prot · G309166 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i enlighet medregeringsförslaget att nu fattar principbeslut om atl garantin fördireklövergång från gymnasieskolan lill högskolan skall anges som en andel avdet totala antalet platser för resp. utbildningslinje. Vidare förordas atlgarantin skall sältas till ca en tredjedel av antalet platser för resp. linjeoch alt urvalet inom denna andel skall göras pä enbart meriter av avgångsbetygfrån gymnasieskola som är högst . Rätten atl fä räkna föreningsarbete som en merit vidantagning till högskoleutbildning har inneburit alt kvinnorna har missgynnats.Den erfarenheten har vi redan, . Systemet har dessutom inneburitkrångel oeh godtycklig prövning av vilka föreningserfarenheter som skallgodtas. Detta vet vi också, . Utskottets ordförande använde ordet"missbruk" i sammanhanget. Vi torde vara åtskilliga i denna kammare som harkontaktats av människor som ifrågasatt tillämpningen av systemet medföreningsmeriler. Med regeringsförslaget blir del lättare all skaffa sigarbetslivserfarenheter. I fortsättningen blir maximal poäng 1,7 mot 2 f. n.,och dessa poäng kan uppnås mot f. n. kan naturligtvisleda till att fler får maximal arbelslidspoäng och all resultatet dä kan bliall betygen får ökad betydelse vid urval lill starkt efterfrågade utbildningar.Men de bestämmelser som tillämpats, nämligen alt låta urvalet avgörasav att vissa sökande förvärvsarbetat i fem är i stället för tre eller fyra, kanväl knappast vara bättre. Det måste vara rimligare att i dessa fall med tre ärsarbetslivserfarenhet låta betygen fälla utslaget. Arbetslivserfarenheten kan juockså vara av allmän karaktär och behöver inte ha någon som helst anknytningtill den aktuella utbildningen. Det är väl ganska svårt att motivera allskillnaden mellan etl medelmåttigt betyg i gymnasieskolan och etl loppbetyghelt skall kunna uppvägas av arbetslivserfarenhet inom vilket områdesom helst. Jag vill med skärpa understryka att förslaget inte innebäratl man över hela linjen nu återinför något slags betygsurval. Elt klarl inslagav betygskonkurrens har funnits . Enligt regeringsförslagelreserveras också platser vid högskolan för sökande som är och har minstfyra ärs arbetslivserfarenhet - dvs. I motion 1312 har föreslagit all riksdagenskall uttala att ingen sökande till högre utbildning skall behöva bli föremålför lottning . Kravet i den motionen tillgodoses av elt enhälligtutskott. Utskottet anser nämligen atl skäl talar för atl den som har blivitföremål för lottning två gånger och för tredje gängen söker lill sammautbildningslinje bör antas till denna. Vi anser vidare atl det bör ankomma päregeringen eller den myndighet regeringen fastställer att utforma närmare bestämmelserhärom. Vi föreslår att skall ge detta lill känna med anledning avmotionen. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Låt mig , herr talman, få säga något om när deföreslagna ändringarna är tänkta atl träda i kraft. Del har i dessa dagarförekommit vissa skilda uppgifter om tidpunkten. kan vissaförändringar ske. Andelen studerande som antas på enbart betygspoäng kan dähöjas från . Regeln om när det gällerarbelslivserfa-renhelspoäng kan slopas , dvs. Då kan också arbete med hemvård inom den vårdades hemtillgodoräknas som merit. Förändringarna i övrigt, dvs. de som gällertillgodoräknande av föreningsmeriler och arbetslivserfarenhet, föresläs avutskottet träda i kraft inför antagningen lill utbildningen sorn . Det innebär en förändring jämfört med propositionen, somföreslog . Orsaken till denna förändring är de kontakter sornutskottet har hafl med universitets- och högskoleämbetet. Med detta yrkar jag bifall till ulskotlelshemställan på samlliga punkter. (vpk) replik; Jaghar inte förnekat all-vilket ocksåframgärav vår motion - föreningsmerilerna i sin nuvarande utformning kan hahafl negativa konsekvenser för kvinnorna. Men det innebär ju inte alt man hellskall avskaffa dem. Vad man i slället bör göra är atl reformera dem. Sedan tror jag personligen alt det är en rad andra faktorerinom det sociala området - det gäller inte minst barnstugeplalser - som ärviktigare skäl lill atl kvinnorna inte söker sig lill högre utbildning i störreutsträckning. Som jag också tidigare framhållit innebär den härpropositionen sannerligen ingen "positiv diskriminering" avkvinnorna. Tvärtom kommer man ju alt ge bl. a. värnpliktstjänstgöringen störrepoänganlal, vilket klarl drabbar kvinnorna. Låt rnig först instämma i atl det har gått för alt man skall ändraanlagningsbeslämmelserna. De undersökningar som propositionen bygger pä avser iregel, såvitt jag kan förslå, bara erfarenheter från två läsår- dessutom de tväförsta läsåren i elt nytt syslem. Del tycker jag för min del är ett ganskabräckligt material. När jag läste proposition 158, som ju f. ö. är ganskatunn, om man bortser från UHÄ;s bilagor, noterade jag tvä drag i den. Delförsta draget var all förslagsbatleriet var en aning svåröverskådligt. Manrefererar vissa saker som tydligen är sådant som UHÄ kan göra oss häririksdagen förutan. Sedan är det andra saker som vi här nu skall falla beslutom. Sä är det ytterligare ting som UHÄ skall ges i uppdrag all utreda. Del ärvisserligen bra all man blir informerad även om saker som inle är föremål förbeslutsfattande här i kammaren. Men det skulle väl egentligen ha varit bättrealt vi fått det hela mera samlat och förelagts förslag när UHÄ:s ytterligareutredningar varit gjorda. Då skulle vi ha kunnat göra en bättre bedömning. sade från talarstolen altanlagningsbeslämmelserna utgör etl mycket komplicerat system. Den ena bitenhänger ihop med den andra. En ändring på etl ställe får därför konsekvenser påandra ställen. Även från den synpunkten skulle det ha varil bra, om regeringenhade väntat litet oeh sedan lagt fram förslag rörande antagningssystemet i desshelhet, som fallet var när kompetensutredningen och kompelenskommitlén ladefram de förslag som utgjort grunden för denna reform. Den enda omedelbara åtgärd som vi frän socialdemokratiskthäll begärde var att regeringen skulle se lill alt beslutet om direklövergångfrån gymnasiet till högskolan skulle efterlevas. Vi föreslog ettutskoltsinitiativ i frågan, men den borgerliga majoriteten avstyrkte dellaförslag. effektuerar utbildningsministern detta initiativ, och det tyckervi är bra. Vi ville alltså bara att regeringen skulle se lill alt del, eftersomdet hade garanterats en sådan, verkligen blev fråga om en direktövergång. Dettakrav är nu tillgodosett genom bestämmelsen om att urvalet till de platser somomfattas av garantin för direklövergång skall göras pä enbart meriter avavgångsbetyg från gymnasieskolan som är högst . Vi begärde däremotinte att någonting annat skulle åtgärdas efter så här kort lid. föreslår regeringen en höjning av procentsatsen fördirektövergång från 20 lill , vilket vi har kunnat acceptera. Del har viddetta ställningslagande spelat en viss roll all man vid alla de linjer som idetta sammanhang är rimligt atl diskutera i verkligheten redan har nått upptill . T. o. m. på psykologlinjen och läkarlinjen är det nu somgår direkt från gymnasiet lill högskolan. Trots detta har det larmats mycket omden katastrofala situationen på dessa linjer. Men del visar sig nu alt behovetav platser för direktövergång är tillgodosett, eftersom man ligger på30%-nivån. Del finns dessutom en mängd andra linjer, där man ligger myckelhögre. Jag blir ibland - om jag får göra en marginalkommenlar -ganska förvånad över den larmande massmediadebatlen på della område. När delkom information om en liten delbil slogs del upp så alt man fick intrycket attdel nästan inle alls förekommer några direktövergångar. Så är ju inte fallet.Det är bra all del finns mera seriösa rapporteringar, som kommerfram. Det andra draget som jag noterade när jag läste dennaproposition oroar mig mera. Det är den genomgående tendensen i samtligaåtgärder. Tendensen är alt vi skall bort års beslul, öka betygensroll och tona ner betydelsen av andra' meriter än belygsmeriler - jag tänkerförslås på arbetslivserfarenhet och föreningsmeriter. Vi vet atl denna tendensstämmer väl med önskemål - det är ingen överraskning. Alt denockså stämmer med åsikter beklagar jag. Men jag blir - för allanvända ett känslomältat uttryck - rent bedrövad när jag ser att också centernfaller in i samma roll. Jag vill göra ett par reflexioner när del gällerföreningsmerilerna. Vi motsätter oss - vilket har deklarerat - skall ta bort rättigheten för sökande till högskola att tillgodoräkna sigföreningsmeriter. Reglerna för tillträde till högsko-leutbddning Reglerna för tillträde till högskoleutbildning Del är ihuvudsak två motiv som i propositionen anförs för delta borttagande. Det förstaär all möjligheterna att tillgodoräkna sig föreningsmeriler missgynnarkvinnorna, och det andra är alt det är krångligt alt tillämpa reglerna. Påståendet atl kvinnorna missgynnas står inle alldelesoemotsagt i debatten. Åtta hårt spärrade linjer har analyserats. På fem avdessa hade 1977 den kvinnliga andelen minskal i jämförelse med 1976. Men i de ifebruari sammanställda remissvaren pä rapporten ärs erfarenheter av denya tillträdesreglerna - den rapport pä vilken regeringen bygger huvuddelen avförslagen - kan utläsas all flera högskolor nu rapporterar atl del sedan 1977har skett en uppgång av antalet kvinnor. Man kan knappast anse all del ännu ärbevisat atl kvinnor har missgynnats. Därtill är materialet enligl min meningför begränsat dels när del gäller liden, dels i fråga orn omfånget. Man läggerför stor vikt vi de relativt få hårt spärrade linjerna. Del är de som får varamall för prövningen om en reform är bra eller inle. Föreningsmeriter diskuterade vi här i kammaren , . Då sade en ledamot följande: "Man säger all systemet med tillgodoräknande avföreningsmeriler har visat sig diskriminera flickorna. Sedan drar manslutsatsen: alltså bör del avskaffas. Den slutsats man bör dra är naturligtvisden rakt motsatta, att här finns yllerligare ett instrument för all stimuleraflickor till ökad föreningsaktivitet. Vad de som argumenterar på motsatt sätti själva verket vill är alt flickorna även skall vara passiva ochstrunta i föreningsverksamhet. I varje fall uttrycker rnan ingen oro i delavseendet. Man är belåten med det tillstånd som råder. För min del tyckerjag alt det är bra orn flickorna engagerar sig mer, och jag tycker atl manskall kunna använda även systemet med tillgodoräknande av föreningsmeriter somen särskild stimulans." Den som sade detta heter , och han ärfortfarande riksdagsledamot. Jag utgår från alt han har samma uppfattning nusom och stöder vårt yrkande om alt föreningsmeriterna skallvara kvar. Ur eltannal dokument citerar jag följande; "De tre regeringspartierna har sedan långe haft olikauppfattningar vad beträffar föreningsmeriler och den fria sektorn i högskolan.Den proposition som presenteras innebär inle all partierna ändrat sin principiellauppfattning." Så står det i ett pressmeddelande fränutbildningsdepartementet från . Kommer företrädare här i kammaren all nu röstaenligt sin princip eller enligt någol annat? Del andra motivet för att avskaffa föreningsmerilerna varall reglerna var svåra alt tillämpa. Jag kan gärna medge all reglerna kanskehar varil besvärliga att tillämpa. Jag kan emellertid i nägon män förstå UHÄ,som vill slippa de här besvärligheterna. Särskilt kan man förstå UHÄ när manlar del av besvärshandlingar över UHÄ;s beslul atl underkänna vissa föreningsmerilerpå, som man tycker, goda grunder och sedan finner all regeringen desavoueratUHÄ i en rad fall. Låt mig la några exempel. Verksamhetens art ochomfattning är inte godtagbara, säger . Regeringen finner att verksamhetenbör tillgodoräknas sökanden och överlämnar ärendet för fortsatt behandling. Programledare i Förlösa CUF. Uppdragels art och omfatlningär inle godtagbara, säger . Regeringen föreskriver att sökanden skalltillgodoräknas poäng. Uppdragets art och omfattning ärinte godtagbara, säger . Regeringen finner alt sökanden skalltillgodoräknas poäng och föreskriver atl hon skall antas. Ordförande i tävlingskommiilé. Uppdragetsart är inte godtagbart, säger . Regeringen föreskriver atl sökanden skalltillgodoräknas poäng. Sekreterare i minigolfklubb. Ej godtagbar omfattning resp. ej viktigareförlroendekaraktär, säger . Regeringen föreskriver atl sökanden skall antas. Säga vad man vill, men inte hjälper regeringen lill attunderlätta UHÄ:s arbete på den här punkten, så jag kan, som sagt, i någon månförstå UHÄ. Ville regeringen ha stramare tyglar på detta område, borde denhjälpa till där och när den kan. Så över till arbetslivserfarenhetens vikt.Det ansvariga ämbetsverket UHÄ behandlar denna fråga i sin skrivelse menföreslår ingen förändring. var inne pä del i silt anförande. Somskäl anger UHÄ dels att föreningsmeriterna föresläs försvinna, dels attdirektövergången förbättras. Men regeringen går trots della vidare och läggerfram förslag om all minska poängen för arbetslivserfarenhet från 2,0 lill 1,7.De skäl regeringen anför är att definitionen på det här områdel är vid ochgenerös - tydligen enligt regeringen alltför vid och generös. Innan man går in på del andra huvudskälet går man tillbakaoch refererar motiven för all arbetslivserfarenheten infördes. De motiven varall arbetslivserfarenheten skulle ge äldre studerande vidgade möjligheter ochvidare ge värdefulla erfarenheter och berika högskolan. Efter propositionens referat av skälen till attarbetslivserfarenheten infördes anges att av de studerande som antas lillde undersökta utbildningslinjerna inle är . Detta angav ocksåutbildningsministern i sin inledning. Uppenbarligen är det just dettaförhållande alt utöver de i dessa åldrar, som kommer all antas genomdirektövergång, om förslaget nu går igenom, blir det som i samma åldrar,dvs. under , antas på betyg och arbetslivserfarenhet. Del är della som haroroat regeringen lill den grad atl man anser sig nu böra minskaarbetslivserfarenhetens vikt i förhållande till betygen på del föreslagnasättet. För del första tycker jag all man borde ha vänlat ochskaffat bällre underlag för sitt förslag. För del andra vill jag peka på också borde ha frågat sig hur förslaget nu kommer atl slå. Inle blir detväl - utifrån de utgångspunkter propositionen säger sig ha - bättre altpremiera kortare arbetslivserfarenhet så mycket mer som görs ipropositionen. Reglernaför tillträde till högskoleutbildning Reglernaför tillträde till högskoleutbildning fördubblarju poängen för del första 15 månaderna. Den har varil 0.5 poäng förut, och nulaxeras den upp till 1,0 poäng - del är ju en fördubbling. Detta gör väl atlännu fler yngre skaffar sig arbetslivserfarenhet. Den blir snart en ,och sedan har man återigen betygen som enda ulslagsgivare. Jag gissar atlmekanismen kommer alt bli denna. Men kanske det var sä man ville ha del, fastänman inle säger del i propositionen. Vi vill från värt håll ha kvar arbetslivspoängen vid dessnuvarande vikt. Vi vill också all den skall förvärvas under en relativt långperiod för att ge just andra erfarenheter än de vanliga erfarenheterna somkommer från skolan. Dessa andra erfarenheter kan ju vara av värde både försjälva högskolestudierna och för del yrkesliv som följer efter studierna. ,herr talman, elt par reflexioner som jag skulle vilja göra. Ipropositionen säger departementschefen på ett ställe inledningsvis; "Låt mig först konstatera att debatten om ocherfarenheterna av behörighets- och urvalsreglerna för högskolan inle geranledning atl ompröva de grundläggande principerna för dessa." Också i dagförnekar atl det är de grundläggande principerna som ändrasoch omprövas, men han säger i några sammanhang atl det är viktiga förändringar.Samtidigt säger han alt del inle är bra med alltför drastiskaförändringar, och det kan jag hålla med om. Jag tycker ändå för min del atl deförändringar som föreslås nu är förhållandevis drastiska, och man hade nogbehövt ha litet mera underlag för delta. Om vi delar upp de förändringar som man anmäler alt UHÄskall göra alldeles av sig självt och de som föreslås häri dagoch tar varoch enav de bitar som skall utredas samt beaktar den inriktning sorn regeringen givität UHÄ;s utredningar, så oroas man av del sammantagna intrycket. Förutomhöjningen av direktövergängen från , som vi går med på, är del dens. k. spegelvändningen av antagningsordningen i kvolgrupperna 1 och II som man nir gör. Man skall ökayllerligare några procent - en tredjedel ungefär. Procentandelenskall vidare räknas som andel av det totala antalet antagningsplatser för resp.linje eller sökalternaliv och inte som den räknas . Sedan är detarbetslivserfarenhetens minskade vikt i relation till betygen samt den minskadevikten för längre arbetslivserfarenhet. Det är ulredningen omkvotgruppsindelningen som kommer , och det är utredningen omtillträdet lill enstaka kurser. Del samlade iniryck jag får av alla dessa delar är atl degår i samma riktning allihopa, och det är alltså det som oroar mig. Jag tycker all det är bra med utvärderingar, och del ärbra alt de startar som reformerna träder i kraft. Del är bra alt manavlämnar rapporter, och del är bra alt de diskuteras öppet. Men jag tycker inteall det är bra när man pä etl för tidigt stadium går in och mixlrar meddetaljer, som man har gjort . Enligl vår mening från socialdemokratiskt håll borderegeringen egentligen ha vänlat en lid yllerligare. Man borde ha skaffat sigbällre lidsunderlag, under flera läsår än två. Sedan skulle man på delta tidsmässigtbättre underlag ha gjort simuleringar och prövat nya regelsystem genom altvariera en ellerflera faktorer åt gången. Vidare borde man ha skaffat in mera socialabakgrundsdata om de studerande. Då skulle vi enligl min niening ha fått bättreunderlag för åtgärder, och då skulle vi kunna se efter, vad olika förändringarav tillträdesreglerna gav för utslag i olika socioekonomiska grupper för depersoner som söker och antas resp. icke antas lill olika högskolelinjer. Jagtror också alt vår debatt här i skulle bli bällre, om vi hade deltamera stabila och varierade underlag. Med de här reflexionerna ber jag atl få yrkabifall till reservationerna vid ulbildninesutskollets betänkande nr 36. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning INGRIDSUNDBERG (m): Det är ganska precis riksdagendebatterade förslaget om reformering av högskolan och nya regler för behörighetoch urval lill högskoleutbildning. Debatten hade då föregåtts av elt omfattandeoch intensivt ulskotlsarbete, och lill betänkandet hade fogats 26 reservationer. Fyra av dem gällde regler för urval bland behöriga sökandetill högskoleutbildning, och bakom dem stod och jag själv.Övriga utskotlsledamöter var, med undanlag av , eniga om de nugällande reglerna. Det är därför med en i riksdagssammanhang ovanligt stor tillfredsställelsejag lar del av utbildningsulskoltels belänkande nr 36. På punkt efter punkt kanjag konstatera att de synpunkter som då stod för nu i stort fältgehör hos hela regeringen, de framlida studerande till gagn och högskoleväsendetsom helhet till nytta. Det är däremot förvånande all socialdemokraterna i årbegränsat sig lill tvä reservationer. Den begränsningen utgör etl tecken på atlman från socialdemokratiskt håll insett nödvändigheten av förändringar i denriktning vi förordade. Här har mest debatterats frågan om arbetslivserfarenhetenstyngd vid anlagningsprövning. Låt mig säga att arbetslivserfarenhet alllid är av värdeför kommande studier. Den har två viktiga funktioner. Dels kan iarbetslivet ge den studerande andrum i studierna och bidra lill en ökad mognad,dels kan den ge den enskilde inblick i arbetslivets villkor och kunskap omvilken typ av verksamhet han eller hon vill ägna sig ål. De nu gällande reglerna med poängberäkning för upp fillfem ärs arbetslivserfarenhet har emellertid fått flera negativa konsekvenser,som socialdemokraterna tycks oförmögna atl inse. För del första har en mångårig arbetslivserfarenhet meddirekt syfte att skaffa arbetslivspoäng medfört atl de konkreta teoretiskakunskaper som ansetts nödvändiga för de kommande studierna sjunkit undan i enoftast alls icke behaglig glömska. Följden av detta har blivit störresvårigheter för de antagna all klara studierna inom ordinarie studietid och medall säkerhet en sänkning av ulbildningsslandarden. För delandra har medelåldern på de antagna stigit. Reglerna för tillträde till högskoleutbildning gjordaundersökningar till mycket ringa del bero pä atl nya grupper sökt sig till despärrade utbildningarna. Orsaken ligger i slället i atl en stor gruppstuderande måst vänta med sin ansökan för alt komplettera medarbetslivspoäng. Den mest allvarliga nackdelen torde emellertid ligga i delfaktum all antalet studerande till forskarutbildning minskat. Om de akademiskagrundstudierna inte avslutas förrän , minskar benägenheten tillytterligare etl antal ärs studier. En annan konsekvens för forskarutbildningenhar varit den enormt ökade studietiden i förhållande lill vad som avsägs vidgenomförandel av den nya forskarutbildningen. Ökningen är inle förvånande. Deforskarstuderandes relativt sett höga ålder innebär atl de oftast har ett avsevärtförsörjningsansvar, och studierna måste då kombineras med förvärvsverksamhetav olika slag, vilket fördröjer studierna. Den ökade medelåldern hos högskolesluderande har dessutommedfört elt minskat antal flickor lill den hårt spärrade utbildningen. Jag harinte kunnat fä fram exakta uppgifter, men så mycket framgärav UHÄ:s rapport allnågra ärs förvärvsarbete och familjebildning med barn har minskal flickorsbenägenhet all söka lill sådan spärrad utbildning för vilken det i praktikenhar krävts arbetslivserfarenhet. Studier har hellre påbörjats pä utbildningslinjedär antagningspoängen är lägre. Trots dessa nu rådande nackdelar har socialdemokraterna isin reservation gäll emot regeringsförslagel om ändrad poängberäkning avarbetslivserfarenhet. Man gör det genom att påpeka atl en förändring avmeritvärderingen av arbetslivserfarenhet skulle motverka en social utjämning.Men sä är inle fallet. Av debatten här har inte framgått all deltagarna vet altdet finns en kvolgrupp IV, ditde som inte har föregående gymnasieutbildning söker. För dem som hargymnasieutbildning gäller den förändringen i värdet av arbetslivserfarenhet somhär har varit aktuell. Gjorda erfarenheter visar på intet sätt all den socialasnedrekrytering till de spärrade linjerna som trots allt finns har förändratsefter beslut. Jag vill ändå, när utbildningsministern finnshär, peka på några svårigheler som kan dyka upp. De gäller begränsningen avgiltigheten för betygen frän gymnasieskolan lill . Utbildningsministernhar i propositionen varit medveten om alt de ungdomar som gör militärtjänst kankomma i svårigheler och också föreslagit atl de som en gäng anlagils mendärefter gör militärtjänst skall ha rätt atl stå kvar som antagna. Militärtjänst räknas som arbetslivserfarenhet och kanutnyttjas vid ansökan. Låt oss tänka oss en pojke som går ut en tvååriggymnasielinje utan formell eller åtminstone särskild behörighet förhögskolestudier. För honom kan det vara omöjligt alt inom en treårsperiodfullgöra befälsulbildning i del militära samt komplettering av delgymnasiebetyg på vilket han skall söka. Inte minst mot bakgrund av densvårighet som försvaret har atl rekrytera ungdomar lill befälsulbildning voredet olyckligt om några skulle avslå från sådan utbildning därför allireärsgränsen för gymnasiebetygets giltighet förhindrar det. Jag vore tacksamom utbildningsministern kunde kommen- lera dettaoch ange alt del jag nu anfört utgör tungt vägande skäl lill förlängning avireärsgränsen. Så myckel i propositionen är bra alt jag harsvårt all inle uttrycka min glädje. En ökad andel studerande kommer all tas indirekt från gymnasieskolan, med de positiva konsekvenser detta kommer alt ha.Socialdemokraternas ursprungliga förslag om har blivit 33 1/3 %.Niomånaderskravet på anställningslid slopas - sä oförenligt som det var medgällande regler på arbetsmarknaden.