prot · G309157 · 1979-12-31 00:00:00 — intressen,men de flesta av dessa organisationers medleminar är ju också Och så några ord ornskärgårdsbutikerna. Nog iir det väl i all sin dar ändå så atl maninte barti hiindlar på lördagseftermiddagar och på söndtigar i skärgårdsbutikerna.Om vi inför en affärslidskig lär sig väl svenska folkel inkl, turisterna delta och vet när butiken är slängd. förhållandenåker man ntiturliglvis in med bålen eller Företrädarnaför handeln vill tibsolut inte ha en affärstidsreglering med dispenser.Om vi sktill ha en affiirstitlsreglering skall det därför vara en sådan Frågan om affärslidslagens vartr eller intevara är föremål för debatt liksom den varit vid många tidigaretillfällen i ktimmaren. har vi haft motioner idel här iirendet att behandki. Det är inte barti här i som debatten har varitintensiv, utan både enskilda och olika organistitioner har vjirit och är starktengagerade i frågan. Del går inle att få en enlydig och klar bild av var deolika organisalionerna står i bedömningen av frågan om affiivstidslagensinförande. Det är sällan som man får en så splittrad bild av en fråga somfallet är här. Meningarna är delade inom de flesta organisationer, och äveninom myndigheter. Det gäller t, ex, beträffande , vissalänsstyrelser, styrelsen för och , Äveninom de politiska partierna har olika åsikter kommit lill uttryck. När den socialdemokratiska regeringen föreslog inte skulle förlänga affärstidslagen utan låta affärstiderna bli fria varockså meningarna delade, och flera olika förslag till lösningar fördes frtrm.Centerpartiet var till största delen för en förlängning av lagen . Endastfem av ledamöter röstade för regeringens förslag. Inom ansåg vi av olika skäl att fria affärstiderkunde få flera negativti effekter. Olika uppgifter visade t. ex. alt inångtibutiker kunde få ökade svårigheter, vilket hl. a. kunde resultera inedläggningar. De som i första hand då skulle drabbas vtir de små butikerna,och särskilt de som låg i glesbygd. har alltid slagit vakt om ocharbetat för dessa, varför omtanken om dem utgjorde ett viktigt skäl för oss attarbeta för en förlängning av affärstidslagen. Den försämrade service som man då befarade skulle bli enföljd av den 176 förutsedda ökningen avnedläggningarna skulle dessutom drabba konsu- rnenternaoch resultera i betydande svårigheter för många att klara sina inköp. Särskiltgäller detta äldre och handiktrppade sorn i hög grad är beroende av närservice. Och hur har det då blivit? Dess bättre h;ir erfarenheternasedan 1971 visat att de farhågor som vi den gången hyste inte har besannats.Taklen i nedläggningen av livsmedelsbutiker har avtagit. I tätorter harnyetablering skett av servicebutiker, sorn i stor utsträckning lever på långaöppettider. Eftersom dessa butiker är lokaliserade nära konsumenterna, betyderdenna utveckling alt dessa har fått en bättre service. Många små butiker ute i glesbygderna kan fortsätta sinverksamhet på grund av den utökning av försäljningen som sker underturistsäsongen. Ett förbud rnot förlängt öppethållande skulle äventyra derasexistens och medföra olägenheter både för turisterna och för den fastabefolkningen. Priserna i söndagsöppna butiker ligger enligtaffärstidskommittén under priserna i övriga dagligvarubutiker. Konsumenternafår genom fria affärstider ökad valfrihet när det gäller tid för inköp. Manfår också lättare att välja den typ av inköpsställe som man tycker är bäst. Enligt uppgifter som kommit oss till del har inteomfattningen av söndagsöppna butiker ökat, utan det verkar som orn enstabilisering har inträtt. Därför kommer ett beslut om fortsatt frittöppethållande inte att innebära någon drastisk förändring. Tvärtom är det såatt orn den socialdemokratiska reservationen skulle vinna i omröstningen skulledet få stora och svåra konsekvenser för handeln och även för många konsumenter.Detta är något som handelsministern belyst mycket ingående i sitt anförande, sådet finns inte anledning att ta upp det ytterligare, I den debatt som just nu förs bland allmänheten har mångaerinrat om dessa konsekvenser. En av dem är tidningen chefredaktör , sorn i en ledare pekat på flera negativa konsekvenser som skulleuppstå om vi fick en ny affärslidslag. Tidningen har även gjorl enundersökning om konsumenternas önskemål orn öppethållande. Resultatet av dennaundersökning visar att viktiga konsumentönskemål skulle trängas tillbaka om denav socialdemokraterna föreslagna lagen genomförs. Håll öppet för konsumenterna,manar , och det är en maning som jag kan instämma i. De handelsanställdas synpunkter måste man givetvis beaktaoch se till att de inte får försämrade förhållanden. Enligt affärstidskommitténhar inte de fria affärstiderna haft någon starkt negativ effekt på dehandelsanställdas förhållanden. Arbetstiden på övertid och obekväm tid har t,ex, för den fast anställda personalen vid varuhus minskat de friaaffärstiderna gällt. För många människor utgör dessutom arbetet i butiker medsöndagsöppet en värdefull möjlighet att få en viss inkomstförstärkning genomdeltidsarbete. Det rör sig ofta om personer som inte har möjlighet att få ettfast yrkesarbete, t, ex, kvinnor som inte kan få arbete på rimligt avstånd frånbostadsorten eller ungdomar som önskar få ett jobb vid sidan av sina studier, Herrlalman!Man kan inte förbjuda all detaljhandel eller sena 12 protokoll 1979/80:156-157 Nr 157 kvällar. Det är alla överens om.Men hur skall man bestämma vtid som får Torsdagenden ''"'' öppet? Vilket skall varautslagsgivande för ett beslut om öppethållande 29 maj1980 '"'' '"' ' konsumenternas behov, de anställdas önskemål eller andra intressen som skall vara avgörande? Affärstidsreglering Risken är storatt man hamnar i orimligt krångliga bestämmelser om slalsinakterna skallbestäinma vilka butiker som får vara öppna och vilka varor som får säljas påsöndagar. Får man t, ex, sälja läsk men inle mjölk, choklad men inte bröd? År1971 när affärstidslagen upphörde var just det krångel och den byråkrati somden skapade ett avgörande skäl för titt den skulle slopas. Jag är övertygad omall genom att återinföra affärslidslagen skulle vi återigen skapa ett mycketkrångligt förfarande och en ökad byråkrati. Målsättningen måste vara titt istället arbeta för en minskning av onödig byråkrati. Dessutom är det viktigtatt man inte skapar kigar som i onödan inskränker den enskilda människanshandlingsfrihet, Atl själv kunuf ta ansvar för sin egen person och sina egnabehov är en viktig grund i konsumentpolitiken. Det finns mångti människor som har behov av att butikernaär öppna utöver ordinarie arbetstid. Deskulle få en betydligt minskad serviceom man genom titt återinföra affärstidslagen skulle tvinga dem att göra sintinödvändiga uppköp i kiosker och då vara hänvisade till deras begränsadesortiment. Dessutom finns det en del konsumenter som av olika anledningarväljer att handla . Även om jag personligen anser alt nitin kan användasöndagen på elt betydligt bättre sätt, som ger mer utbyte iin att trängas ivaruhus och butiker, så har jag respekt för att andra människor har andra behovoch andra värderingar. Inom har vi noga tagit del av deerfarenheter som vunnits sedan affärstidslagen upphörde. Vi har funnit att idagens situation skulle ett återinförande av lagen skapa ökad byråkrati, ettkrångligt förfarande med dispenser och undantag samt en betydligt sämre serviceför inånga konsumenter, Med de motiveringar som jag har framfört yrkarjag bifall till hemställan i näringsutskoltets betänkande 62, I detta anförande instämde JohanOlsson och (båda c), Kristna människor har talat med mig underårens lopp och sagt: Kan ni inte göra något åt detta rned att affärerna äröppna ? Jag brukar svara, att jag undviker sorn regel atl gå in idebatten i frågor som inte r'ör de områden som jag närmast brukar bevaka ochdär jag motionerar. Den fråga som vi nu behandlar gäller emellertid mycketstora sammanhang: vårt folks hälsa och framtid. Jag vill gärna lägga någraprincipiella synpunkter pä detta. är gjord för människan. Den bibliska definitionenär klar. Sabbat - söndag -vilodag. Del innebär avbrott i en räcka grå vardagar.Enformigt tungt slit eller kanske arbete som man gärna gjorde rnen som dock sågså ändlöst ut. Då korn kristendomen med söndagen. Det innebar frigörelse. Vadhar inte sabbatsvilan betytt för människor och djur! T. o. rn. dragaren är rnedi budet, och främlingen och trälen. Kristendomen gav oss söndagen. Hedendomenvek - bort slavtid, bort träldom, bort förnedring. är gjord för människan. En forskare i modern tidhar funnit det. Han har inte gått ut från teologin utan från medicinen. I bokenMan unknown - Den okända människan - säger atthans vetenskapliga arbete har givit vid handen atl människan är konstruerad fören rytm och en vilodag. Alt göra våld på denna skapelsensordning är mycket farligt. Vi möter allt oftare den sönderbrutna människan, enprodukt av en vantro sorn uppfattar de eviga buden, tillvarons grundstenar,sorn godtyckliga, som temporära och föråldrade-ja. kanske renl av somonödiga. Det är den falska frigörelsen från buden, t, ex. från budet: Tänk påsabbatsdagen så att du den. Dagens trasiga människa i den s. k. välfärdsstaten är utanro, utan vila. utan söndag och mycket ofta utan hälsa. Ordet hälsa är mycketintressant -det har samband med ordet hel. Man bryter inte ostraffatskapelsens ordning. är i många avseenden det sjukalandet. Jag har med mig ett par klipp från fredags- och lördagsnumrenav tidningen . Där finns annonser inför . I enstår det: ""Morsdagsöppet." I en annan annons står det;"Välkommen till Servus -livsmedelsbutiken som står till Din tjänst bådevardagar och helgdagar till ." Servus har fem butiker i , två iSkellefteå och en i vardera och . Varför nämner man ordet helgdag i en så vansinnig annons?Helg-det kan inte ha att göra med affärer, med Servus eller med denblomsterhandel som annonserade. Det finns ingen helg mer. Det är samma marknadjämt, samma rusch. Mors dag-väldigt fint! Mor jobbar och moreller far eller bägge är ute och shoppar. Det är hemmens splittring - ingagemensamma måltider, ingen helg tillsammans. Underligt är det inte att barnenblir som de blir - polisen och sociala myndigheter måste kopplas in. Allt hänger på att vi har tagit bort buden, alla buden,och inte satt något annat i stället. Vi skall ut och shoppa -vardagarna räcker inte till. Jag är för söndagsöppet - i kyrkan och ihemmet. Men jag är för söndagsstängt i övrigt. Jag är emot idrott och arbete påsöndagen. Men så frågar jag: Lagstiftning - kan det hjälpa? Vill svenska folket inte egentligen ha det så här? Man vill fortsätta ochköra rakt mot katastrofen. Det sekulariserade folket, det areligiösa ellerantireligiösa samhället, det okristna, kan väl inte återgå till sabbatsvilanoch söndagsron? Ja, jag ställer frågan. För mig ter det sig så att man intevill det. Nr 157 Om de handelsanställda vill, så kande väl slippa att ha vtirdag i Torsdigen den veckan, förmodar jag. Ingen kan tvinga mig till jobba på en söndtig!Ingen mai1980 handelsanställd behöver görti detom h;in verkligen vill ha stibbatsro. Kooperationen, som j;ig i mycket beundrar, iir en folkrörelse. Vad skulle det då tjäna till alt rned lag tvinga dem frånsin vilja? J;ig ktin säga alt jag tycker att mycket av det som handelsministernsiide var fint, J;ig kan inte dela alla hans värderingar. Men förmodligenskulle man bara uppleva det som mera krångel, om man fick en affärstidslag. Jag har sett på reservationen till belänkande 62, Innanjiig såg vad den innebar och innan jag hade liist betänkandet hade jag tänktalt jag skulle kunna rösta på den. Men så frågar jag; Vad hiinder ornreservationen når flertal vid röstningen ? Blir det då den söndagsro somj;ig anser alt svenska folket behöver? F, ö, såg jag i en tidning att t, o, m, professor , som förmodligen inte är pielist som j;ig, anser alt hadeväldigt rätt i detta med sabbatsvilan, - Nå, del var en parentes. Om nu inte svenska folkel vill, får vi då söndagsro medtvång? Jag anser för min del att en annan sektor av marknaden då kommer atlgynnas i stiillet. Vi slussar bara kunderna över till bensinhandeln ochkioskerna. Vore folkmajoriteten väckt inför vad som sker i detsarnhiille som bryts sönder, skulle den ju bojkotta marknaderna,sjudagarshandelns helgdel. Är de flesta svenskar beredda titt låta utförsrutschandetfortsätta i rusningen in i det nya slaveriet, ulan rast. utan helg,utiin söndag, ultin frid - då torde ett demokratiskt parlament inte kunna annatän böja sig för majoriteten. Finns det ingen , giiller inte hans lagar, ärju människans vilja det högsta, det absoluta. Majoriteten är ju gud i Sverige.Då kan vi inte hiivda sabbatsbudet. Men sorn håller jag på det. Enkristen handlar inte . Det är helt otänkbart. Han behöver söndagenför anntil. Han är fri. Jag kan ta en bild från resa. som jag hoppas altalla riksdagsmän har läst - om inte, skall ni gå och sktiffa den och läsa den.Det finns diir en liten bild av hur pilgrimerna kommer till fåfängans marknad istaden , De blir där erbjudna en mängd saker. De stoppar fingrtirnai bägge öronen, för de har bara affärer med himlen. gäller det väl intevanlig handel, men i alla fall, - Vi bryr oss inte om att det iir söndagsöppet. Jag anser att jag måste rösta med utskottet-av tvåonda ting väljer jag det minst onda. Jag är också fiende lill krångel. Men dendag svenskil folket vill ha en lag som verkligen främjar dess bästa eller villgå in för en stil som gör alt människan håller, den dagen försvinnersöndagsöppet. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den sorn vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 62 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäLilly begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utbildning för undervisningsyrken, m. m. § 3 Utbildning för undervisningsyrken, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:33 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till utbildning för undervisningsyrken, m. m., jämte motioner samtpropositionen 1979/80:116 såvitt gäller fastställande av planeringsramar förvårdlärarlinjen, m. m. I proposition 1979/80:100 bil. 12() hade regeringen dels underpunkten D 8 (s. 442-473) föreslagit att 1. bemyndigaregeringen eller myndighet som regeringen bestämde atl göra omfördelningar ivad gällde antagningsplatser på hemspråkslärarlinjen och bestämma för vilkaspråkgrupper utbildningen skulle anordnas enligt vad som förordats ipropositionen. 2. fastställaplaneringsramar enligt vad som förordats i propositionen. 3. bemyndigaregeringen att besluta om huvudmannaskap för frilidspeda-gogutbildning, Utbildning för undervisningsyrken för budgetåret1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . dels under punkten D 30 (s.542-543) föreslagit att till Ersättningtill vissa lärarkandidaterför /81 anvisa ett förslagsanslag av . Sedermera hade regeringen i proposition 1979/80:116 bil. 2() föreslagit bl. 1. med ändring i förhållande till regeringens förslag iproposition 1979/80:100 bil. 12 fastställa planeringsramar för vårdliirarlinjenenligt vad Utbildning för undervisningsyrken, m. m. som förordatsi proposition 1979/80:116, 2. till Utbildning för undervisningsyrken /81, utöver vad regeringen föreslagit i proposition 1979/80:100 bil, 12, anvisa ytterligare ,. 3, till Ersättning till vissa lärarkandidater /81. utöver vad regeringen föreslagit i proposition 1979/80:100 bil, 12. anvisa ytterligare . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:377 av m. fl. (m), vari yrkats attriksdagen beslutade uttala att intagning till lågstadielärarutbildning bordeåterupptas med 24 platser oeh att antagning till förskollärarutbildningborde minskas med 30 platser vid högskolan i från läsåret1980/81, 1979/80:520 av m. fl. (s), vari såvitt nu var ifråga yrkats 6, att riksdagenbeslutade fastställa planeringsramar för sektorn för utbildning förundervisningsyrken i enlighet med vad som anförts i motionen, 7, att riksdagenbeslutade atl till Utbildning för undervisningsyrken för /81anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (1 296000-H648 000+648 000-1-506 0()()-hl54 000-276 000-F 2 . )förhöjt förslagsanslag av , 8, att riksdagenbeslutade att till Ersättning till vissa lärarkandidater för /81anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med , (1 565000-h521 ,) förhöjt förslagsanslag av ,, 9, alt riksdagenbeslutade bemyndiga regeringen att öka planeringsramen för ärnneslärarlinjen ienlighet rned vad sorn anförts i motionen, 10, att beslutade som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om reaktiveringsålgärder för olika lärargrupper. 1979/80:661 av m, fl, (s), såvitt nu var ifråga (yrkande 1979/80:666 av och (båda in), 1979/80:667 av Per Stenmarck ochRune (båda rn), såvitt nu var i fråga (yrkande 2), 1979/80:880 av ochEinar (båda c), vari yrkats att beslutade hos regeringenbegära att högskolan i fick återuppta lågstadielärarutbildningenmed 24 platser , sorn förskollärarutbildningen vid sammahögskola minskades med 30 platser. 1979/80:885 av m. fl. (s. vpk). 1979/80:887 av (),vari yrkats att beslutade att Nr 157 som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående den lärarutbildning inom GRUNDVUX (grundutbildning för vuxna), 1979/80:891av och (båda m), 1979/80:1279av m. fl. (c. s. m, fp). 1979/80:1282av m, fl, (s), 1979/80:1290av Brifta Hammarbäcken m, fl, (c, ni, fp) 1979/80:1296av (), 1979/80:1299av och Hans Nyhage (båda m), 1979/80:13)7av m, fl, (s), 1979/80:1318 av m, fl, (vpk), vari yrkatsl.att med ändring av propositionen 1979/80:100 under D 8, Utbildningför undervisningsyrken anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med12 . förhöjt belopp, i syfte att öka intagningen tillförskollärarutbildningen med 650 elever och till fritidspedagogutbildningen med350 elever, 2. att skulle uttala sig för att hos regeringenhemställa om förslag innebärande a) attutbildningskapaciteten i vad gällde förskollärare under de följande fem årenborde uppgå till ett genomsnitt av 10 000, b) attutbildningskapaciteten i vad gällde fritidspedagoger under de följande fem årenborde uppgå till ett genomsnitt av 5 000 elever, c) attutbildningstiden för förskollärare och fritidspedagoger borde vara , medvarvad teori och praktik i enlighet med vad som anförts i motionen, d) att kommunerna borde vara skyldiga att tillse attpersonalen skulle erhålla möjlighet till årlig fortbildning och att statsbidragborde utgå för denna verksamhet, e) att de som hade anställning inom utbildningsyrkenamen saknade formell kompetens borde ges möjlighet att genomgå utbildningen och att för denna kategori ersättning skulle utgå motsvarande full lön, 1979/80:1528 av och (bådac), 1979/80:1695 av ochLena (båda s), vari yrkats atl beslutade anhålla attregeringen i tilläggsbudget lade fram ett samlat åtgärdsprogram föratt minska bristen på musiklärare i i enlighet med vad som anförtsi motionen. Utbildning för undervisningsyrken, in. Utbildning för undervisningsyrken, m. m. 1979/80:1705av m, fl, (m, c, fp) och 1979/80:1892 av m,fl, (vpk), såvitt nu var i fråga (yrkande 1, att riksdagenbemyndigade regeringen att besluta om huvudmannaskap för fritidspedagogutbildningen, 2, att riksdagenmed avslag på motion 1979/80:1318 yrkande 1 i denna del fastställdeplaneringsram för fritidspedagoglinjen enligt vad som förordats i proposition1979/80:100, 3, att riksdagenbeträffande dimensioneringen av fritidspedagoglinjen åren 1981/82-1985/86skulle avslå motion 1979/80:1318 yrkande 2 b, 4, att riksdagenbemyndigade regeringen eller myndighet som regeringen bestämde att göraomfördelningar i vad gällde antagningsplatser på hemspråkslärarlinjen ochbestämma för vilka språkgrupper utbildningen skulle kunna anordnas enligt vadsom förordats i proposition 1979/80:100, 5, att riksdagenmed avslag på motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för hernspråkslärarlinjen enligt vad som förordats i proposition1979/80:100, 6, att riksdagenmed avslag på motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för industri- och hantverkslärarlinjen enligt vad som förordats iproposition 1979/80:100, 7, att riksdagenbeträffande lågstadielärarutbildning i /82 medanledning av motionerna 1979/80:377 och 1979/80:880, båda motionerna i dennadel, som sin niening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 8, att beträffandeden särskilda utbildningen av lågstadielärare med finska sorn modersmål medavslag på motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del godkände vad som förordats iproposition 1979/80:100, 9, att riksdagenmed avslag på motion 1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställdeplaneringsram för lågsladielärarlinjen enligt vad som förordats i proposition1979/80:100, 10, att med avslag påmotionerna 1979/80:377, 1979/80:520 yrkande 6, 1979/80:880 och 1979/80:1318yrkande 1, samtliga motioner i denna del, fastställde planeringsram förförskollärarlinjen enligt vad som förordats i proposition 1979/80:100. 11, att beträffandedimensioneringen av förskollärarlinjen åren 1981/82-1985/86 skulle avslå motion1979/80:1318 yrkande 2 a, 12, att med avslag på motion1979/80:1282 fastställde planeringsram för slöjdlärarlinjen enligt vad somförordals i proposition 1979/ 80:100, 13, att rned avslag på motion1979/80:520 yrkande 6 i denna del fastställde planeringsram för studie- ochyrkesorienteringslinjen enligt vad som förordats i proposition 1979/80:100, 14, att med avslag påmotionerna 1979/80:520 yrkande 6 i denna del,1979/80:1296 och 1979/80:1705 i denna del samt med anledning av proposition1979/80:100 fastställde planeringsram för vårdlärarlinjen enligt vad somförordats'i proposition 1979/80:116, 15. att beträffande permanentvårdlärarutbildning i skulle avslå motionerna 1979/80:885 yrkande 3 och1979/80:1705 i denna del, 16. att med avslag på motion1979/80:885 yrkande 4 fastställde planeringsramar för ämneslärarlinjerna enligtvad som förordats i proposition 1979/80:100, 17. att beträffandebemyndigande för regeringen att ändra dimensioneringen av antagningskapacitelenför den praktisk-pedagogiska utbildningen inom ämneslärarlinjerna skulle avslåmotion 1979/80:520 yrkande 9. 18. att beträffande vissautbildningsåtgärder för att minska bristen på behöriga lärar'e i teoretiskaämnen med avslag på motion 1979/80:520 yrkande 6 godkände vad sorn förordats iproposition 1979/ 80:100, 19. att beträffandepraktisk-pedagogisk utbildning skulle avslå mofionerna 1979/80:885 yrkande 5och 1979/80:1290. 20. att fastställde planeringsramar i övrigtenligt vad som förordats i proposition 1979/80:100, 21. att med anledning avproposition 1979/80:100 och med bifall fill proposifion 1979/80:116 samt medavslag på motionerna 1979/80:520 yrkande 7 oeh 1979/80:1318 yrkande 1 i dennadel till Utbildning för undervisningsyrken för /81 anvisade ettreservationsanslag av ,, 22. atl beträffandereaktiveringsåtgärder för lärare skulle avslå motion 1979/80:520 yrkande 10, 23. att beträffande bristenpå lärare för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel skulle avslå motion1979/80:1299. 24. atl beträffande bristenpå behöriga musikliirare i med anledning av motion 1979/80:1695som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. 25. att beträffande framtidalokalisering av utbildning av mellanstadielärare och speciallärare lill Örebroskulle avslå motion 1979/ 80:885 yrkandena 1 och 2, 26. att beträffande framtidalokalisering av viss lärarutbildning i m. m. skulle avslå motionerna1979/80:891 och 1979/80:1317. 27. att beträffandevårdlärarutbildning för skötare och undersköterskor skulle avslå motion 1979/80:661yrkande 2, 28. att beträffandebehörighetsgivande kurser för lärare med utländsk utbildning skulle avslåmotion 1979/80:667 yrkande 2,