prot · G30990 · 1979-12-31 00:00:00 — De sociala och ekonomiska bristerna i samhället får endirekt utslagsverkan på hur skolan fungerar för barnen. Orättvisorna isamhället konserveras ideligen och förs över till nya generationer. En annan undersökning, av 4 500 barn. Social segregation igrundskolan, visar att elever som kommer frän arbetarfamiljer har generelltsämre resultat och får sämre utbyte av skolan ur olika mätbara aspekter i allaslags skolor, både s. k, högstatusskolor och lägstatusskolor, medan barn frånhögre sociala skikt klarar sig generellt bättre. Som helhet liggerarbetarklassens barn under den genomsnittliga betygstrean. Ett annat resultat från denna undersökning är att grundskolanär kraftigt segregerad. Skolpolitik hänger med andra ord nära ihop medbostadspolitik och samhällsplanering över huvud taget. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga skolministern: 1, Vad tänker regeringengöra för att kompensera de negativt segregerade skolorna? 2, Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att motverka ytterligare utslagning av arbetarklassens barn i skolan? 1979/80:150aw (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder motinternationell diskriminering ay homosexuella: I sociala och ekonomiskakrisperioder uppstår regelmässigt en renässans för reaktionära idéer ochfördomar. Till den typ av fördomar som då brukar vinna utbredning pådet officiella och inofficiella planet hör fördomarna mot homosexualitet ochhomosexuella. Oljka former av sexualfientlig puritanism och förljugen moralismfungerar j sådana tider och lägen som ett redskap för krafter, som vill hindra insikt omsamhällskrisens verkliga orsaker. De spelar också stor roll som en Nr 90 psykologisk flykt för den okunnige undan den rädsla, som de samhälleliga Torsdaeen den krisfenomenen naturligt skapar. Det är motdenna bakgrund inan måste se de nya tillämpningsbestämmel- ser somFörenta staternas utrikesdepartement påbjudit i inre.se- ochviseringsärenden. Personer som är kända som homosexuella kan vägras - och harockså vägrats - inresa till . Denna praxis går tillbaka på enlag . som emellertid tillämpats på ett växlande sätt under årens lopp.Den nu införda praxis representerar en markerad skärpning av den amerikanskaregeringens attityd. Den handlande - eller snarare brist påhandlande - i dessa frågor ter sig ur många synvinklar anmärkningsvärt.Regeringsledamöter i gör med påfallande förkäriek uttalanden då detgäller andra länders brott mot internationella rättsprinciper och mänskligarättigheter. Kritiken utövas i många fall med all rätt - även om den oftastockså har slagsida. Sålunda är hänsynstaganden till regeringalltid tydliga. Enstaka övergrepp i vissa länder kritiseras medan massmord i andraförtigs. Homosexuella och homosexualitet diskrimineras i mångaländer, ofta i grova former. Veterligen har någon svensk regering aldriguttalat sig mot dessa övergrepp. De nya bestämmelserna för inresa i haremellertid försatt hela denna fråga i ett nytt läge. Det gäller här inte enbartallmänna kränkningar av mänskliga och medborgeriiga rättigheter. Det gäller enpraxis, som även riktar sig mot och kan drabba svenska medborgare. Det äralltså svenska intressen som berörs av de skärpta amerikanska bestämmelserna. Från nederländsk sida har denna fråga aktualiserats, ochden nederländska regeringen överväger att ta upp frågan i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna. Mot bakgrund av vad som inträffat vill jag ställa följandefrågor fill utrikesministern: 1, Ämnarutrikesministern framföra sin regerings protest till regeringmed anledning av den nya praxis för inresa till , och i så falli vilken form? 2, Ämnar densvenska regeringen ta upp denna fråga i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna eller stödja sådana initiativ från annat land? 3, Vad ämnarregeringen göra om den amerikanska diskrimineringen av homosexuella skulledrabba personer som har tjänst eller förtroendeuppdrag i internationellverksamhet eller i diplomatiska kåren? 1979/80:151 av () tilljordbruksministern om bilavgasernas hälso- och miljöeffekter: har vid ett flertaltillfällen diskuterat hälso- och miljöeffekterna av bilavgaserna. Våren 1979slog fast att man hos regeringen skulle begära snara ochverkningsfulla åtgärder mot bilavgasernas hälso- och miljöeffekter. Riksdagenunderströk vikten av att en tidsplan fastställs för en fullständigavveckling av blytillsatser i motorbensin. Detta mot bakgrund av krav i fleramotioner, där bilavgaserna med rätta påpekats vara ett av våra allvarligastemiljöproblem. Vi vet att trafiken är den största källan tillluftföroreningar. Luften i framförallt tätorterna påverkas påtagligt avbilavgaserna. Biltrafiken svarar i tätorterna för nästan all koloxid, över 90 %av kolväten och kväveoxider och av stoftet, och huvuddelen av debly- och benspyrénhalter som kan uppmätas på starkt trafikerade gator. Detfinns en på vetenskapliga grunder berättigad oro för hälso- och miljöeffekterav trafikavgaserna. a. att det pågåendeutredningsarbetet inte får leda till att man avstår från sådana åtgärder somredan nu kan och bör vidtas och underströk det angelägna i att verksamheteninriktas på att utarbeta konkreta förslag till åtgärder, syftande till en snabbförbättring av luftföroreningssituationen i de svårast drabbade tätorterna.Regeringen bör därför i lämplig ordning låta utarbeta ett samlatprogram för åtgärder mot bilavgasproblemen. Regeringen har därefter angett att blyfri regularbensinbör införas i . I avsikt att försöka bromsa beslut om blyfriregularbensin och effektivare kontroll av att biltillverkarna efterlevergällande avgasreningskrav har bilindustrin dels i uppvaktningar, dels iannonser i dagspressen men också i gemensamt agerande vid internationellakonferenser agerat och krävt att politikerna skall slå av på miljökraven.Argumentationen är i densamma som i övriga : Våra miljökrav ledertill arbetslöshet, går ut över samhällsekonomin, minskad bränsleförbrukning gårej att förena med blyfri bensin, enstaka länder skall inte i miljökrav gå föreEuropa i övrigt. Samtliga dessa argument kan tillbakavisas. Miljöministern har i detta läge valt att ge ett finger åtindustrin: "I ett ansträngt ekonomiskt läge blir det svårare att genomföraviktiga miljöförbättringar." Tidpunkten för när blyfri bensin skallinföras i kan t. ex. komma att skjutas upp av ekonomiska skäl. "Iett allt kärvare ekonomiskt läge är detta kanske inte det första vi kangenomföra", säger i . Det är knappast vad en orolig allmänhet väntar sig avhögste ansvarige ministern för miljön. Att ta ett ansträngt ekonomiskt lägetill intäkt för att vänta med av krävda miljöförbättrande åtgärdervisar en bristande förståelse för de stora hälso- och miljöproblem som bilarnaframför allt i tätortsregionerna för med sig. De allra flestabiltillverkare har motorer i produktion som klarar mycket lägre utsläppän vad vi f. n. kräver i . Såväl vid som utgörs 1/3 avmotorproduktionen av sådana motorer. Men dessa bilar med mindre avgaser exporteras.I stället för att rikta kraven mot bilindustrin och bensinbolagen, resp. attförhindra de miljonvinster som blyföretagen kan tillgodogöra sig viablytillsatsen i bensin, väljer miljöministern att falla undan. Bilindustrin kanoch bör ställa upp på svenska miljövårdskrav. Det är ministerns uppgift att motbakgrund av beställning formulera dessa miljövårdskrav. Mot bakgrund av det anförda ber jag att tillmiljövårdsminister få ställa följande frågor: Vilka är regeringens förslag till av begärda"snara och 'erkningsfulla åtgärder mot bilavgasers hälso- ochmiljöeffekter"? Hur ser regeringens tidsplan för en fullständig avvecklingav blytillsatser i motorbensin ut? Vilka av begärda "konkreta åtgärder syftandetill en snabb förbättring av luftföroreningssituationer i de svårast drabbadetätorterna" föreslår regeringen? § 13 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1979/80:341 av () till statsrådet om inrättande av högstadium inom i : Skolstyrelsen i har hosregeringen hemställt om inrättande av "glesbygdshögstadium" i Saxnäs.Framställningen har tillstyrkts av länsskol-nämnden i och avskolöverstyrelsen. Som motiv fill framställningen har anförts dels de långaskolresor som barnen i området nu tvingas till, dels det ansvar som samhälletiklätt sig genom etablering av gruvdrift i Stekenjokk. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetMogård ställa följande fråga: Är regeringen beredd att ställaerforderliga medel till förfogande för att högstadium skall kunna inrättas iSaxnäs? 1979/80:342av () till statsrådet om den framtida BB-vården vidvissa länsdelslasarett: Enligt uppgift kan man inteupprätthålla BB-vården vid vissa länsdelslasarett, t. ex. i , därföratt man saknar läkare med utbildning för denna vård. Man söker efter kirurgermed randutbildning i obstetrik och gynekologi. 5 protokoll 1979/80:87-93 Det måste anses klart otillfredsställande om vakans på enenstaka läkartjänst tvingar sjukvårdshuvudmannen att mot befolkningens viljacentralisera BB-vården. Medanledning av det anförda vill jag fråga sjukvårdsministern: statsrådetberedd att vidta åtgärder för att möjliggöra fortsatt BB-vård vidlänsdelslasarett? 1979/80:343 av (vpk) tilljordbruksministern om möjligheterna att leva kvar i glesbygdsbyar: På skogsgården Taråberg i Ramselebor en trebarnsfamilj. Familjen ingår i en bygemenskapvars mål är att bruka odlad jord och därmed få liv i glesbygden. Fasfighetenägs av , som genom vräkningsdom vill avhysa familjen frånden gård de börjat rusta upp och den mark de brutit och inhägnat. Ett förstaförsök till verkställande av vräkningen skedde i ,varvid kronofogden dock enligt egen utsago icke kunde fullfölja uppdraget pågrund av den stora folksamlingen på platsen. Orsaken till folksamlingen var attvräkningen upprört bygdens folk. Alltför många gårdar har lagts öde. Jag villfråga jordbruksministern: Är regeringen beredd att taga initiativ som innebär atträtten att leva vidare för byar i glesbygden ges företräde när den kommer ikonflikt med bolagsintressen? 1979/80:344 av (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder för att lösa Cypernfrågan: FN:s generalsekreterare har tagit initiativ till att återuppta förhandlingarna för attnå en acceptabel lösning på Cypernfrågan. Delar av är emellertidfortfarande ockuperade av turkiska trupper. Från turk-cypriotisk sida haråtgärder vidtagits som av grekiska delar av befolkningen har uppfattats somprovokationer och därmed försvårat förhandlingsläget. Genom att deltar i FN-övervakningen på harvi påtagit oss ett visst ansvar för händelseutvecklingen där och visat vårtintresse av en fredlig lösning som tillgodoser befolkningens demokratiskarättigheter. Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Vad avser regeringen göra för att motverka sådana åtgärdersom försvårar en lösning av Cypernfrågan i enlighet med FN:s strävanden? 1979/80:345av () till statsministern om utformningen av visstinformationsmaterial: Genom konsumentombudsmannen kanbrott mot marknadsföringslagen beivras. Därigenom säkras inte bara konsumentensrätt till riktig information om en vara, också producenten garanteras att hansprodukt inte används på ett otillbörligt sätt i ett konkurrerande företagsmarknadsföring. Enligt tryckfrihetsförordningen harvar och en rätt att ge ut i tryck vad han eller hon önskar. Enskild personeller organisation kan genom utformningen av t. ex. informationsmaterial gedetta en prägel av statlig eller information och därigenom grovtvilseleda mottagarna. Av tradition och erfarenhet betraktas nämligen offlciellinformation som betydelsefull. Medanledning av det anförda önskar jag fråga: Vilka krav bör ställas på tryckt information som utsändstill hushållen för att det klart skall framgå att materialet inte kommer frånofficiell myndighet? 1979/80:346av () till socialministern om sjukförsäkrings-förmånerna vidarbete i annat nordiskt land: Det är inte ovanligt att en jjersonär bosatt i ett nordiskt land men utför sitt arbete i ett annat. De nordiskaländerna träffade en överenskommelse om förmåner vidsjukdom, havandeskap och barnsbörd i vilken stadgas att den som är bosatt i ettav de fördragsslutande länderna men utför arbete som anställd i ett annat avländerna skall vara tillförsäkrad sjukpenning för anställningsinkomsten isysselsättningslandet. För en viss grupp människor tycks dock ingasjukförsäkringsförmåner gälla. Det gäller dem som är anställda, bosatta ochbetalar skatt i men utför sitt dagliga arbete iannat nordiskt land för svenskt företags räkning. Trots att företaget där de äranställda betalar lagstadgade sociala avgifter har den anställde inga möjligheteratt få ersättning vid sjukdom, havandeskap eller barnsbörd. Medanledning av detta önskar jag fråga socialministern: Anser statsrådet det riktigt att svensk person, anställdav svenskt företag och bosatt och beskattad i saknar möjlighet till ersättningvid sjukdom, havandeskap och barnsbörd, därför att han utför sitt arbete iannat nordiskt land? 1979/80:347 av () fillkommunikationsministern om Linjeflyg AB:s flygtrafik på vissa mindreflygplatser: har i dagarnaifrågasatt om det med hänsyn till redovisade förluster är möjligt attfortsättningsvis bedriva flygtrafik på ett antal flygplatser, bl. . på Kramforsflygplats. Då tillkommit av bl. a.regionalpolitiska skäl kommer därför en eventuell nedläggning av flygtrafikenatt få svåra regionalpolitiska följder. Jag villfråga kommunikationsministern: Vad avser statsrådet vidtaga för åtgärder för attsäkerställa en fortsatt flygtrafik på de flygplatser Linjeflyg ifrågasatt, bl.a. ? 1979/80:348av (c) till utrikesministern om arbetsförhållandena för densvenska nedrustningsdelegationen i : Den svenska nedrustningsdelegationeni har helt otillräckliga lokaliteter till sitt förfogande. Lokaliteternavar till fyllest när delegationen flyttade in i dem . Men underdenna tid har internationella engagemang intensifierats, vilket innebärständiga parallella möten och delegationer, med därav följande ökat behov avutrymme. De administrafiva uppgifterna har också ökat. Är utrikesministern beredd att medverka till att skyndsamtunderlätta arbetsförhållandena för den svenska nedrustningsdelegationenspersonal i detta avseende? 1979/80:349 av (c) till industriministern omåtgärder för att trygga sysselsättningen i : kommun arbetar på ettföredömligt sätt för att bevara och stärka sysselsättningen i kommunen. haremellertid flera företag råkat i svårigheter, både möbelfirman . Dessa företag sysselsätter tillsammans närmare300 personer. Företagskrisernahar orsakat oro bland de anställda. Är industriministern beredd att medverka till att tryggasysselsättningen för de anställda vid de båda företagen? 1979/80:350 av (vpk) tillkommunikationsministern om lämpligheten av ackordslön för transportfordonsförare: Trafiken börgöras så säker som möjligt. Trots detta förekommer att förare av vissatransportfordon har ackord som löneform - de kör alltså bil på ackord. Dettahar inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt kritiserats av deberörda. Mot denna bakgrund vill jag fråga kommunikationsministern: det förenligt med främjande av trafiksäkerheten attförare vid transporter med landsvägsfordon betalas med ackordslön? 1979/80:351av () till industriministern om åtgärder för att garanteraleveranser av råvara till : Sysselsättningen är på nyttallvarligt hotad vid i län. Ett 70-talanställda permitteras från . Härutöver vill ägarna,det danska företaget , minska produktionen genom övergång från fem tillfyra skift. Anledningen till driftstörningarna är brist på björkmassaved,beroende på begränsning i avverkning framför allt inom det privata skogsbruket. Redan förett år sedan uttalade Pappers avdelning farhågor för att denna situation skulle uppstå. Bristen på råvara utgör ettallvarligt hot mot hela företaget med sammanlagt 170 anställda. Genom attregeringen underlåtit att planera och styra har de anställda hamnat i dennaytterst besvärliga situation. För framtiden måste avverkningen inom skogen skepå ett sådant sätt att hänsyn tas till de anställdas rätt till arbete ochtrygghet. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågatill industriministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidtaga för att garanteraleveranserna av råvara till ? 1979/80:352av () till jordbruksministern om dumpningen avradioaktivt avfall i haven: Enligt tidningsuppgifterrapporterar det internationella kontrollorganet oroande halter av radioaktivitettill havs. En bidragande orsak till detta torde vara dumpning av s. k.lågaktivt avfall. detta år skall enligt samma källa ytterligare 5 800ton dumpas i . Med anledning av det anförda vill jag frågajordbruksministern: Ingår svenskaatomsopor i denna planerade dumpning? Om inte, hur hanteras dessa inom landet? Vilka åtgärderplaneras inom regeringen för att via internationella organ hejda ytterligaresådan nedsmutsning av haven? 1979/80:353 av () till statsrådet om statsanställdas rätt till deltidsarbete: Regeringen har utfärdat en nydeltidsförordning i stället för det cirkulär om deltidsarbete som tidigaregällde. I cirkuläret uttalades att det är angeläget attmyndigheterna utnyttjar möjligheterna att erbjuda deltidsarbete. Även i övrigtpräglades cirkuläret av en positiv inställning till att statens anställda skallkunna få sin arbetstid anpassad efter individuella behov. Sådana inslag saknas i den nya förordningen. Detförutskickas dock att ytterligare föreskrifter kan utfärdas av statensarbetsgivarverk. Jag berdärför att få fråga statsrådet : Vill statsrådet uttala att statliga myndigheter liksomtidigare bör underlätta för de anställda att få deltidsarbete? § 14 Kammaren åtskildes .