prot · G309101 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill i varje fall hinna säga såmycket att nog har utskottet tagit seriöst på motionen. Men att utskottet intehar kunnat avvakta ett utslag i försäkringsdomstolen tror jag man skallförklara bara med att inget utskott egentligen kan avvakta någonting. Vimåste försöka hålla kammarens tempo. En annan sak är att det faktiskt finns anledning att troatt den tolkning av bestämmelserna som utskottet beskriver - det fanns i varje fall da anledning att tro det - skall bli den vanliga tolkningen. Och utskottets skrivning , som också av allt att döma kommer att ställa sig bakom, bör ytterligare skjuta pä i den riktningen, så att man får detta uppklarat. Och i den mån det inte sker vill åtminstone jag hoppas att man skall kunna få det '59 Utbyggnad av föräldraförsäkringen, m. m. tillrättati samband med den utredning som vi här har hört talas om, eller i nästa etappav utbyggnaden av denna försäkring. () replik: Med anledning av vill jag säga att den förälder som har arbetat heltid och väljeratt arbeta halvtid får inte . Och sedan kan ju tremånader med halvtid inte bli mer än ett halvår-sex månader. Då är det kanskelitet fel att använda den årsinkomst som nämnde. Det är nämligen så att om jag redan arbetar vidden tidpunkt då jag föder barnet och har rätt till föräldrapenning enligtgarantibeloppet, då får jag . Men om jag arbetar heltid och gårned till halvtid, fär jag 18:50. Och går jag ned till tre fjärdedels tid blirdet en fjärdedel av garantibeloppet. Det borde kanske ha varit med iräkneexemplet. Det må vara rätt, som säger, att ni hördelöntagarorganisationerna. Det hade kanske också varit intressant att få höraderas reaktion, eftersom vi vet att hade en arbetsgrupp med täta ochnära kontakter med löntagarorganisationerna. De var, som jag också citerade, enpådrivande kraft- de hade lyssnat för att få veta vilka reformer människorbehövde - när vi fick den konstruktion som antogs när vi genomfördeföräldraförsäkringen enligt inkomstbortfallsprincipen från . När det gäller garantinivån för dem som inget arbete har villjag säga att det var socialdemokraterna som införde grundbeloppet. Det harlegat för lågt på grund av inflationen. Om man nu har höjt det till , såhar vi också vissa erinringar emot detta i utskottet. Beloppet bör kunna delasjämnt i fjärdedelar, som jag tidigare tog upp. Det var ett mycket olyckligtbelopp man stannade för, men vi hoppas som sagt på bättring. är kanskelättare, och var ju inne på det. NILSCARLSHAMRE (m) replik: är proffs på socialförsäkring,inte bara från socialförsäkringsutskottet utan också från iGöteborg. Jag hade väl inte trott att det så snart skulle inträffa att jag fickett nytt tillfälle att motsäga på själva hennes fackområde. Det finns inget arbetsvillkor för garantinivån. Man kan få37 kr. , även om man inte jobbar alls. Det är faktiskt en av finessernamed systemet. Bara om man skall ha ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen,skall det finnas en korrespondens mellan hur mycket ledigt man tar och hurmycket man får ut i pengar. Hur man skall ta ut garantinivån kan man självvälja. Antingen kan man ta ut hela garantinivån under det antal månader denräcker till, eller också kan man dela den i hälfter eller fjärdedelar och ta utden under dubbelt så många resp. fyra gånger så många månader. Man behöver intestanna hemma från jobbet ett visst antal timmar per dag för att bli berättigadtill garantinivån. DORISHÅVIK (s) replik: Jag skall försöka ta detta pedagogiskt. En hemmafru, som har rätt till hel föräldrapenning, får 37kr. En kvinna, som arbetar vid tiden för förlossningen ochfortsätter att arbeta halvtid samt har rätt att få den särskildaföräldrapenningen enligt garantinivån, får fortfarande . Men densom arbetar heltid och går ned till halvtid får . Där har viskillnaden i räkneexemplet. får fråga herrarna på bänken. Detstår i paragrafen tydligt att man får ut föräldrapenningen med ett belopp sommotsvarar hel, halv eller fjärdedels garantinivå. Det är helt beroende på hursituationen är då man skall ta ut detta grundbelopp. INGA (vpk): Om vi skulle lämna det tekniska ochmatematiska och övergå till det politiska, kan jag konstatera att det härhandlar om att införa ett vårdnadsbidrag, inte i sken av en föräldraförsäkringutan helt öppet. Det har alldeles bekräftats av , som ärregeringens representant i denna fråga. Jag tycker dock att det i ärlighetensnamn borde ha framgått också av propositionen att det är fråga om att införaett vårdnadsbidrag. i (fp): Jag skall avge en röstförklaring. Jag kommernämligen att biträda utskottsmajoritetens ståndpunkt - detta trots uttolkningar här i kammaren och trots att socialdemokraterna i sinmotion har ett bra förslag om individualisering av föräldraförsäkringen så attden delas av mammorna och papporna. Hon menade att om vi får störreekonomiska resurser, skall vi höja garantibeloppet men inte gå påinkomstbortfallsprincipen. Samma ståndpunkt hävdade alldelesnyss. Skulle och få rätt, innebär det en störrestelbenthet i systemet samt en ökad svårighet att själv variera sin arbetstid.Det skulle i praktiken få till effekt att männen blir kvar pä jobben ochkvinnorna blir hemma. Det förlorar både männen och barnen pä. För finns inte något stöd i propositionen eller hos utskottsmajoriteten.För del ser vi det beslut som skall tas som ett första steg moten utbyggnad enligt inkomstbortfallsprincipen. Något stöd från vår sida finnsinte för den principiella hållning för ett vårdnadsbidrag som . Vi har trots allt haft en utvecklingmot jämställdhet. Allt fler kvinnor har kommit ut på arbetsmarknaden, ochutvecklingen och utbyggnaden av föräldraförsäkringen enligtinkomstbortfallsprincipen har givit en inkomsttrygghet. Men fortfarande haromsorgen om barnen och omhändertagandet av hemmen framför allt blivit kvinnornasuppgift. Det gör att männen inte får del av den rikare dimension i tillvaronsom kontakter med det egna hemmet och de egna barnen ger. För barnen är detnödvändigt att ha kontakter med och förebilder i sina fäder. Utbyggnad av föräldraförsäkringen, m. m. 11 protokoll 1979/80:100-101 Utbyggnad av föräldraförsäkringen, m. m. Skall bli det årtionde då männen tar det fullaansvaret för barnen, då krävs att papporna utnyttjar föräldraförsäkringen. Densom inte under barnets första levnadsår knyter nära kontakter med sina barn kanaldrig ta igen den . Och vi vet ju att framför allt inom privata företag,av i och för sig förklarliga skäl, finns det ett tryck mot män att inteutnyttja föräldraförsäkringen. Att männen i mindre utsträckning utnyttjarföräldraförsäkringen försvårar i sin tur för kvinnorna på arbetsmarknaden.Arbetsgivarna vet att när de anställer en yngre kvinna är det en ''risk"att hon kommer att vara borta från arbetet för att vara hemma och vårda barn,men den risken behöver man inte ta med männen. Skall vi faen bättrejämställdhet på arbetsmarknaden, krävs det därför också att det blir regel attmännen utnyttjar föräldraförsäkringen. och jag har motionerat med krav på attriksdagen anhåller att regeringen undersöker pappornas möjligheter att ipraktiken utnyttja föräldraledigheten och att uttalar attföräldraförsäkringen bör individualiseras i större omfattning, om det visar sigatt pappornas ställning i föräldraförsäkringen i praktiken inte förbättras. Utskottet håller med om att det behöver undersökas vilkenjämställdhetseffekt föräldraförsäkringen har. Utskottet tar inte ställningtill om det sedan skall leda till en individualisering av föräldraförsäkringen.I den socialdemokratiska motionen finns en bra skiss till hur en sådanindividualisering skall kunna ske, även om det inte finns något specifiktyrkande just på denna punkt. Jag menar att om den undersökning som skall komma tillstånd visar att männen inte utnyttjar föräldraförsäkringen och att den börjantill högre utnyttjande från männens sida som finns inte snabbt utvecklastill att männen tar en långt större del i barnen och i familjelivet, då bör detleda till ett beslut här i om att föräldraförsäkringenindividualiseras. Det är ett beslut som i så fall bör komma . Vihar inte råd med till där männen inte tar ansvaret för barn ochfamilj. NILSCARLSHAMRE (m): Vi skall bara klara ut vad lagen faktisktsäger, och är det bäst att jag läser innantill. Det står på s. 4 i utskottetsbetänkande, 16 § lagen om föräldraförsäkring: "som anges i 13 § andra stycket"- dvs. de dagar som vi nu ökar ut försäkringen med - "utgår särskildföräldrapenning för dag, när förälder förvärvsarbetar högst tre fjärdedelar avnormal arbetstid, i enlighet med förälderns önskan med ett belopp som motsvararhel, halv eller fjärdedels garantinivå." Om man minskar sin arbetstid med en fjärdedel eller medhälften, så väljer man själv efter egen önskan om man för skall ta uthel. halv eller fjärdedels garantinivå från föräldraförsäkringen. Sedan är dethelt självklart att ersättningen räcker fyra gånger så , om man nöjersig med fjärdedelen, vilket jag dock inte tror att många gör. Väljer man att taut halv garantinivåfår man , och väljer man att ta ut en fjärdedels garantinivå Nr 101 får man 10kr. Beloppen är icke 18:50 resp. . inprogrammerad generositet hos en stor dator i . DORISHÅVIK (s): Det var just det som nu harsagt som jag talade om för . Det är bara om man sänker sin arbetstidmed , , som man får en något så när godkompensation. Men för låginkomsttagaren som arbetar eller bara enfjärdedel av tiden blir inte 19 resp. . någon kompensation som vikan ansluta oss till. Jag vill passa på tillfället att frän denna talarstol sägaatt jag med intresse har hört och i Stockholmdeklarera att de inte kommer att ställa upp på något vårdnadsbidrag. De harockså deklarerat att vi bör slå vakt om inkomstbortfallsprincipen. Jag noterardetta med stor tillfredsställelse och vill uttala att jag förstårderas vånda just . Utbyggnad av föräldraförsäkringen, m. m. () replik: Jag vet att är riktigt begåvad.Men i lagförslaget står inte det som påstår. Så fort man iarbetstid har gått ned den första fjärdedelen, från 8 , kan manjobba 6, 5,5, 4,5, 4, 3, 1 eller O timmar - det är likgiltigt. Manbestämmer själv hur mycket man vill jobba, och man bestämmer också själv om manför denna kvartstjänst, halva tjänst eller trekvartstjänst vill kompensera sigmed hel, halv eller kvarts föräldrapenning. () replik: Jag förstår attkammaren snart vill votera i detta ärende. Jag tror, även om jag inte kännermig speciellt smickrad över betyget, att det blir enklare om jag i lugn och ro sätter oss och läser lagen. Då skall vi räkna med papperoch penna, så får vi se vem som har rätt i detta fall. ERICREJDNELL (fp): Eftersom det tydligen är ganska svårt att fånågra klara besked från utskottet vill jag ånyo - vi har dock utskottetsordförande och utskottets talesman här - ställa följande fråga: Vad innefattasi begreppet "särskilda skäl", som krävs för att fadern skall ha rättatt utnyttja sina i samband med barns födelse även frånbarnets födelse har gått till ända? Med hänvisning till det konkreta exempel somjag relaterade skulle det vara intressant att höra vad utskottets talesmananser faller under bedömningen särskilda skäl. Det har sagts mig att utskottet inte har inhämtatuppgifter från försäkringsrätterna om hur mänga fall dessa har som gälleröverklagning av beslut i sådana här ärenden. Därmed har inte heller utskottetskaffat sig en Utbyggnad av fö räldrafö rsäk-ringen, rn. klar bildav hur många som drabbas av att bli vägrade denna ledighet. Just den kategorisom i första hand verkligen borde få chansen att utnyttja denna ledighet ställsutanför pä grund av denna byråkratiska tolkning. Jag hoppas att utskottets talesman kan ge ett besked omvad begreppet särskilda skäl inbegriper. Om ingen annan vill göra det skall jagförsöka ge ett besked. Begreppet särskilda skäl inbegriper bl. a. den situationsom omnämns i motionen, att barnet inte kommer hem från BB i vanlig tid därföratt det är sjukt och behöver ligga kvar på BB. Det är vad utskottet bl. a.menar med särskilda skäl. ERICREJDNELL (fp): Då är det förvånansvärt att utskottet intehar förtydligat dessa bestämmelser, så att också tjänstemännen påförsäkringskassorna kan tillämpa dem i praktiken. Man kan frånförsäkringskassorna plocka fram åtskilliga fall där denna tolkning inte hartillämpats. Det är beklagligt, och utskottet har enligt mitt förmenande tagitför lätt på sin uppgift när det gäller denna motion. Det var fråga om på vilket sätt man tolkardetta, och jag konstaterar bara att den beskrivning av "särskildaskäl"" som ger inte stämmer med verkligheten. Jag harhär ett fall från , och jag har ett annat fall från därman just har avvisat en fader som begärt att fä ut denna ersättning. Man harhänvisat till att det är barnet föddes, och då utgåringen ersättning. sade tidigare att kammaren inte har tid attvänta på några ärenden, och det är jag väl medveten om. Men här var det frågaom , enligt den uppgift som jag har inhämtat . Skulle det nuvara så att tolkningen är densamma som tidigare så står ytterligareen grupp föräldrar i denna situation - just de föräldrar som drabbas av andraskäl, t. ex. att barnen är sjuka eller födda för tidigt, med all den oro detinnebär. De drabbas också av den här byråkratiska omgången och går kanske misteom denna ersättning som föräldrar till friska barn får utan någon särskildomgång. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanSven Aspling begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande11 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 156 Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande11 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåDoris begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 156 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 4Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:32 med anledning av propositionen1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 i vadavser anslag inom industridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Medelstillskotttill regionala utvecklingsfonder, m. m. Regeringen hade i proposition 1979/80:101 bil. 8(industridepartementet) under punkt 1 (s. 39 f.) föreslagit attgodkänna av föredragande Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder, m. m. statsrådet förordade riktlinjer för garantigivning hos deregionala utvecklingsfonderna. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen /80:1023 av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 23 i ifrågavarande del) hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad som i motionen anförts angående verksamheten vid deregionala utvecklingsfonderna. Utskottet hemställde att skulle 1. med bifall tillpropositionen 1979/80:101 bil. 8 punkten I godkänna där angivna riktlinjer förgarantigivning hos de regionala utvecklingsfonderna, 2. avslå motionen 1979/80:1023yrkandet 23 i ifrågavarande del. Reservation hade avgivits av , , , , , (alla s) som ansett att utskottet bort hemställa (= utskottet), 2. med anledningav motionen 1979/80:1023 yrkandet 23 i ifrågavarande del som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört. Jag vill med anledning av näringsutskottetsbetänkande nr 32 ta upp några punkter som där behandlas. Det gäller främstmedelstillskott till de regionala utvecklingsfonderna under punkten B. Det är faktiskt så att vi i denna kammare - alltsåvåren 1979 - tog ett beslut, efter ett socialdemokratiskt initiativ, om att deregionala utvecklingsfondernas utlåningsmöjligheter skulle ökas genom att enstatlig kreditgaranti på 300 miljoner ställdes till fondernas förfogande. Industriministern har i den proposition som vi nubehandlar gått ifrån det ursprungliga förslaget i viss mån. Visserligen fårutvecklingsfonderna större ram, men fonderna skall själva teckna lånegarantinoch de har först i efterhand möjlighet att få en förlusttäckning från statenmed . Enligt det tidigare förslaget var meningen den att fondernamed en statlig garanti skulle ta upp lån i Investeringsbanken. De skulle ocksåkunna ta upp lån i exempelvis AP-fonderna. På det här sättet skulle utvecklingsfonderna ha störremöjlighet att ställa upp för de mindre och medelstora företagen. Vi vet att idagens läge har dessa företag stora svårigheter att få låna pengar. säger industriministern i propositionen att han räknarmed, att de belopp som fonderna enligt nuvarande reglerhar rätt att ställa som lånegaranti kommer att uppgå till en summa som skullemotsvara den som har uttalat sig för. I avvaktan på erfarenhet av hur det här systemet kommeratt fungera accepterar vi socialdemokrater t. v. detta förslag från industriministern.Men regeringen måste noga följa hur det föreslagna systemet fungerar ipraktiken. Vi väntar oss också en första redovisning till senast ibudgetpropositionen 1981. Om ändringar dä visar sig nödvändiga förutsätter viatt man tar hänsyn till vad beslutade . Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad till betänkandet. Medelstillskott till regionala utveck-ling.sfonder, m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. JOHANOLSSON (c): I detta utskottsbetänkande behandlas, förutommedelstillskott till utvecklingsfonderna, också en centermotion, där BirgittaHambraeus och har yrkat att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas för att satsningar på energisparande åtgärder inom näringslivetskall kunna fortsätta, så att ur energibesparingssynpunkt välmotiveradeprojekt kan genomföras. Ett enigt utskott har i anledning av motionen uttalatatt det finns starka skäl för regeringen att i positiv andra prövaindustriverkets förnyade framställning om ytterligare medel. Jag noterar dettamed tillfredsställelse och tror att man kan hysa goda förhoppningar om attregeringen skall efterkomma det uttalade önskemålet. Så till frågan om medelstillskott tillutvecklingsfonderna. Jag tycker att den här reservationen hör till de mer omotiverade.Såvitt jag kan förstå skulle allt vad som tas upp i reservationen ha kunnat tasin i utskottets majoritetsskrivning, men det gavs tydligen aldrig tillfälleatt resonera om en samskrivning. Man utelämnade ju i reservationen, klokt nog,det enda kontroversiella i motionen, nämligen den del där socialdemokraternahävdade att regeringen hade ringa intresse för småföretagens situation. Det ärju alldeles riktigt att den skrivningen i motionen var omotiverad. Det föreliggande förslaget visar, som många andra, attregeringen har vidtagit åtgärder för att främja de mindre och medelstoraföretagens verksamhet. Förslaget innebär att fonderna får teckna garantier förlån som företagen kan ta upp inom det ordinarie bankväsendet. Det fär man görainom en ram av av det egna kapitalet i fonderna. Regeringen har ocksåföreslagit att staten skall ersätta av eventuellt uppkomna förluster. Jagtycker att detta är ett ganska bra förslag. Det har flera fördelar. Med anledning av vad sade om attregeringen inte har efterkommit beslut vill jag säga attregeringen faktiskt fick i uppdrag av att närmare undersöka pä vilketsätt beslut om en garantigivning på 300 milj. kr. skulle utformas.Jag tycker som sagt att det föreliggande förslaget är bra och att det börprövas. Erfarenheten får sedan visa om det behöver justeras - det är alldelesgivet. På den punkten instämmer jag i vad sade här. Fondernafår nu ett ökat ansvar, och det var en av målsättningarna när man Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder, m. m. Man regionaliserar verksamheten och ger fonderna ettsjälvständigt ansvar. Man medverkar till att företagen kan få krediternasamlade i en och samma bank. Man stimulerar, vilket inte är minst viktigt,bankerna att engagera sig för de små företagen mer än vad de gjort . utredning häromsistens framgick att bankernas utlåning till småföretagen irelation till den totala utlåningen närmast hade minskat. De nu föreslagnaåtgärderna är ett sätt att knyta bankerna närmare företagen och att engageradem i denna verksamhet. Dessutom tror jag att samarbete mellan banker ochutvecklingsfonder är bra och att det stimuleras genom den här verksamheten.Utvecklingsfonderna avlastas också en rad administrativa problem. Vad gäller detta att man inte skulle uppnå enregionalisering av AP-fondens och investeringsfondens pengar vill jag säga attnår det gäller investeringsfonden så är denna verksamhet redan i gång. Av densenaste redovisningen vid Investeringsbankens sammanträde kundeman notera att 178 milj. kr. är utlånade i kombinationslån, där utvecklingsfondengår in med ett visst belopp och Investeringsbanken sedan fyller pä. Detta har,rationellt hanterat, visat sig vara en mycket bra form. Problemet är attInvesteringsbanken inte får den respons man önskar. Man vill låna ut merpengar. Man annonserar i sin egen tidning och erbjuder ökatengagemang i denna verksamhet. När det gäller AP-fonderna är väl frågan om man verkligenskall så att säga regionalisera AP-fondernas medel till riskkapital, som det juär fråga om här. Jag tror att de som har intressen i AP-fonderna kanske skullemotsätta sig en sådan utveckling. När Industrikredit lånar upp pengar iAP-fonderna är det ändå mot betryggande säkerhet i fastigheter o. d. Men jagkan erinra om att vi har uttalat oss för en femte AP-fond med speciellavillkor. Där kanske man då får möjlighet att tillgodose även småföretagen medAP-fondmedel. Jag vill,herr talman, med detta yrka bifall till utskottets förslag. Jag beklagar verkligen att inte utskottet kunde gå med på en gemensam skrivning i betänkandet, för motbakgrund av vad nu sade var ju den här reservationen helt onödig.Men det är bara att beklaga detta. talarom de pengarsomInvesteringsbanken vill låna ut. Men frågan gällde att vi ville ha en statliggaranti. Det var så att säga vitsen med vår motion. Utvecklingsfondernastidigare möjligheter att låna ut pengar och satsa riskvilligt kapital till förmånför de mindre och medelstora företagen skulle med en helt statlig garantiunderlättas. Det är möjligheten till en direkt utlåning som saknas i förslaget. JOHANOLSSON (c): Jag har inte avvisat någon propå om attskriva oss samman på den här punkten - det var ju omröstning utan vidarediskussion. Men jag vill säga att som reservationen är formulerad kan jag gottställa upp bakom den. Vi är juöverens om att regeringen bör pröva den här verksamheten i fortsättningen, ochjag tror inte att någonting i reservationen strider mot vad utskottsmajoritetenhar anfört. säger att det skulle vara bättre omstaten utfärdade dessa garantier, men jag tror att det är en felaktig slutsats.Det skulle innebära att utvecklingsfonderna skulle bedriva en bankrörelse avbetydligt större omfattning än den de nu har. F. n. kan de ge direktlån avmedel som ställts till förfogande av statsmakterna. Jämsides därmed ställerInvesteringsbanken upp, och man gör en gemensam utredning. Det är ju ettväldigt rationellt system.