prot · G309113 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är inte alls så som IngaLantz säger, att det ligger långt fram i tiden, för läser manutskottsbetänkandet rätt finner man att det klart och tydligt står attbyggforskningsrådet i anslagsframställningen för /82 kornmer attöverväga om ytterligare medel behövs. Till slut, herr talman, är det jupå det viset att den samhällsekonomiska situationen är sådan att man intehar möjlighet att utan vidare plocka fram 25 miljoner här och 25 miljoner där.Därför har utskottet enhälligt avstyrkt motionen, och med det anförda ber jag attfå yrka bifall till utskottets hemställan. INGA (vpk): och jag har ju tidigarediskuterat den här frågan, och jag vet vad han har för syn på boendeformer överhuvud taget och att han inte är speciellt intresserad av kollektivaboendeformer. Sedan är det ju inte så att det.redan finns en massa sådana härkollektivhus. Det finns en massa människor som har kämpat för att på olika sättgå samman och bo kollektivt, men varken finansieringsfrågan eller andrapraktiska frågor har lösts för den här typen av boende. De kollektivhus somfinns och de som är under projektering, bl. a. i , är alldeles för få.Det behövs många fler typer av kollektiva boendeformer, och vi måste alltså fåihop pengar till att forska fram alternativa former. Det pågar, säger , viss forskning. Ja, jagvill verkligen betona ordet viss. Det pågår viss forskning, men den är heltotillräcklig om man skall komma någonstans i den här frågan. Det finnsförutsättningar för att många människor vill bo på ett annat sätt än dettraditionella. Det är självklart, eftersom förutsättningarna för människornassätt att leva ju har förändrats . Bara den undersökning som mangjort i och som visar att skulle vilja bo kollektivtbekräftar att det finns en mycket stor efterfrågan på den här typen av boende. Jag tycker att det minsta man kan göra är att beviljadessa 25 milj. kr., så att en forskning på detta område kommer i gång. Vi harinte råd att vänta ens till 1981/82. Det är inte alls säkert att det då kommerfram några pengar. Utskottet talarom "överväganden", men pengarnabehövs, de behövs för att man skall komma fram till något resultat närdet gäller kollektiva boendeformer. Min inställning fill kollektivt boende är mycket enkel ochklar. Den har jag deklarerat här i kammaren. Vi inom moderatasamlingspartiet anser att det skall råda valfrihet på bostadsmarknaden och dåingår naturligtvis också tillgång till den här formen av boende för dem som ärintresserade av att pröva det. När det gäller pengarna skiljer sigInga Lantz och min uppfattning åt, herr talman. Vi som har att ta ansvaret förekonomin måste se till att det handlar om verkliga sedlar som finns isinnevärlden och inte bara om siffror som det alltid gör när ochhennes partivänner pratar om pengar. INGA (vpk): Det skall råda valfrihet mellan olikaboendeformer, säger . Sanningen är den att för den härboendeformen råder ingen som helst valfrihet. De praktiska förutsättningarnaför finansiering och för att starta byggande av den här typen av bostäder finnsinte. I för man en kamp för att behålla de kollektivhus som finns,därför att det är privata finansieringsintressen som ligger i botten för bristenpå . Någon valfrihet att bo kollektivt finns verkligen inte. Sedan kommer tjatet om pengar och att vi inte har någrapengar i vårt samhälle. Jag hävdar motsatsen. Jag hävdar att är ettmycket rikt land och att det finns pengar för bl. a. sådana här ändamål. Mendet är också en fråga om vilken fördelningspolitik och vilken ekonomisk politikman vill föra. Vi har så diametralt motsatta uppfattningar om vad man skallprioritera i ett samhälle att det skulle föra för långt att ta upp den debattenhär . Överläggningen var härmed avslutad. Motionstider, m. m. Mom. {-3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 584 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanInga Lantz begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkande 17 mom. 4röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 584 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. 1979/80:19med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till kommuiidepartementet m. m. 1979/80:20 med anledning avpropositionen 1979/80:100 i vad avser anslag till m., jämte motioner Kammairen biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 23 På förslag av tredje vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. § 24Motionstider, m. m. TREDJE VICE TALMANNEN: Till kammarens ledamöter har utdelats en stencileradsammanställning varav framgår vilka dagar motioner sist får väckas medanledning av de propositioner som avlämnats t. o. m. . Propositioner som lämnas till under påskveckankommer i vanlig ordn ing att delas i facken så snart delningsupplaga finnstillgänglig. som gjortframställning därom genom anteckning på en i kammarfoajén Nr 113 utlagd lista får dessutom propositionerna sända till hemadressen. § 25Tidpunkt för justering av kammarens protokoll TREDJE VICE TALMANNEN: Protokollen för kammarens sammanträden kommeratt justeras . Tidpunktför justering av kammarens protokoll § 26Anmäldes och bordlades 1979/80:119om preskriptionslag, m. m. 1979/80:122om ordningsvakter och bevakningsföretag 1979/80:125 med förslag omtilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 1979/80:126om arbetsmiljön på örlogsfartyg, m. m. 1979/80:134 med förslag tillorganisation av verksamheten vid . Musikmuseetoch Svenskt musikhistoriskt arkiv 1979/80:152om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1979/80:153 om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 1979/80:163 medförslagom upphävandeav lagen (1975:171) om förbud mot nedsmältning av mynt § 27 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:1955av m. fl. med anledning av proposition1979/80:105 om ny instansordning i kommu-nalbesvärsmål § 28 Anmäldes och bordlades 1979/80:41 med anledning avpropositionerna 1979/80:100 bilaga 12 såvitt avser stöd till dagspressen,organisationstidskrifter samt tidningar på andra språk än svenska m, m, och1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 bilaga 3 såvitt avser stöd till dagspressen jämte motioner 1979/80:43med anledning av motioner i vissa vallagsfrågor m, m. 1979/80:27 med anledning avmotioner om skattepolitikens inriktning m, m. 1979/80:27 med anledning avpropositionen 1979/80:46 om internationella transporter av lik 1979/80:20med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till forskning och forskarutbildning jämte motioner1979/80:21 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gäller anslag till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m, m. jämte 1979/80:35 med anledning av motioner om syntetiskadrivmedel § 29 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1979/80:170av () till utrikesministern om biståndsprojekts effekter påmiljön: I en analys av den svenskabiståndsplaneringen, gjord av två u-landsekologer för ochutveckling i , kritiseras SIDA för att inte tillräckligt uppmärksammamiljöplanering och utbildning i miljöfrågor. Enligt rapporten, som kommenteratsi svensk press, saknas uppföljning och utvärdering av hur enskildabiståndsprojekt påverkar den totala miljön. Det måste understrykas att allt utvecklings- ochbiståndssamarbete skall bedrivas inom ramen för mottagarlandets egna önskemål.Men det bör också betonas att utvecklingsländerna måste ges möjligheter att utvecklasutifrån ekologiska förutsättningar och utan att miljö och natur föröds. Vimåste vara helt på det klara med de sociala, ekologiska och kulturellakonsekvenserna av den teknik vi är med om att införa i andra delar av världen.Därför borde, enligt min mening, ekologisk balans införas som ett femte mål förden svenska biståndspolitiken. Det svenska biståndet måste få en sådan utformning, attdet motverkar den utarmning av miljö och resurser, obalans i samhället ochutslagning av vissa grupper som ofta blivit följden av okritiskt införande avfrämmande kapitalkrävande och arbetsreducerande tekniska metoder i fattigaländer. Teknikvalet spelar en mycket stor roll. Dagensindustriella teknik är utvecklad av industriländerna utifrån derasförutsättningar. I är det helt andra krav som måste uppfyllas.Därför är det nödvändigt att industriländerna och bland dem självfallet också Sverigekan erbjuda alternativ teknik, speciellt anpassad för utvecklingsländernasbehov och förutsättningar. I detta sammanhang borde det vara självklart attexisterande miljöproblem kan lösas och att man motverkar att nya uppstår. Med hänvisning till det anförda vill jag tillutrikesministern rikta följande frågor: a) Vilken strategihar när det gäller biståndets inverkan på miljön? b) Vilkenuppföljning och utvärdering sker när det gäller ett biståndsprojekts effekterpå miljön såväl i det korta perspektivet som på ? c) Vilkenutbildning ges utresande biståndsarbetare i miljöfrågor? d) Anser statsrådet att det finns skäl att införaekologisk balans som ett femte mål för biståndspolitiken? 1979/80:171 av () till jordbruksministernom den industriella användningen av freongas: Freongasen bryter ner det viktigaozonskiktet i atmosfären som skyddar mot den farliga ultravioletta strålningen.Ozonskiktet, som är ett brett syrefält i atmosfären från markytan, filtrerar solens ultravioletta strålar. Utan detta skydd är denna solstrålningstarkt cancerframkallande. Användandet av freongas öppet i naturen innebär på längresikt betydande miljörisker för allt liv på jorden. var freongasen ettvanligt förekommande drivmedel i sprejflaskor vilket regeringen den 14 december1977 förbjöd både tillverkning och import av till för detta ändamålfrån . har det visat sig att industrin trots allt relativtfritt kan använda freongas i andra olika processer inom tillverkningsindustrin.Detta är otillfredsställande, och samhället måste skyndsamt vidta åtgärder föratt komma till rätta med detta allvarliga miljöproblem. Umeverken planerar nu enligt uppgift att användafreongas i stor omfattning för provtryckning av bensintankar. Efter dennatestanvändning släpps freongasen direkt ut i naturen i en omfattning sommotsvarar förbrukningen av ca 8 000 sprejflaskor . Detta är enutveckling som inte rimligen kan få fortgå utan att samhället ingriper medkraftfulla åtgärder för att skydda vår gemensamma livsmiljö. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tilljordbruksministern få framställa följande frågor: Vilkariktlinjer gäller för användning av freongas? Vad ärregeringens inställning till industrins användning och utsläpp av freongas? Är regeringenberedd att vidta åtgärder för att stoppa eller starkt begränsa alla utsläpp avfreongas i naturen? 1919/80:112 av () till jordbruksministernom beredskapen för oljekatastrofer i haven, m. m. Katastrofen vid oljeborrningen iNordsjön är ett faktum. Många människor har fått sätta livet till. Orsaken ärinte utredd, men händelsen visar de stora risker för liv och miljö somoljeborrning i öppet hav, inom områden där stormar och naturkatastrofer kan blitekniken övermäktig, innebär. Vi har ännu i minnet Bravokatastrofen, där mängder av oljaströmmade ut och ställde till skador som inte kan uppskattas men som kan varaen del i den nedsmutsning av våra stränder som vi fick efter katastrofen. Med oro har man ofta frågat vad som kommer att hända medNordsjön , En del har redan hänt. Förstörda fiskeplatser och andrahinder för fisket har inte varit orsak nog att ta upp en diskussion påinternationell nivå om oljeutvinningen . Inte hellerBravokatastrofen väckte människorna. Inga miljövänner höjde rösten inför hotetmot en icke förnybar resurs och mot vår miljö. De stora ekonomiska tillgångaroljan utgör borde skapa möjligheter att stoppa förstörelsen av våra hav,begränsa riskerna och diskutera säkerheten. Efter delningen av haven ochutläggande av ekonomiska zoner äger resp. land rätt att utnyttja sin del avhaven på sätt som anses lämpligt utan hänsyn till andra människors rätt tillren miljö och de gemensamma tillgångar som t. ex. fisket utgör. Katastroferna kan bli flera . Ett oljeborrtornsom kantrat skulle förutom offer av människoliv även kunna få till följd attfisket förstörs i stora delar av våra vatten och att nedsmutsning sker av vårastränder. Det blir då inte längre en angelägenhet bara för de länder som rår omhavet utan även för sådana länder som kan drabbas även om de ligger på storaavstånd från katastrofplatsen. Det förefaller som om en olycka måste inträffainnan människorna vaknar till besinning. Här har två olyckor inträffat. Denförsta avlöpte utan alltför stora skador, om man tolererar nedsmutsadestränder, förstörda lekplatser för fisk och skador på fisket. Den andra kostademånga människor livet. Med anledning av vad som anförts och med anledning av attytterligare en stor olycka inträffat anhåller jag att till jordbruksministernfå ställa följande frågor: Ämnarjordbruksministern ta upp en diskussion om beredskapen för storaoljekatastrofer i de öppna haven och höjande av säkerheten? Ämnarjordbruksministern på internationell nivå ta upp en diskussion om denförstörelse av haven som olieutvinningen orsakar? § 30 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1979/80:405 av () till bostadsministernom innebörden av ett hyresstopp: I det ekonomiska paket somregeringen presenterade i syfte att underlätta avtalsrörelsenfinns bl. a. förslag om hyresstopp. Vid en presskonferens kundestatsministern inte ge besked om det praktiska innehållet i hyresstoppet, t.ex. om nya ränte- och oljeprishöjningar kommer att påverka hyresnivån 1980. Vill bostadsministern redogöra för det praktiskainnehållet i ett hyresstopp? 1979/80:406 av () till justiteininistern omkriminalvårdsanstalten : harföreslagit att kriminalvårdsanstalten i kommunskall läggas ned. Vid anstalten finns 18 fasta tjänster. Nedläggningen föreslåsske senast under mitten av . Enligt årets budgetproposition skallomfattande förändringar ske i anstaltsorganisationen, och avsikten är att enny kriminalvårdsanstalt med 42 platser skall byggas i . Denna nyaanstalt skall tydligen ersätta de 35 platser som f. n. finns iSkåltjärnshyttan. Förslaget till förändringar har varit ute på remiss ochfått ett positivt mottagande. kan dock inte se positivt pänedläggningen av Skåltjärnshyttan - även om arbetsförmedlingen i kommunenliksom anstaltsledningen mött en positiv attityd från industrin i dådet gäller att bereda arbetstillfällen för dem som friställs vid anstalten.Filipstads kommun är allmänt sett hårt drabbad av sysselsättningsminskningaroch behöver mer än väl behålla de tjänster som finns vid anstalten. I dettaläge finns det anledning fråga justitieministern: Vilka principer ligger bakom kriminalvårdsstyrelsensförslag till nedläggning av Skåltjärnshyttan och uppbyggandet av en ny anstalti en annan kommun som alls inte har de sysselsättningsproblem som föreligger iFilipstad? § 31 Kammaren åtskildes . 1979/80 Förteckning över talare 113 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Tredjevice talmannen 56, 80, 81 Alemyr,() 40 ,, i (c) 7. 8, 12, 13, 14 Aspling,Svep (s) 10, 13, 14, 17 ,Lennari (s) 41, 43 Carlshamre,() 15, 18 Clarkson,() 72, 73 ,() 78, 79 Ekinge,() 58 Elmstedt,() 42, 43, 44 ,() 28, 33, 35, 37 ,() 31, 34, 36 ,(vpk) 20, 23, 24, 29, 33, 36 ,() 59 ,() 31, 34, 36 ,Inga (vpk) 76, 78. ,() 69, 71, 72 ,() 74 ,() 61. ,'(rn) 56 ,(vpk) 11, 16 Rosqvist,() 46, 53 Silfverstrand,() 49, 54, 64. 68, 70, 72 Skantz,() 4, 7, 9 ,() 22. 24, 25, 62, 64, 67, 68 ,() 39, 40 ,() 51.