prot · G309126 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:126 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. §1 Anmälan om kompletteringsval till revisorer Somny revisor efter har socialdemokratiska riksdagsgruppenanmält nuvarande suppleanten och som ny suppleant . Tredje vice talmannen förklarade valda föråterstoden av innevarande valperiod fill revisor () YngveNyquist (s) §2 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. Anmälanom kompletteringsval till revisorer § 3 Om trafiken påjärnvägslinjen Kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1979/80:408,och anförde: har frågat mig vilka kortsiktiga och långsiktigaåtgärder som kommer att vidtas för att förbättra förhållandena för de tusentalstågpendlarna mellan och . Trängselpå kollektiva kommunikationsmedel liksom på infarterna är i högtrafik en vanligföreteelse i storstadsområden. För järnvägens del har situationen försvåratsgenom att den i och för sig glädjande ökningen av persontrafiken medförtvagnbrist. Denna har i vissa fall lett till större trängsel och mindrebekvämlighet på tågen. Därtill kommer att tågen varit mer än vanligt försenadeunder - bl. a. till följd av många lokskador. Trafiken mellan Stockholmoch liksom annan trafik har drabbats av dessa problem. Ensärskild utredning inom SJ studerar vilka åtgärder som skall vidtas för attkomma till rätta med de ökade förseningarna. De investeringsanslag sombeviljats SJ har inneburit att SJ kunnat beställa nya lok och personvagnar 11Riksdagens protokoll 1979/80:123-126 som nu levereras. Iavvaktan på alt vagnbrislen skall hävas har SJ vall att i första hand sätta inde sämre vagnar som måste användas på sträckor med relativt korta restider. Jagförutsätter att de åtgärder som SJ vidtar och leveranserna av de nya loken ochvagnarna kommer att minska förseningarna och successivt höja vagnarnas standardoch tågens kapacitet. Det kommer även trafiken pä sträckan del. JÖRGENULLENHAG (fp): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Enhgtsenaste folkräkningen 1975 pendlade närmare 5 000 människor från kommuntill , och över 1 000 var inpendlare från till . Vihade alltså i mitien av omkring 6 000 som pendlade mellan Uppsalaoch . är antalet sannolikt betydligt högre. Huvuddelen av allasom pendlar använder sig av lågförbindelserna. Detär därför mycket viktigt alt denna pendeltrafik fungerar bra. Tyvärr -och dethar kommunikationsministern varit inne på - har under de senaste årentågtrafiken mellan och fidvis drabbats av störningar.Förliden vinter har förseningar förekommit, även om del i sanningens namn skallsägas att det skett i betydligt mindre utsträckning än förra vintern.Fortfarande har dock många passagerare inte fått sittplats vid högtrafik.Eftersom det är en lång resa blir detta ett besvärligt problem. Vagnstandardenhar också delvis försämrats. Kommunikationsministernär medveten om dessa problem. Del framgår klart av frågesvaret till mig.Statsrådet säger att en särskild utredning inom SJ studerar vilka åtgärder somskall vidtas för att komma till rätta med problemen. Statsrådet förutsätterockså att SJ skall vidta åtgärder, så att förseningarna minskas ochvagnstandarden samt tågens kapacitet successivt höjs. Delta bör, menarstatsrådet, komma trafiken mellan och till del. Fördrygt hade jag en debatt med statsrådets företrädare i ämbetet,, angående pendeltrafiken mellan och . Av dendebatten kunde slutsatsen dras, att leveransen av de 150 nya personvagnar somSJ då beställt indirekt kunde förbättra situationen också för pendeltrafikenmellan och . är inne på liknande tankar. Detkommer att bli en förbättring när nya lok och vagnar levereras, säger han. Denfråga som säkert alla Uppsalapendlare nu ställer sig är dock: När kommer dettaalt ske? Jag vore tacksam för att få svar av statsrådet också på den frågan! Det är riktigt som säger, alt del är trångt och att detinte alltid går att få sittplats. Trängseln beror på alt det nu är flerpassagerare - det är alltså inte färre vagnar. Ungefär 4 000 personer pendlarmellan och med tåg. Det skulle bli orimligt dyrt om alla skulle ha sittplatser t.o. m. under värsta rusningstid, som man kan säga är koncentrerad till en kvarti . Vi har bett transport-rådets chef, , atttillsammans med berörda parter se över vad man kan göra för att försöka spridahögtrafiksliden. t. ex. genom att skjuta arbetstiderna något. Det kan möjligeninnebära en förbättring. Men det är helt klart att del som har störst betydelseär fler vagnar. Jagtror att känner lill all vi har probleni med de nya vagnarna -man ville från arbetarskyddssynpunkt inte godkänna dem. Detta kan jag förstå avmånga skäl. Det var t. ex. inte mer än utrymme mellan vagnarna för densom skulle koppla. gör man vissa korrigeringar och ökar antalet centimeterganska betydligt. Jag tror att utrymmet för personalen totalt sett ökas med merän . Manhåller nu på alt slutföra dessa diskussioner och räknar med alt kunna få ettgodkännande av arbetarskyddsstyrelsen . Det betyder att de vagnar somfinns kan sättas i trafik. Det betyder också att vi kommer att leverera ett partre vagnar per manad. Jag kan inte säga hur fort de kommer att sättas in påjust linjen , men det är klart att man överallt där det ärsärskilt trångt skall sätta in vagnar först. Jagkan säga att det alltså fr. o. m. maj blir bättre, och sedan kommer det attsuccessivt bli bättre för som går. Jag kan för dagen tyvärr inteange någon exakt tidsram. JÖRGENULLENHAG (fp): Jag tackar statsrådet också för de här kompletterande upplysningarna. Jagkonstaterar att statsrådet har visat intresse för att den nuvarande situationenför dem som tågpendlar mellan och skall förbättras. Jaghoppas att det intresset skall komma att hålla i sig. Välkommen, herrkommunikationsminister, på en resa i högtrafik med Uppsalapendeln! Granskogenslår inte lika tät mellan och som utefter !Värmland, men resan harmycket att ge-i alla fall om man får sittplats. Detvore ju synd om det skulle gå så med tågresenärerna mellan ochStockholm som signaturen "" fruktar i Nya Tidningden . Det gäller alltså inte denna kammares talman, herr talman,utan signaturen "" i . Så här säger hanom pendeltrafiken mellan och : "Nej, SJ, hallå! de vagnar som är fossila!' Tänksjälv - vi kan börja bila!" Del är i och för sig myckel intressant att åka mellan ochStockholm. Jag lovar att de problem som finns pä i varje fall intebestår i att man inte får sittplats - det kan man få där. Omkostnaderna vid en flyttning av inrikesflyget till är resan med inlandsbananså betydligt mycket längre än resan mellan och att jag troratt jag, vältränad som jag är, skulle klara av att stå hela resan. Är det ontom plats lovar jag att jag skall stå, så att någon annan får sitta på minplats. JÖRGENULLENHAG (fp): Även om resan tar tre kvart, om tåget inte är försenat, så känns detbetydligt längre om man får stå. Men jag tror att Uppsalapendlarna tacksamtnoterar löfte på denna punkt. Överläggningen var härmedavslutad. §4 Om kostnaderna vid en flyttning av inrikesflyget till Kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1979/80:410,och anförde: har, mot bakgrund avatt omfattningen av icke ränlabla kostnader vid flyttning av inrikesflyget fillArlanda resp. fortsatt inrikesflyg på är en omdiskuterad fråga, frågatmig dels hur stor skillnaden är mellan det ekonomiska nettoutfallet för de bådaframtida lokaliseringarna av inrikesflyget i och hur stora dedelposter är som främst påverkar detta nettoutfali, dels om underlaget förregeringens kostnadsberäkningar kommer att offentliggöras före regeringensställningstagande. Kostnadsberäkningarhar gjorts av ett flertal utredningar och av luftfartsverket inom ramen förverkets arbete med dispositionsplanerna för och flygplatser.Vidare har material om de kostnadsmässiga konsekvenserna på kort sikt av enutflyttning av Linjeflygs verksamhet till redovisats av både Linjeflygoch luftfartsverket. Under ärendets fleråriga handläggning har synpunkter äveni kostnadsfrågan kommit fram från remissinstanser och andra berörda. Dettamaterial, som självfallet kommer att granskas noga i departementet, är tillgängligt. Enutflyttning av LIN:s verksamhet till bedöms kräva i omedelbarainvesteringar ca 150 milj. kr. Det gäller bl. a. investeringar på flygplatsenför ca 25 milj. kr. och en hangar för Linjeflyg om ca 100 milj. kr. För attsamlokalisera inrikestrafiken i en byggnad krävs också en utökning ochanpassning av tillgängliga utrymmen. Det kan nämnas att om Linjeflygsverksamhet överförs lill tillförs flygplatsen drygt 2 miljonerpassagerare . Entredje bana bedöms senare behöva byggas på . En utflyttning av leder till en tidigareläggning av denna investering. På litet längresikt behöver kapaciteten i övrigt för inrikesflyget, bl. a.passagerarterminalen, utökas. Utbyggnaden av banan beräknas kosta ca 250 milj. kr.En eventuell, ny inrikesterminal skulle komma att kosta det dubbla, alltså ca500 milj. kr. Utflyttning av Linjeflygs verksamhet till förockså med sig ökade kostnader för bl. a. kollektivtraflken till flygplatsen. Enutflyttning bedöms vidare leda till ett irafikbortfall för Linjeflyg, samtidigtsom restiderna på marken ökar. Dessa kostnader för luftfartsverket. Linjeflygoch passagerarna är dock svåra att exakt beräkna. Av kapacitets- och säkerhetsskäl går det inte alt flyttaut allmänflygel från lill . måste därför, i enlighet medriksdagens beslut, bibehållas även om Linjeflygs verksamhet flyttas ut lillArlanda. Alt behålla Linjeflyg på innebär på kort siktsäkerhetsmässiga investeringar av storleksordningen 50 milj. kr. På längre siktkrävs viss ytterligare upprustning av flygplatsen. Denna upprustning torde dockkunna begränsas lill ca 100 milj. kr. Om kostnaderna vid en flyttning av inrikesflyget tdlArlanda MARGARETAANDRÉN (fp): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Kommunikationsministern har gjort gällande att enflyttning av inrikesflyget från till skulle medföra myckelstora merkostnader. Sålunda har statsrådet i den 29mars uttalat att del blir tio gånger dyrare att flytta verksamheten tillArlanda än alt behålla den på , att det alltså skulle kosta 0,5-1,7miljarder kronor, och att kostnaden skulle drabba skattebetalarna. Å andrasidan har driftdireklören i luftfartsverket, , så sent som den 16april uttalat i : "Men det blir inte dyrare för oss att flyttaLinjeflyg till än att stanna pä -- ." Min fråga gällde det ekonomiska nettoutfallel. svar - liksom i tidigare uttalanden från statsrådet - redovisasberäknade bruttoulgifter för investeringar. Statsrådets uppgifter om de nödvändigainvesteringsutgifterna säger oss emellertid att dessa är ca 150 miljoner i bådaalternativen, även om det finns skillnader lill Brommaalternativels förmån närdet gäller den tid del dröjer innan investeringarna måste göras. Det blir åandra sidan något större kapitalkostnader för Arlandaalternalivet. Vi skall emellertiddå ha klart för oss att en sådan merkostnad, även om staten står för självainvesteringen, inte skall täckas med medel från skattebetalarna. Den skallbetalas av flygtrafiken. För luftfartsverket gäller ju att det skall inrikta sig påalt läcka sina kostnader och därutöver inleverera en avkastning lill staten.Luftfartsverket skall alltså i princip täcka sina kostnader med hjälp av sinaavgifter, och det gäller även de merkostnader som kan uppkomma om samhället avmiljöskäl eller av andra skäl anser att verksamheten måste flyttas från Brommatill . svar nämns också ett par eventuella investeringsobjekt på 12 protokoll 1979/80:123-126 Om kostnaderna vid en flyttning av inrikesflyget tillArlanda Arlandasom vi inte behöver räkna med när det gäller ställningstagandet tillalternativet . Någon tredje bana på nödvändiggörs inte av enutflyttning från . En sådan bana kan bli aktuell vid en fortsalt snabbökning av antalet starter och landningar, som inrikesflyget naturligtvis kankomma alt bidra till. Men de ekonomiska utsikterna , destigande oljepriserna, nödvändigheten att noggrant hushålla med energi och dendärav följande och sannolika höjda beskattningen på flygbränsle gör inte enfortsalt snabb ökning av flygtrafiken trolig. Vidare framstår del, särskilt vid jämförelse med denbefintliga terminalen på , som något av ett fantasiprojekt att vid en flyttningtill lägga ut en halv miljard på en ny inrikesterminal i lyxklass. Detmåste räcka med den utökning och anpassning av tillgängliga utrymmen somstatsrådet nämner i den första delen av svaret. Sammanfattningsvis ger alltså statsrådetssvar vid handen att investeringarna i samband med en flyttning lill Arlandainte skall medföra någon ökad belastning på skattebetalarna, men möjligen enviss ökning av kostnadsnivån för dem som utnyttjar inrikesflygel. Den här frågan är tyvärr så komplicerad ochinnehåller så många saker att jag inte hinner alt redogöra för allting . Jagtror emellertid att man i princip kan räkna med att del blir tio gånger så dyrtall flytta ut till . , som ville ha in en dementi i DagensNyheter men som inte fick det, har glömt Linjeflygs kostnader. Det är mycketosäkert hur det blir med terminalbyggnaden. En terminalbyggnad för 100 milj. kr.måste byggas. Del är yllersl tvivelaktigt om Linjeflyg kan förränta dennautgift -företaget balanserar just nu precis-särskilt som vi vet att man kommeratt få räkna med ett betydande irafikbortfall. Jag håller just på att överläggamed Linjeflyg härom och hoppas att ha litet mer konkreta siffror. När det gäller kollektivtrafiken och energisparandet kanjag säga alt ytterligare en minut i luften för Linjeflygs flotta kostar 5 milj.kr. Skall man ut lill måste alla plan som kommer söderifrån passeraStockholm. De plan som kommer norrifrån och skall till flyger helavägen, varför det inte blir någon omväg för dem då de flyger till . Härskulle det alltså bli en betydande kostnadsökning. Vi kommer inte heller attklara oss med den nuvarande terminalen ulan kommer att bli tvungna attbygga en ny terminal. Jag har sagt delta bara för all nämna ytterligare någrafrågor som komplicerar del hela. Vi kommer antagligen att behöva en tredje bana, ty är det kapacitetsproblem när utrikestrafiken har sina toppar på Arlanda.Flyttar man dit inrikestrafik som har samma lider blir del ytterligare problem.Däremot håller jag med om att terminalbyggnaden är någonting som det skullevara utomordentligt svårt för mig som gammalt finansborgarråd att släppaigenom. Då får man försöka lappa och laga och klara sig med det som man har.Men vi skall inte glömma att det rör sig om över 2 miljoner passagerare, vilketär ett relativt betydande antal. Jag har emellertid inte tid att här italarstolen nämna alla de detaljer som behövs. Men gör man en samladsamhällsekonomisk bedömning, visar det sig tyvärr att det blir oerhört mycketmera kostsamt. Jag håller med kommunikationsministern om attfrågan ärså pass stor, svår och komplicerad att det inte går att på någon minuttränga in i den ordentligt. När det gäller uppgifterna från driftdireklören Görs harjag faktiskt sett efter, om del möjligen hade kommit någon dementi, eftersomjag tyckte alt del var svårt att få uppgifterna att stämma överens, men jag harinte funnit någon sådan. Jag hade ingen anledning alt betvivla alt uppgifternavar riktiga, eftersom han är generaldirektörens ställföreträdare och chef förflygplatsavdelningen. När det gäller ett eventuellt byggande av en nyinrikeshall kan jag mycket väl förstå att både Linjeflyg och luftfartsverketgärna skulle se att man om kanske fick en slörre och bättre inrikeshall.Men då skall vi jämföra denna önskan med de möjligheter vi har med avseende påinrikeshall. om vi stannar kvar på . Man måste tydligen vara beredd attacceptera en stor skillnad i standard när del gäller inrikeshall, om manstannar kvar på i stället för att flytta ut till . Sedan vill jag, herr talman, bara tillägga att jag ställdeden här frågan, därför att det var så många uppgifter som cirkulerade både itidigare utredningar och i pressen. Jag tycker att det är mycket viktigt attvi fick den här diskussionen, som nog kan vara av värde för de fortsattaunderhandlingarna och det kommande beslutet. När del gäller utökningen av antalet passagerare päArlanda kan man fråga sig hur man skall kunna klara detta, om vi stannar kvarpå . Här har det nu gjorts en utredning av som visar enökning på i passagerarantal. Då skulle man under resten av19()0-talet få en tredubbling. Om kostnaderna vid en flyttning av inrikesflyget tillArlanda Det är väl på samma sätl som beträffandebefolkningssiffror som korrigeras ibland, men skulle det bli som är det kanske nödvändigt att bygga ytterligare en flygplats. Emellertidbehöver vi kanske inte tänka så långt in . Jag föreslår attMargareta tar kontakt med i . Del kan vara klokt,eftersom han ännu inte har fält in sin dementi i , och man vet ju inte om denkommer. Vidare delar jag uppfattningen att del inte finns någonanledning all ha högre standard vid en inrikesterminal på än vad manhar på . Därför är jag inte särskilt benägen att medge pengar till sädanastora investeringar. På den punkten har vi alltså samma uppfattning. Om inlösen av villor i närheten av flygplats Sedan skall vi dock inte glömma en annan stor kostnad, nämligenmarktransportkoslnaden, och lidsåtgången. Varje resa till är minst 30minuter längre än resan ut till . Det här är en mycket svår och komplicerad fråga, och detär inte alldeles givet hur man skall räkna kostnaderna. De kan räknas litetolika beroende på vilken standard man vill ha. Man skall alltså vara försiktigmed att dra alltför långtgående slutsatser av de förslag som framläggs. Detvill jag gärna understryka. Bara några ord om det senaste inlägget. Närstalsrådel talar om Irafikbortfall för Linjeflyg som en kostnad bör man ändåpåpeka att om en del trafikanter övergår från flyg till exempelvis järnväg ärdet inte någon merkostnad för samhället. Det är bara en anpassning till deverkliga samhällsekonomiska förhållandena - och till samhällsekonomin hör ocksåde miljöproblem kring som är den yttersta orsaken till attflyttning aktualiserats och som hänger ihop med att jag har ställt den härfrågan. Det är inte så alldeles säkert atttrafikanter går över till tåg. De kanske inte åker alls, de kanske åker bil.Och kanske tvingas vi på vissa linjer sälta in ännu fler järnvägsvagnar - somvi inte har. Vi kommer i varje fall inte att utnyttja Linjeflygs potential. Vaddet gäller i all ekonomi är att utnyttja del investerade kapitalet och debefintliga tillgångarna maximalt. Hur det kommer alt bli vet man inte, men delär helt klart att Linjeflyg balanserar precis på gränsen för lönsamhetoch inte ekonomiskt skulle klara ett sådant bortfall som nämnts, och då måsteskattebetalaren fram, är jag rädd. Jag tror att kommunikationsministern ochjag-ja. vi alla-är överens om att väldigt många olika faktorer inverkar påbedömningen av hela frågan om lokaliseringen av flygplatsen. Och del finns, somvi båda antytt, skäl att fortsätta underhandlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om inlösen av villor i närheten av flygplats Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () fråga, 1979/80:417, lillstatsministern, och anförde: har frågat statsministern omhan vill redogöra för regeringens avsikter när det gäller att lösa in villor i Brommaområdetoch därvid utveckla de möjligheter all genomföra dessa avsikter som stårregeringen till buds. Frågan haröverlämnats lill mig. I dagens samhällsekonomiska läge är del särskilt angelägetatt begränsa utgifterna. Miljökraven måste därför noga vägas mot de ekonomiskaoch trafikmässiga effekterna. Eftersom olägenheter av trafikbuller delvis är ensubjektiv upplevelse kan inlösen av fastigheter i speciella fall vara ett sättalt komma lill rätta med bullerproblem. Mot den bakgrunden anser jag alt ettalternativ som kan övervägas är att på frivillig grund lösa in villorna för defastighetsägare i Brommaområdet som vill fiytta på grund av bullret. Jag vill i del här sammanhanget också nämna att inlösen ien total ekonomisk bedömning inte är en ovanlig åtgärd för att lösa bullerproblem. Om inlösen av villor i närheten av flygplats OSKARLINDKVIST (s): Inlösen av villor och fastigheter har frånoch lill ansetts vara ett gångbart inslag i debatten om miljön kringBrommaflyget. Upphovsmännen har då haft ett alldeles bestämt syfte. Man fördeen förtalskampanj mot vissa villaägare runt flygplatsen, och strategin gick utpå alt avleda allmänhetens intresse från vad debatten egentligen handlade om.Folk skulle till varje pris förledas tro att villaägarna i området varmarkspekulanter, vilkas enda och beslående intresse var omsorgen om sin egenekonomi. Den omständigheten att fyra sjukhus, barndaghem, skolor, arbetsplatseroch stora hyreshusområden ligger i bullerkonlakl med trafikflyget skulle idelta uppspel framställas som något rent sekundärt. Jag tyckte redan då att detta slags debatt var bådeosmaklig och oärlig. återupplivas den av kommunikationsministern. I ett avmassmedia i stort format förmedlat uttalande fick vi höra att regeringen varberedd att lösa in villor, där de boende stördes av flygbullret. Uttalandetgällde inte hyreshusen. Några sakskäl för erbjudandet från regeringens sidafanns emellertid inte i uttalandet. Jag har emellertid bland alla kategorier avfastighetsägare inte träffat någon som ansett att regeringen skulle övertaderas bostäder. Jag anser mig vara ganska väl orienterad i områdena och om destämningar som finns angående de flerskiftande ölägenheter som flygel medföroch som är definitivt bekräftade. Hela det som har till uppgift attpå myndighetsnivå handlägga miljöärenden av typ Brommaflyget har kommit och samma slutsats: Fokkerplanen skall flyttas till . Varför inte setill att dessa åtgärder vidtas? I stället försöker nu kommunikationsministern leda indebatten på något annat. Påhoppetpå villaboendet - för det är ett sådant - gavsken av att vara en regeringens angelägenhet. Kommunikationsministern ullalarsig ju på regeringens vägnar. Sedan får vi vela alt något sådantregeringsbeslut inte existerar. Det är således bara kommunikationsministern somförsöker göra sig lustig över en målgrupp som inte heller får utrymme idagspress eller Ominlösen av villor i närheten av flygplats massmediai övrigt för att försvara sig. Återigen skall allmänheten ges uppfattningen attBrommadebatten är iscensatt av giriga fastighetsägare som förmenar folk attflyga. En sådan debattkonsl har ingenting med en politikers ansvar att göra.Det är en eftergift för tidningsrubriker och lättköpt publicitet. En politikerav kommunikationsministerns höga status måste vela alt man inte för penningarkan friköpa sig från ett miljöpolitiskt ansvar. talade för villaägarna så attjag blev alldeles tårögd. Jag är inte van vid sådana försvarstoner frånsocialdemokrater när del gäller villaägande i allmänhet. Men i det här falletpassar tydligen den politiken bättre. Del är fel alt säga att villaägarna inte bereds utrymme imassmedia. Tidningarna gör ju sina bedömningar av nyheter. hadeen stort upplagd nyhetsartikel där villaägarna - och enbart dessa - kom lilltals . Mig veterligt har en myckel stor upplaga.Saken var lika stort upplagd där som i , där hela materialetoffentliggjordes, så nog har villägarna kommit lill tals. Meningen är naturligtvis inte heller att regeringen skallöverta bostäder. Beträffande inlösen av fasligheter där människor ärbullerstörda kan jag väl tänka mig sådant också om det gäller hyreshus ellerfastigheter av annat slag som ligger inom området. Som bekant har enpartibroder till , , slängt ett daghem somvar bullerslörl. Man får länka sig också sädana åtgärder om Brommaflygel skallvara kvar. Det här är ingenting unikt. När man byggde ut ,använde man motsvarande modell, och man har gjort det när det gällt militäraflygplatser. Även har i sin utredning nämnt det som enmöjlighet, om det visar sig minska samhällets kostnader. Därför tycker jag inteatt man skall bortse från den möjligheten.