prot · G30968 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:68 § 1 Anmälan om kompletteringsvaltill utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i lag- och utbildningsulskot- tenunder ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i lagutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () § 2Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. § 3 Omåtgärder för att förhindra viss utbildning utländsk militärpersonal Handelsministern erhöll ordet föratt bevara i (fp) anmälda fråga,1979/80:254, och anförde: i har frågat mig omjag avser vidta åtgärder eller lägga fram förslag som förhindrar utbildning iSverige av libysk militär. Jag vill först bekräfta konstaterande attSverige inte säljer krigsmateriel till . De spända förhållandena iMellanöstern är förklaringen härtill. Jag vill tillägga alt någon försäljningav sådan materiel till detta land över hirvud inle har förekommit under desenaste 20 åren. Den reglering som gäller för vär export av krigsmaterielomfattar ej utbildning. Den arbetandekrigsmaterielexporlkornmitlén, sorn har till uppgift alt se över riktlinjernaför krigsmalerielexporten, kommer i del sammanhanget också att studera i vadmån dessa riktlinjer behöver utvidgas. Telub AB:s utbildningsprojekt, som . gäller, enligt vad jag inhämtat, elever somskall undergå en utbildning i tekniska ämnen som närmast motsvarar svenskgymnasieutbild- 3 protokoll 1979/80:67-72 Om åtgärder för att förhindra viss utbildiung i Sverigeav utländsk miliiärpersonal ning.Utbildningsverksamheten hålls helt åtskild frair Telubs verksamhet för detsvenska försvaret. Inget av den utrustning som anviinds i utbildningen iirkrigsmateriel eller underkastad sekretessbesliimmelser. Några åtgärder för att förhindra ifrågavararrdeutbildningsprojekt avser regeringen inte vidta. i (fp); Jag lackar htindelsniinislern för svaret. Del är inle utan skäl viigrar att exporterakrigsintiteriel till . är en av mest aggressivastater. gick i krig för all stödja kli , och libyska soldater deltogi Ugandtis krig inol Tiinzaiiia, Stiindigt upprepar ledtire Khtidtiffi,ibland i kltissiskl antisemitiska formuleringar, all skall utplånas.Ingen stat har givit så många terrorister skydd och slött så mångalerroristaktioner sorn . Det är betecknande alt tvä av de fyraterroristorganisalioner som den svenska terroristlagen gäller fär stöd av denlibyska regeringen. Det är ål detta som nu under fyra årkominer all utbilda 80 militärer. , som vi inte får sälja en enda kulaeller elt enda militärfordon till, skall nu i ulbildti militärer irtidarleknik och data, telekommunikation och elektronik. verkar mena all den utbildninglibyerna sktill fa hos Telub inte är militär. Det tycks vara en omstridduppfattning. sorn finns i kammaren, sade i eltintervjuutlalande ; "Jag gör bedömningen all delibyer som skall komma till Telub med all sannolikhet ärmilitärer."" Så sent sotn sade ju som utrikesminister hade anledning att sätta sig in i ärendet - på enpresskonferens i : '"Helst hade jag sett alt Libyenaffären aldrigblivit av. Visst skall vi exportera tekniskt kunnande, men del skäll varatekniskt kunnande på grundnivå och ingen inblandning av milittirpersonal.'" Telubs egen styrelseordförande - - har varitnågot försiktigare men dock klargörande: "Del man ktin säga är all ettland som - som ju är en ren militärdiktatur - har en stor del av sinverksamhet lagd under militär styrning.'" Lägg till detta att de 80 libyer som sktillutbildas i tas ut av den libyska militärregimen. De kommer att utbildaspå en skola som har specialiserat sig på militär utbildning, och den utbildningde får är nödvändig för modern slridsledning. säger nu att han inte avser allvidta några åtgärder för alt förhindra detta utbildningsprojekt. Jag menar attdelta är -som det heter på riksdagsspråk - högst anmärkningsvärt. Till skillnad från finner jagdet inle alls anmärkningsvärt all jag följer gällande lagar och de riktlinjersotn giiller för vapenexport. Jag vet inte om , utifrån debetraktelser han gjorde,menar att jag skulle ha Itiglig grund för att ingripa rnot dettautbildningsprojekt. Någon sådan finns faktiskt inte. Våra riktlinjer förkrigsmalerielexporl gäller inte utbildning. kommentarer otn all detta är en utbildningför rent militära ändamål är helt felaktiga. Det är inle alls fråga orn ensådan utbildning. Det är ju lika bra att man befrämjar saken genom attframhålla fakta som de i själva verket är. Det är självklart all allutbildning, liksom alltt olika produkter, kan komma all användas också imilitärt sammanhang, Otn man säljer mat, kläder, lastbilar eller vad del än är,kan sådana produkter självfallet komma att användas i militärt sammanhang. Menrnan kan inte hålla sig med sådana riktlinjer för den utrikeshandel manbedriver, att man förhindrar all export från till olika länder, som manav en eller annan anledning i utrikespolitiska sammanhang kan ha andra andrauppfattningar orn. Det är också fel att säga att detta är någon sortsutbildning av militärer. Det är fråga om ungdomar som enligt uppgift kommerfrån det grundläggande skolsystemet i sill hemland. Detta är också någontingsom bör framhållas för alt få proportion på denna debatt. Vad sedan beträffar olika kommentarer omLibyen som regim går det bra all ställa en fråga om det till utrikesministern.Jag tänker för rnin del inte gå in på den frågan - del är inle milt speciellafögderi. Milt fögderi är alt försöka följa de riktlinjer sotn finns för atthantera vapenexport från landet. Om åtgärder för att förhindra viss utbildning i Sverigeav utländsk militärpersonal OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag har inte begärt all handelsministernskall bryta mot lagen. Orn nu lagen är sådan att del är lagligt i attett statligt företag utbildat- militär personal eller utbildar ungdomar tillmilitärer, så bör lagen ändras, är den ansvarigeministern. Libyerna har inle kommit till ännu, och inga ansökningar harinkommit till invandrarverket. Det finns lid alt handla. Uppenbarligen tog handelsministern själv inle upp frågannär han var i - ett land vars regim han inte vill bedöma.Nu har han chansen alt deklarera att han anser att del är i sig olämpligt alllibyska militärer utbildas i . Han kan också avisera ett lagförslag sornlikställer militär utbildning med militärmateriel. Detta fall bör föranleda allett sådant förslag behandlas tned förtur. Visst kan del uppstå gränsdragningsproblem mellan civiloch militär utbildning. Men del finns ändå en artskillnad. , mellan att lära människor sälja mat eller liknande och all geutbildning i hur man sköter moderna siridsledningssystem. Det är en fyraårigutbildning för en stor grupp libyer som kommer all ske på Telub, och Telub ären skola som specialiserat sig på militär utbildning. Telubs egenstyrelseordförande liksom en rad politiker har sagt alt det är sannolikt attdet rör sig om militär personal. Nästan all verksamhet i är kontrolleradav militären och av militärreeimen, i ett land sotn har slött rader avterroristaktioner. Orn åtgärder för att förhindra viss utbildning i Sverigeav utländsk militärpersonal Det föreföll sonr , åtminstoneinledningsvis, i sin replik nu var något mindre tvärsiiker. Efler alt del förstvarit alldeles självklart att jag skulle ingripa blev det nu plötsligt sä, attom detta inte täcktes av de riktlinjer som giiller skulle jtig avisera elt Itigförsltig.Nej, del tänker jag inte göra, helt enkelt diirför att vi htir en utredning somgrtinsktir i vad mån man skall utvidga de riktlinjer som gäller. Jag iirövertygad om all den utredningen kominer all ta sig an även denna fråga. Närden har gjort del, får vi se hur vi skall förfara. Men för att delta inle skall bli en alldeles felaktigdebatt måste jag säga att det är tokigt att som gör helti lidentala om all det är fråga om att utbilda militärer i avancerade militärateknologier. Del är faktiskt fel. Det är fråga om något som väsentligen är engymnasieutbildning. Att den är beror på att de här eleverna ju kommerfrån ett land där del inle finns så stora utbildningsmöjligheter. om att det är .militärerna som kontrollerar allting i ,men del är ju så i många att de olika militära instanserna har vidaansvarsområden, och del behöver nödvändigtvis inte innebära all de bedrivernågon krigisk verkstimhet. OLLEWÄSTBERG i (fp); Vad jag vill säga är all även orn dengällande lagstiftningen om krigsmaterielexport inte ger utrymme för ett förbudi det här fallet, så måste det vara rimligt att regeringen har en uppfirttningorn huruvidtr det är riktigt alt i utbilda libysk militär. Någon sådanuppfattning vill inle deklarera. Tyckte han alt detvar allvarligt alt denna utbildning sker, skulle han också se till att vi medförtur fick ett förslag otn att bestämmelserna avseende vapenexporten ocksåinkluderade utbildning. Skälet till att inle vill gå inpå detta är alt han menar att det inte är fråga om någon militär utbildning.Hans mening står i motsats till vad som deklarerats av . EricKrönmark och Telubs ordförande, som i olika hög grad har uttalat att del rörsig om militär utbildning. I den gymnasieutbildning som taltir om ingår sådana ämnen som radarleknik, dala, telekomrnuniktilion,elektronik och ballistik. är inte ett land där militären spelar en ovanligtliten roll. Militären spelar en stor roll, och den utnyttjar sin ställning iterroristiskl syfte. Överläganinaen var härmed avslutad. § 4 Om värnpliktigas rätt till hyresbidrag Försvarsministern ordet för all besvara () anmälda fråga,1979/80:206, och anförde: har frågat nrig om jag ärberedd att ändra 8 § tredje punkten familjebidragslagen i syfte all uppnåstörre rättvisa när det gäller värnpliktigas rätt till bostadsbidrag. har i sin fråga anfört bl. a. all delupplevs som mycket orättvist att en värnpliktig som innehaft egen bostadkortare lid än före tjänstgöringens början inte har rätt tillbostadsbidrag. Enligt hennes mening bör värnpliktig som innehaft egen bostad vara berättigad till bostadsbidrag, oavsett när bostadenanskaffats. Bostadsbidrag är en form av familjebidrag som betalas uttill värnpliktiga och deras närstående enligt de villkor som anges ifamiljebidragslagen (1978:520). Familjebidragen är behovsprövade. Härigenomskiljer sig familjebidragen från övriga värnpliktsförmåner, som ges tillsamtliga värnpliktiga ulan särskild behovsprövning. I familjebidragslagens 8 S redovisas under fyra punkternär bostadsbidrag kan betalas ut. Punkterna 1 och 2 avser bostad i vilkentjånslepliklig bor tillsammans med maka och barn. Punkt 3 avser bostad i vilkenen tjånslepliklig bor ensam vid tjänstgöringstidens början, om han vid dentidpunkten har haft bostaden . Enligt punkt 4 kan bidrag betalas ut också i annat fall änsom avses under punkterna 1-3, orn särskilda skäl föreligger. En värnpliktighar enligt punkten 4 sålunda möjlighet all få bostadsbidrag även om han harhaft bostaden än före tjänstgöringens början. Särskildaskäl föreligger t. ex. då den värnpliktige är tvungen all flytta hemifrån ellernär bostaden är hans enda riktiga hem i . Ytterligare skäl kan vara attden värnpliktige någon lid före tjänstgöringens slut skaffar sig egen bostadfor att ha någonstans alt bo efter utryckningen. Ärenden om bostadsbidrag enligt 8 S tredje punkten prövasav kommunernas familjebidragsnämnder. För all uppnå en enhetlig bedömninghandläggs ärenden om bostadsbidrag enligt 8 S fjärde punkten centralt avförsvarels civilförvaltning. beslut kan överklagas tillkammarrätten. Jag anser all principen om alt familjebidragen skall utgåefter behov bör bestå. Som framgår av vad jag har sagt finns möjlighet för devärnpliktiga alt få bostadsbidrag även om bostaden har innehafts kortare lid . Någon ändring av lagen är därför inte påkallad. Jag följer docktillämpningen noga och är givetvis beredd all vidta åtgärder om lagen tillämpaspå elt sått som inte är avsett. Om värnpliktigas rätt till hyresbidrag TYRAJOHANSSON (s): Jag vill lacka statsrådet för svaret, sornjag tycker verkar positivt till sin andemening. Det är ju ingen stor fråga,rnen som alllid betyder den mycket för dem som detgäller. Det kan väl inteheller röra sigom särskilt mycket pengar. Om värnpliktigas rätt till hyresbidrag 1 svaret redogörs för efler vilka kriterier de värnpliktigafår bostadsbidrag. I punkt 3 står del all det avser "bostad i vilken enijänstepliklig bor ensam vid tjänstgöringstidens början, om han vid dentidpunkten har haft bostaden ". Enligt min meningar denna bestämmelse myckel stelbent. den värnpliktige har haft bostaden fem och en halvmånad, går han alltså miste om hela det bostadsbidrag som han annars skulle hafåll. Jag tänkte alt man kunde räkna tned över huvud laget, dvs.även räkna med värnpliktslid. De värnpliktiga är ju inne , varförman alltså kunde.tänka sig alt räkna in värnpliklstid. Dä skulle de kunna fåhjälp pädet-sättet. Jag förslår att jag egentligen bör rikta in mig på punkt4, där del talas om särskilda skäl. Efler kontakt tned sådana som arbetar nredden här saken vet jag att bestämmelsen om de särskilda skälen tillämpas mycketrestriktivt. Del är alltså tillämpningen som det gäller. måste de härpojkarna ofta lämna lägenheten, som de kanske har fått efter alt under längtid, kanske , ha ställ i bostadskö. När de äntligen får lägenheten ärdet inte före inryckningen utan kanske före. Antingenfår de gå ifrån lägenheten med de problem som da uppslår, möbelförvaring m. m.,eller ta lån eller också, som många gör, arbeta för all klaradel hela. Jag tänkte alltså all man skulle kunna räkna med delta attde har ställ i bosladsköen mycket långlid innan de fick lägenheten.Inkallelseordern kom kanske efter del all de fått lägenheten. Det finns ocksåexempel på alt den värnpliktige har bott i hemmet hos sin mor, sorn sedan pågrund av nytt giftermål har flyttat. Även i det fallet kan det vara så. atttiden inle räcker fill. Jag undrar alltså om man kan tänka sig alt tolkabeslänrmelserna så, all de värnpliktiga får bidrag , om de harstått i bostadskö. Jag är medveten om att man måste dra gränser, men jag villfråga statsrådet om han är beredd att mjuka upp den hårt restriktivatillämpningen av punkt 4, Försvarsministern : Herr talman! Jagkonstaterar med tillfredsställelse alt också anser alt man måstedra gränser. Dessa måste dras sa, all de blir så enkla som möjligt atttillämpa. är del tyvärr så, all var man än drar en gräns uppstår del vissagränsfall, där rnan kan finna all del för enstaka personer blir orimligakonsekvenser. Vi har ju punkt 4 för all kunna göra en individuell prövning.Skulle man gå över till det syslem sorn nämnde, så altvederbörande automatiskt får bostadsbidrag efter erhållandet avbostaden, kan ingen säga vad det skulle kosta. Vi har emellertid sett päproblemet litet grand. Gissningsvis kan del röra sig om ca 10 milj. kr. Da kanman diskutera om pengarna skall användas för den här saken eller om de inte kananvändas bättre på ett annat värnpliktssociall område. Hela liden är det jufråga otn en prioritering av kombinationer av värnpliklssociala bidrag. Det ärklart att man kan finnti enskilda fall som man tycker arlitet stötande, och sorn jag sade skall vi följa det hela och se till altr'egeln enligt punkt 4 tillämpas pä elt rimligt sätt. Jag vill också påpeka all detta är en forrn avbostadsbidrag. Vi har även de kommunala bostadsbidragen som man kan ta till ivissa fall. Den möjligheten finns, eftersom kommunen deltar i prövningen isådana här fall. (): . Herr talman!Så orealistisk är jag inte att jag menar att de värnpliktiga skulle få bidrag,efler oavsett förhållandena, eftersom man skulle kunna missbrukadet och se till att få en bostad just när man skall göra värnplikten. Jagmenade givelvis att man skulle ta hänsyn till andra skäl, 1. ex. att någon harvänlat i bostadskö. Vaddet gäller är all man skall kunna användapunkten 4 litet mjukare än . Jag medger att man behöver väga in olikasociala skäl här, men faktum är - det vet jag genom nära kontakter rned dem somarbetar med delta - alt bestämmelsen tillämpas oerhört restriktivt . Mängaupplever delta som en rnycket stor svårighet när de har fäll bostad och delråkar röra sig om än sex nrånader. Tisdagen den 22 januari 198Ö Om permissionsreglerna för vissa grupper intagna påkriminalvårdsanstalter Helt kort vill jag säga, utan att uttalanågon bestämd mening, att jag inte vet hur civilförvaltningen tillämpar reglernajust i det fall då någon stått i bostadskö och råkar få en lägenhet kort tidinnan han skall göra värirplikten. Men jag ser det sotn rimligt alt nran kangöra en individuell prövning. Jag noterar med tillfredsställelse alt vi är överens omalt man inle behöver göra någon ändring i familjebidragslagen ulan att del härär en tillämpningsfråga. Jag kan försäkra att jag skall följaupp saken genom att göra rnig underrättad orn den praxis man har icivilförvaltningen. Jag skall försöka se till att vi får den här lagstiftningenoch bestämmelsen att fungera så smidigt och rättvist som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om permissionsreglerna för vissa grupper intagna på kriminalvårdsanstalter Justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:244, ochanförde: har - med hänvisning till ettnyligen inträffat fall då äldre personer har blivit misshandlade i hemmet- frågatmig orn jag vill ta initiativ till all se över permissionsreglerna för sådanaintagna i krirninalvårdsanstall som kan anses farliga för den allmännasäkerheten. Jag vill till en början erinra om all beslutade om en skärpning av permissionsbestämmelserna frjr allmotverka Tisdagen den 22 januari 198Ö Om permissionsreglerna för vissa grupper intagna påkriminalvårdsanstalter Genom en ändring i 32 § lagen (1974:20) om kriminalvård ianstalt markerades att s. k. korltidspermission inle skall beviljas när detföreligger påtaglig risk för alt den intagne gör sig skyldig till fortsattbrottslighet. Vidare utvidgades genom en ändring av 7 S tredje stycket sammalag kretsen av de intagna som inte får beviljas korltidspermission annat ännär det finns synnerliga skäl till del. Bakgrunden tiM skärpningen avpermissionsreglerna var bl. a. alt det vid en undersökning kommit fram att denbrottslighet som begås i samband med permissioner och rymningar visserligen varringa i förhällande till den totala brottsligheten men att en förhållandevisliten grupp intagna med stark kriminell belastning i rnycket stor utsträckningbegick brott under permissionerna. I anslutning till lagändringarna harkriminalvårdsstyrelsen utfärdat nya. detaljerade anvisningar för permissionermed noggranna bestämmelser om bl. a. kvalifikationstider förkorltidspermission i olika fall. Det rader allmän enighet om all permissionsinslitulel förde allra flesta intagna är ett värdefullt medel i behandlingen och ettbetydelsefullt inslag i en modern kriminalvård. är del givetvis avstor vikt att delta institut inte tillämpas pä ett sådant sätt all allmänhetenutsätts för några risker för övergrepp. Det ligger i sakens natur att särskildförsiktighet är motiverad när del rör sig om personer som har begått upprepadevåldsbrott. Del kan emellertid vara mycket svårt att bedöma om det i ett enskiltfall dä permission normalt skulle beviljas finns en påtagligfara för fortsall brottslig verksamhet. Enligt min mening, som jag också gavullryck ål vid riksdagsbehandlingen av den lagstiftning som jag berörde,skulle bedömningen underlättas om ordet "påtaglig" i uttrycket"påtaglig fara" utgick. har emellertid ansett att frågaskall vara om just "påtaglig fara". Sedan permissionsbestämmelserna skärpts har andelenmisskötta permissioner fortsatt all minska. Av en undersökning som har gjortsinom justitiedeparternentet framgår att det fotala antalet permissioner för är1979 kan beräknas till omkring 45 000. Andelen misskötta permissioner för tidenfram till utgjorde . I av fallen bestod misskötsamheteni att den dömde inte återvände efter permissionens slut, medan avpermissionerna hade missbrukats pä annat sätt, 1. ex, genom brottsligverksamhet. För de närmast föregående åren var andelen misskötta permissioner1976 , 1977 och 1978 , Enligt min mening finns det med hänsyn framför allt till1978 års lagändringar inte f, n, tillräckliga skäl att göra en allmän översynav permissionsreglerna. Det finns dock anledning att noga bevaka den fortsattautvecklingen och då särskilt uppmärksamma intagna som gjort sig skyldiga tillallvarlig våldsbrotlslighet. Skulle del visa sig all de nuvarande permissionsreglernainte är nog effektiva för att i rimlig grad förhindra att brott begås i sambandmed permissioner, anser jag del erforderligt att ta initiativ till skärptaåtgärder. RUNEGUSTAVSSON (c); Jag lackar justitieministern för detutförliga svaret på min fråga. Anledningen till frågan var den brutala misshandel somägde rurii i Växjötrakten för kort lid sedan. Fyra personer, varav tre i åldern77-83 år, misshandlades av två personer som trängde in i de äldres bostäder. Enav dem som utförde misshandeln avtjänade ett åtta månaders straff vid Växjöfängelsetför våldsbrott. Av delta straff hade han avtjänat en månad och hade fånpermission, från vilken han inte återvänt, I stort sett har vi varit överens om alt vår kriminalvårdskall vara sådan, att personer som straffas skall kunna återanpassas tillsamhället. Och därvid fyller naturligtvis permissionsinslitulel en viktiguppgift. Men jtrg tror också att vi är överens om att del rnåste finnas gränserför hur långt vi kan gå. Vi kan inte betala vilket pris som helst. Vi harskyldighet att se till all den svenska allmänheten känner trygghet. Justitieministern hänvistir i sitt svar till 1978 årslagändringar och menar all del f. n. inte finns skäl att göra en förnyadöversyn. Jag delar faktiskt inte justitieministerns bedömning. Jagtycker det finns skäl som talar för all vi redan nu bör göra en översyn. Av den redovisning som justitieministern lämnar i svaretframgår bl. a. alt av de 45 000 permissionerna , frarn till den 1december, var det som hade missbrukats och använts för brottsligverksamhet. Del är alltså under 900 permissioner sotn brottslig verksamhet harbedrivits. Då är frågan: Vad är det för slags brott? Är det narkotikalangaresom är ute och fortsätter sin verksamhet? Det vore värdefullt om man kunde fåvela vad del är för slags brott som begås under permissioner. Det räcker ju omdet är en av de större langarna som kommer ut för att stora skadeverkningarskall uppstå. Del görs nu ökade satsningar för all spränganarkolikaligor. Man har också åstadkommil resultat när det gällt att fånga inhänsynslösa narkotikalangare och fa detn bakom lås och bom. Men allmänhetenställer sig naturligtvis frågan; Är del rimligt alt dessa nirrkotikalangareefler några månader skall få permission, sorn en hel del av dem utnyttjar förfortsalt brottslig verksanrhet? Om permissionsreglerna för vissa grupper intagna påkriminalvårds-anstalter Jag - liksom alla i kammaren, tror jag -delar åsikten att medborgarna skall kunna känna rimlig trygghet när det gälleran bli utsatta för brott. Del är här som problemaliken kommer in medavvägningen mellan restriktiva regler för permissioner och något så närgenerösa regler för att de sorn är intagna i en anstalt skall kunna börja kännaav del sociala liv som de skall komma till när de lämnar anstalten. tog bara upp en delfråga, som gällernarkotikabrottslingarna. Just beträffande dem avser vi att göra en speciellöversyn i departementet för alt se om gällande regler är rikliga. Jag taltidetidigare om den allmänna översynen, men där tror jag att det f. n. inte finnstillräckliga skäl för ändrinaar. Om översättning till svenska av . Får jag slutligen siigti följande. Möjligheten alt helteller nästan helt eliminera risken för brott i samband nred pernrissionerskulle förutsällu perrnissionsbestämrnelser av så restriktiv ntrliir att deskulle rimma illa rrred principerna för modern kriminalvård. Dessutom skulle deöka riskerntr för rymningar och frilagningar frän iinstalterna. eventuellt medytterligtire nytt brott sorn följd. Därför rnåste rnan också hålla i minnet altden dömde alllid skall friges när straffet blivit avtjänat. Riskenför återfall blir ju särskilt stor orn han dä är helt oförberedd på ett liv ifrihet.