansiering, både här från de svenska medborgarna och hosbankirerna utanför våra gränser. Att fortsätta den lånekarusellen är en omöjligpolitik. Innan jag gör ytterligare några korta kommentarer tillsjälva skatteproblemet, skulle jag önska använda de sista minuterna för att fånågra fakta inskrivna i riksdagsprotokollet. Budgetministern har i sitt förslag till riksdagenvarit vänlig nog att presentera en del statistiska uppgifter i avseende påskattepolitiken. Jag ger honom gärna ett erkännande för detta. Han meddelar ossbl. a. att av sex miljoner skattebetalare svarar de som har en inkomst . för av skatteinkomsterna. Alla som har en inkomst , svarar för av våra skatteinkomster. Budgetministernberättade i övrigt för intresserade läsare att av våra skatteinkomsterhärleder sig från inkomsttagare som tjänar mer än , . Jag skallkomplettera budgetminislern med ytterligare ett par intressanta siffror. Iinkomstskiktet , där vi finner av skattebetalarna, ärhögsta marginalskatten . I inkomstskiktet , där vi har95 % av inkomsttagarna, är högsta marginalskatten . Det är i och för siginga skrämmande tal. Utan all tynga med ytterligare statistik vill jag säga,att de höga marginalskatterna - låt mig säga -finner vi därinkomsterna överstiger . Det är noga räknat av landetsskattebetalare som betalar dessa högre marginalskatter. Detta ger en meranyanserad syn på marginalskatteproblemet än vad som förekommer i den gängsedebatten. Budgetministern har tagit fram statistiken, och jag är tacksam föratt få citera den. Vi har i denna nya situation, där inflationen underborgerlig regim fått ett inslag av permanens, studerat andra uppslag i fråga om skattesystemets utformning. I dessa funderingar spelar självfallet den obegränsade avdrags rätten en väsentlig roll. Jag erkänner gärna att det för att förena de båda synpunkterna - avdragsproblemet och marginalskatteproblemet - kan 112 behövas nya inslag i deskattepolitiska konstruktionerna. hararbetat med de här problemen. 1 gäller ett system med Nr 73 begränsningav avdragsrälten, danskarna har lagt fram ett förslag om ett Onsdtigen den annatsystem, och ett tredje har norrmiinnen konstruerat. Dessa har- det 30 janutiri erkännerjag som sagt villigt - föranlett elt stort intresse frän vårt håll.----------- Vi iir, herr talman, medvetna om titt det f, n, förekommerfiiiigti försök Allmänpolitisk från uppfinningsrika personer all vid sidan omden skattepoliliska Itrgslift- debatt nirrgen göra personliga vinster genom attiiirdanhålla skall. Det bruktir populärt talat betecknas soni att vi håller påall utvecklti oss till ett folk av fifflare och fufflare. Jag har reagerat motdessa enkla, generella beskrivningar och gör det här genom alt säga att delöverviigande flertalet av våra sex miljoner skattebetalare är hederligamänniskor som betalar sin skatt. Det stora problemet är emellertid alt lära folk alt bemötastat och kommun tller. med elt ord sagt, samhället nred sammtr respekt förärlighet i hanteringen sorn de i alhnänhet bemöter enskilda medmänniskor. Jagtror jag kan försäkra att den som fifflar rned skatten, lar svarta,okontrollerade jobb, läler bli att redovisa inkomster på svårkontrollerbarafäll och, för att vara aktuell, laborerar med traktamenten -vi vet alt alltdelta förekommer-förmodligen aldrig i livet skulle fundera på att beröva enenskild medmänniska en enda krona eller något av en enskild människas egendom. Hur skall vi förklara denna dubbla moral? Ja, kollektivetstal och kornmun är på något sätt en mera utomstående och anonym företeelse änden enskilda personen och den fysiska individen. Den anonyma företeelsen staloch kornmun är det mindre besvärande att lura upp. kallas det ju ocksåför smart skalteteknik. Jag tror att mycket av förklaringen härtill ligger däriall vi har en offentlig propaganda från talarstolar och i tidningar, frånpolitiska partier och enskilda individer som är inriktad pä alt beskrivaskattepålagorna som en onödig plåga för hederligt folk. Indoktrineras publikendagligen och stundligen härmed för all omväxlande bli upplyst om att det isjälva verket bara är skrala politikers oförmåga alt hantera pengarna som äranledningen till det höga skattetrycket, så blir också reaktionen blandpubliken anpassad därefter. Det blir på något sätt inte så stor synd att smitaifrån en pålaga som presenteras som orättvis, sonr onödig och som begränsandeför den enskildes rätt och frihet. Kan vi, herr talman, få alladerri som excellerar i enargurrienleringsom den jag nu beskrev att sluta därmed, dä tror jag vi harmycket större möjligheter alt uppnå irrlighel hos de svenska skattebetalarna iallmänhet. och kommun iir de enskilda individernas gemensammaangelägenhet, precis sorn den enskildes angelägenhet är del för individensjälv. Pä försltig av tredje vicettilmtinneii beslöts titt kiimmtiicns förhantllingtir skulle fortsiitias . 113 S protokoll1979/80:73-74 Nr 73 § 7 Anmälan av interpellation 30jtliuiari 1980 Anniiildcs och bordlades loljaiulcinterpelhition sonr ingi\its till kiiiiiiiKii- Aumålan iiv inter pellation ('<-'" -/'"""'"' Meddelande om 1979/80:129 av () till arbetsmarknadsministern om frågor itnvändningen av speciiildesiineriide medel för sysselsättningssktipande beslöt den 15 mars 1979till medel skulle ställas till förfogtinde för sysselsiitlningsskapandeåtgärder i Vindeliilvsomrädel. Av det anslagna beloppet. kr., skulle40 miljoner iinvändiis för att fullfölja den påbörjade upprustnirrgen av väg1140 mellan och . kommun är synnerligen hårt drabbad avirrbetslöshel och vägbygget skulle kunna ge ortens åkare en möjlighet lillarbete som byggnationerna pågår. Åkerinäringen har storasvårigheter. Timmerlransporter sker av olika orsaker i mindre omfiittning nuoch delta ger fiirre möjligheter till arbete . Anbudsförfarandet när det gäller antagande tiv entreprenörför den etapp som påbörjas skedde helt i enlighet med gällande lagar. Docktogs ej den i kommunen verksamma åkerirörelsen som entreprenör, vilket har lillföljd all arbetslöshet drtibbar åkeriägarna. Ersättningsarbeten finns ej atttillgå för dessa i en redtin tidigare sä hårt drabbtid kommun. Med stöd av det anförda anhåller jag om ktimmarenstillstånd all ställti följande fråga lill arbelsiriarknndsir-riiristern: Är arbetsmarknadsministern beredd att nredverka lill atten ändring konimer till stånd, så all specialdestinerade medel försysselsällningssktipan-de åtgärder inom ett visst område ger arbetstillfällenför den ortsbundiiii befolkningen inom delta område? S 8 Meddelande om frågor Meddehidcs till följtinde frågor friiiirstiillts 1979/80:296 av Even () till kotnmunministern otntidpunkten för förslag om den andliga vården vid sjukhus ochkriminalvårdsansitilter m. m.: Utredningen rörtrnde den andligavården vid sjukhusen och vid krirninal- vårdens anstalter överlämnade sitt belänkande (Ds Kn 1972:2) i janutiri 114 1979. Delta har därefter varit föremålför remissbehtindling. Med anledning av det sagda får jag till kommunminislernställa följande fråga: När avser statsrådet att lägga fram proposition oni denandliga vården vid sjukhus, kriminalvårdsanslalter m. m.? Meddelande om 1979/80:297 av EvertSvensson (s) till kommunminislern onr en plan för fråcor utveckling avstatens stöd lill trossamfunden: Med anledning av åretsbudgetproposition om stödet till trossamfunden (bil. 18, s. 98) vill jag tillkommunminislern rikta följande frågor: När kan begäran frän om en plan förutveckling av statens stöd till Irxissamfunden förväntas? Är kommunministern vidare beredd att ange efter vilkakriterier en sådan plan skall upprättas, dvs. vilket ekonomiskt mål planenskall ha och vilka kostnader som skall inräknas? 1979/80:298 av () lilljuslilieministern om användningen av journalistiskt material som bevis irättegångar: Polis och åklagare får spela inTV:s nyhetsprogram på videoband och sedan använda dessa som informationskälla ibrottmål och som bevis i rättegångar. Delta har slagitfast. Delta är ett allvarligt hot mot integriteten ochrättssäkerheten och kan allvarligt försvåra journalisters arbetsmöjligheter. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern; Vilka åtgärder ämnarjustitieministern vidta för all förhindra alt journalistiskt material användssom bevis i rättegångar? 1979/80:299av () lill kommunikafionsminislern orn statsbidrag till enskildväghållning: Enligt SFS 1979:788 förordnirrgenom statsbidrag till enskild väghållning anges bl. a. all bidrag lämnas för ensådan väg sorn inte är av ringa längd och som är ändamålsenlig med hänsyn tillövriga vägar, om kostnaderna för vägen är skäliga med hänsyn till nyttan avden. Verkställigheten av förordningen meddelas av statens vägverk, som i sinpraktiska tillämpning angivit att den nedre gränsen skall vara föratt bidrag skall kunna utgå. Detta innebär en skärpning i förhållande tilltidigare tillämpning. Enligt min uppfattning är det angeläget att rnan gör enmera flexibel tolkning och inte så strikt stannar för ett visst meterantal. Manmåste t. ex. ta sociala hänsyn till de grupper av sjuk- eller folkpensionärersom bor vid enskilda vägar och där avståndet kanske understiger . Fördessa människor är det viktigt all kunna bo kvar i sin bostad. Statsbidragetspelar därvid en betydande roll. Utan detta kanske man inte har ekonomiskaförutsättningar att klara av vägunderhållet och kan tvingas flytta ifrån sinbostad. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga kommunikationsministern Nr 73 om han är beredd alt medverka generösare tolkning iin den som nu Q j, , I tilliimpas vid beviljandet av slaisbidriig till enskild väghållning. §9K;inritr;u'Cii titskildcs . frtior '' '''~'"