prot · G309161 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag tror tvärtom att det skullekunna medföra ytterligare problem. Anledningen till att man vill ha lill stånd en utvärderingär att del obestridligen också finns vissa problem med statligastyrelserepresentanter i förelag. Därmed skapar man en viss osäkerhet omansvarsfördelningen mellan enskilda företag och samhällets organ. Del är en sakvärd alt se över. Jag tror det är väldigt viktigt, inle minst i ett sådant härfall. att man har en klar ansvarsfördelning, så alt man också kan läggaansvaret där det hör hemma, utan att blanda in olika myndigheter ellerintressen. Jag är övertygad om alt utvärderingen kommer att belysa dehär frågorna. Sedan kan det vara skäl att ta upp en ny debatt idenna fråga. OLLEWÄSTBERG i (fp); Vi hotas i alltmer av ensammanblandning av statliga oeh privata intressen, en förhandlingsekonorni därförelagsledare, fackliga funktionärer, statliga tjänstemän och politiker görupp i slutna rum. När staten genom bidrag, krediter och olika typer av stöddirigerar företagens verksamhet försvagas konsumenternas ställning. Vad somproduceras blir inle längre beroende av de många konsumenternas val utan avförhandlingar mellan stat och företag. Delta gäller i hög grad näringspolitikenunder de senaste dryga tio åren. Det är delta som brukar kallas myglingsekonomi. Med mygelmenas här inte oegentligheter utan att beslut fattas i slutna rum. blir ömsesidigt alltmer beroende av varandra, och det blir oklartvem som har ansvaret för vad. För utomstående kan det bli omöjligt all riktigtförstå och reda ut orsakssammanhangen inom en härva av politiskaunderhandsuppgörelser oeh ett innystat trassel av subventioner. Det som redovisats i näringsutskottet omslyrelserepresenlalionen i är ett utmärkt exempel på detta. GunnarSträng bylte en skattelättnad mot en statlig slyrelserepresenlation. Den viktiga debatt som ständigt måste föras mellanföretagsintresse och samhällsintresse blir i rnyglingsekonomin ett stillamummel över sammanträdesborden och inte något för massmedia och medborgare.Del blir t. ex. långt svårare för företagare alt kritisera en regeringsekonomiska politik när företaget blir alltmer beroende av beslut av politiker.Och det blir också svårare för politiker att i efterhand gripa in och korrigerainom företagssektorn när statliga representanter suttit med och beslutat istyrelserna. Därför är inställning att statligstyrelserepresentation inle bör förekomma i industriföretag och atl den böravskaffas i investmentbolag och banker. Vi har ingen anledning att motsätta ossalt försöksverksamheten fullföljs, men kommer också ifortsättningen att vägra nominera representanter till statliga styrelseuppdragi banker och investmentbolag. behandlar vi också en socialdemokratisk motion ochreservation om att staten bör tillsätta en styrelserepresenlanl i - ettav våra största massmedieföretag. Den socialdemokratiska partikongressen beslöt 1975 medstor majoritet alt uttala sig för en socialisering av läromedelsmarknaden. Delkravet för socialdemokraterna försiktigtvis inte fram i , utan mannöjer sig rned atl vilja ha en statlig representant i det störstaläromedelsföretaget. På läromedelsområdet är slort - men det finns ettframgångsrikt statligt förlag med en växande marknadsandel och en rad mindreförlag. Jag undrar, och : Vad finns del förskäl till att ägarna lill ett av förlagen på marknaden - det statliga Liber -skall få tillsätta en styrelserepresentant i ett annat förlag - om man inlevill ha en ökad statlig dominans, om man inte vill la de första små stegen motett statligt läromedelsmonopol? På få områden är en socialisering och en centralisering såolycklig som när det gäller läromedel. Socialisering här innebär ju ett systemdär allt fler elever i skolorna ges en och samma version av verkligheten. Menverkligheten är aldrig entydig. Urval av fakta blir präglat av de värderingar,de kunskaper och den personliga bakgrund den som väljer har. Utsiktspunktenpräglar den bild som förmedlas. Därför är det i ett demokratiskt samhälleviktigt atl skolan förmedlar flera bilder, atl alla klassrum inte bliridentiska. Skall skoldemokratin - inflytande för lärare och eleveröver undervisningssituationen - bli någonting mer än en fras som är avsedd förhögtidstal, då måste det också finnas fler alternativ i själva undervisningen,och flera förlag skall kunna konkurrera om atl producera och sälja läromedel. Dessutom och : är etl massmedieföretag.Del ger ut läroböcker och skönlitteratur, det utvecklar nya medier. Ser maninte på socialdemokratiskt håll någon fara i att skapa en statlig inblandning ijust det företaget? Ser man inga principiella hinder för att skall gåin och besluta atl staten skall sätta in representanter i etl företag som harbetydelse för den fria opinionsbildningen? Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser ING-MARIEHANSSON (s): Jag tycker att i serden här frågan alldeles för ensidigt. En statlig slyrelserepresentalion - medde skäl när det gäller som jag anförde - innebär också en möjlighet förstaten att positivt påverka just lill mångsidighet, till ett läromedelssystemsom kanske kan läggas upp och varieras i bättre överensstämmelse med avriksdagen fastställd målsättning. Det är inte innehållet i läromedlen, OlleWästberg, som avgörs genom en styrelserepresenlalion, oeh det är inte ensocialiseringsdebatt vi för här , ulan del är fråga om att i ett företag,som är i hög grad dominerande på en marknad inom samhällssektorn, skapa en dialogvia en statlig styrelserepresenlanl. Del är väldigt lätt alt se positivamöjligheter i detta. Varför skall en statlig styrelserepresenlanl inte kunnavara en tillgång för företag när det gäller utveckling oeh kreativitet? 13 protokoll 1979/80:160-161 Stadig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser BIRGITTAJOHANSSON (s): Till i vill jag sägaalt det är beklagligt att en folkpartist blandar ihop della med statligslyrelserepresentalion och statligt ägande, hänvisade också tillett beslut på vår partikongress 1975, Jag vill säga honom alt vårt parti självtmå besluta om när vi skall lägga fram förslag i frågor som vi anser viktiga. Vilar dem i en viss turordning, och den bestämmer vi själva, i (fp); Ja, , precis så är det,hänvisar lill den socialdemokratiska partikongressens beslul1975 om en socialisering av läromedelsbranschen, men säger atlsocialdemokraterna själva bestämmer när de lägger fram sina förslag iriksdagen. Man tar dem i en viss turordning. Ja, just del. kräver man alltsåstatlig styrelserepresentation i , Man tar en sak i sänder, i en vissturordning! Bakgrunden är just detta beslut om en socialisering avläromedelsbranschen, Atl. som man vill, låta ägaren lill etl av de förlag somfinns på läromedelsmarknaden, dvs, det statliga förlaget, tillsättarepresentanter i elt annat förlag, minskar självfallet konkurrensen, I ställetborde man gå den andra vägen när del gäller styrelserepresentanter, dvs, minskasammanblandningen och överväga förbud för konkurrerande företag och konkurrerandeägargrupper att ha representanter i varandras styrelser, säger att man bara vill påverkamålsättningen med läromedelsproduktionen genom styrelserepresenlalion, intesjälva innehållet i böckerna. O.K. för det, men målsättningen medläromedelsproduktionen är nog så viktig om vi vill åstadkomma konkurrens påmarknaden och valfrihet mellan olika slag av läromedel. Vi skall se till de positiva möjligheterna medstyrelserepresentation, säger vidare. Ja, del är säkertväldigt ofta positivt för etl företag att ha en statlig styrelserepresenlanl.Denne blir ju uppknuten av de beslut som fattas. Men det negativa är ju justatt statlig oeh privat makt flätas samman, all det inte längre går attdefiniera var den enes ansvar slutar och den andres börjar. Vi som har ettdemokratiskt ansvar inför våra väljare borde vara angelägna om att densammanblandningen av olika maktcentra i samhället inle fortsätter. ING-MARIEHANSSON (s): Att få möjligheter alt vara med och diskuteraen eventuell uppläggning eller avstämning med en av fastställdmålsättning för hela utbildningen är väl en viktig länk i det hela. Men, somjag tidigare sade, många andra faktorer hör också lill bilden. Jag talade omdatautvecklingen och inle minst om det väldigt dåliga sociala ansvar som dethär marknads-dominerande företaget har haft. Här satsar samhället stora pengar pä att utvecklaföretagsenheter. Men vad händer? Jo, förelagen missköter sig, försöker inleupprätthålla sitt ansvar trots mycket god lönsamhet, var vid senasteundersöknings- tillfälledel näst lönsammaste företaget i , Trots en stor koncernledninglyckades man inte upprätthålla sysselsättningen vid den här enheten. Vad hadeen statlig styrelserepresenlanl inneburit i del läget? Jo, vederbörande hadekunnat påverka underiaget för besluten och bidragit till en bättre dialogmellan de berörda, Jagtror inte på illvilja från något företag. Här måste detvara möjligt att öka samhällsansvaret också inom företagen. En länk i kedjankunde vara en statlig styrelserepresenlanl. Överläggningen var härmed avslulad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels ulskollets hemställan,dels reservationen av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i belänkande 60 mom, 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av rn, fl. Vid omröstning genoin uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBirgitta begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 159 Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /80:61 med anledning av motioner om gummiindustrin, I detta belänkande behandlades motionerna 1979/80:392avPer m, fl, (s), varihemställts aft skulle 1, som sin mening ge regeringen lill känna vad som imotionen anförts om ett ökat statligt engagemang i gummivaruindustrin, 2, som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om ett program för den svenska gummiindustrin. 1979/80:699 av och (båda vpk), vari hemställts att skulle 1, hos regeringen begära en utvecklingsplan försvensk girrnrniindustri i enlighet med vad sorn anförts i motionen. 2. uttala sig för en nationalisering av ochFirestones fiibriker i , samt 1979/80:1784 av (vpk), vari yrkats alt hemställde hos regeringen 1. all undersöka förutsättningarna för ett statligtövertagande av ägaran- svarel för Tretorn i . 2. all ge Tretorn och dess nya ledning förutsättningar alt utveckla nuvarande och nyproduktion. 3. alt vidtaåtgärder för atl sanera importen av gurnrniskodon. Utskottethemställde att skulle avslå 1. motion 1979/80:392 (om etl program för svenskgumrniindustri m. 2. motion1979/80:699 (om nationalisering av och fabriker i Sverigem. 3. motion1979/80:1784 (om statligt övertagande av Tretorns fabrik i rn. PER (): Som industrigren är gummiindustrin liten setti absoluta och relativa tal. Men som leverantör av nyckelkomponenter i detsvenska samhället är den stor. Tyvärr tycks näringsutskottet ha tagit starktintryck av litenheten. Kanske kan del förklara den nonchalanta tonen inäringsutskottets belänkande 61. Man kan nästan läsa mellan raderna attutskottet tycker att motionerna är onödiga, alt det egentligen saknas analysoch argument för de intagna ståndpunkterna. Del är t. o. rn. så att jag vågarpåstå alt utskottets skrivning i vissa stycken är vårdslös och att de bådayrkanden som i vart fall finns i den motion som bl. a. jag står bakom knappasthar förts över i utskottels hemställan. Trots del har utskottet gett sig ut för alt ha gjorl ettgott och heltäckande jobb, komplett och fullständigt. Man säger nämligen på s.3: "I del följande redovisas pågående utrednings- ochforskningsarbete samt det aktuella läget jämte riksdagsdebatter under riksmötet1979/80 beträffande de företag som berörs i motionerna." Motionernagäller som sagl gummiindustrin som sådan, men trots del tar man konkret baraupp tre företag. Vissa fakta utelämnas, vilka i många fall självfallet är bådakorrekta och aktuella. Det gäller t. ex. uppgiften att mer än en fjärdedel avantalet sysselsatta inom näringen helt försvunnit . Andra faktaär inaktuella, trots att de beskriver ett mycket färskt skeende. Dess värrefattas också många fakta. Inom gummiindustrin händer det nämligen väldigtmyckel och del händer snabbt. Därför får vi som motionärer mänga och finaargument sorn talar för etl bifall till motion 392, som skrevs under Låt mig, herr talman, beskriva vad som hänt efter den allmänna Tisdaeen den motionstidens utgång. Ibelänkandet behandlas tre företag. Detta faktum 3 : igon föranlederfrågan om utskottet anser att gummiindustrin i verkligheten bara _ beslår avdessa tre förelag - så är det ju inte. Visserligen domineras Gummiindustrinbranschen av etl fåtal förelag. Men är branschen, mätt i antalet förelag,verkligen så liten som näringsutskoltet lycks tro - eller som man kanske skulleönska? Man måste nog vidga perspektivet något. För att göra detenkelt kanske vi skall se på de stora företagens situation, som ju ärstilbildande. Man brukar då se på de åtta största företagen, vilka i runda talsvarar för fyra femtedelar av produktionen och för tre fjärdedelar avsysselsättningen. Med den här gruppen av åtta företag har efter den allmännamotionstidens utgång hänt följande: 1 etl fall har man gjort en ombildning ochen utbrytning. I tre fall har man sålt företagel. Nedläggningsförhandlingarpågår när det gäller ett företag, och ett annat företag hotas av nedläggning.Jag noterar här all för två av de tre företag som skall försäljas har köpen avalll att döma inte kommit till stånd därför att man är intresserad av att kommai åtnjutande av s. k. förlustavdrag. Väldigt mycket har alltså hänt, och sammantaget lederdelta mig fram till uppfattningen atl det är synnerligen förvånansvärt atlnäringsutskottet inte kan ställa upp bakQm'del i oeh för sig försikliga kravetpå ett program för den svenska gummiifidustrin. När man läserutskottsbetankandet kan man fråga sig vad näringsulskottet i slället vill göra.Ja, sammanfattningsvis och i bästa fall kan man tolka det som att man delvis ärförstående men att man definitivt inte vill göra någonting. Betänkandetinnehåller ingenting offensivt och ingenting konkret. Vad hänger man då upp dehär myckel inaktiva besluten på? Beträffande talar man vänligt om attfrågan om en eventuell nedläggning bör granskas från beredskapssynpunkt och attgranskningen nu sker inom . Men man avstår, herr talman, fränatt kommentera den bedömning som ligger i botlen, nämligen ÖEF;s bedömning,som har lämnats . I den utgår man från att iNorrköping inte finns kvar som en producerande enhet. Då kan man ju fråga sig:Vad är utskottets förutsättningar då värda? Granskningen är gjord ochulskotlels ord betyder förmodligen ingenting. Beträffande i säger man attsysselsättningen har tryggats genom att anläggningen sålts fill . Inästa mening skriver emellertid utskottet att "beräknar att genomtillverkning av industrigummi kunna bereda de anställda fortsattsysselsättning". Utskottets "tryggande" har snabbt förbytts ielt "beräknande", ett beräknande som i och för sig kan inge hopp, mensom jag tror till allt för stor del vilar på mycket lösa antaganden. I och försig ser det vackert ut, men hur kommer framtiden atl bli? När det gäller i talar man mycketvackert om att målet är att finna en köpare som kan överta produktionen, innan de anställda sägs upp. Det är ett vackert mål som har funnits . Frågan är bara hur 197 Nr 161 vackert de anställda tycker att detuppsatta målet är . T" Hnppn dpn '' ''" nämligen varslats om uppsägning . 1 ' ni1980 , som ärdettredje förelaget som diskuteras, säger manatt stöveltillverkningen har tryggals genom tillkomsten av det nya r" " dustrin bolaget.Detta sägs i utskottsbetankandet på s. 12. andra stycket, första meningen.1 sista meningen i samma stycke finner utskottet "all sysselsättningenoch försörjningsberedskapen vid Tretorn i Helsirtgborg f. n. tycks varatryggad". Skillnaden mellan den första och den sista meningen i det härstycket är ju uppenbar. "Tycks f. n. vara tryggad" är inte detsammasom "tryggad". Dessutom bollar man med olika beteckningar: TretornAB, Tretorn i och mittemellan dessa två Tretorn. Del helaär, enligt min niening, mycket rörigt oeh oklart, och inte tycker jag all detkänns säkrare, därför alt ett företag som står nära ett s. k. finansgeni köptresterna av . Man kan kanske påstå alt utskottet i denna del harvisat sig aningslöst. Någon kommentar med anledning av alt vi nu har sett hur itvå fall under en kort lid spekulationen i skatteavdrag och inflation fått laöver industrier i gummibranschen finns inte. På denna punkt är riksbankschefen mycket klarare, ty hansade i en intervju att det inle finns någonting samhällsnyltigt i denverksamhet som den i Tretornaffären aktuelle köparen sysslar med. En annanperson, börskommentatorn i , är inte sämre än riksbankschefenmed formuleringen; Det är en olustig affär i spekulation i ett blödandeföretag. Om del här har näringsutskoltet egentligen inle ens sagtetl litet pip.som skulle kunna ge en uppfattning om utskottets inställning. Låtvara atl Tretornaffären är färskare än betänkandet: även den förutan borde manha kunnat prestera en åsikt om det här. Lägg därtill, herr talman, att man på sina håll harfinansproblem, både likviditets- och soliditetsproblem. Härvidlag har utskottethelt avstått från alt behandla motionskraven. Med tanke på att multinationellaföretag finns inblandade anser jag att det inte hade varil särskilt märkvärdigteller kontroversiellt, om utskottet hade hanterat motion 392 litet meraposi-fivl. Enligl min uppfattning behöver vi tvivelsutan etl programför den svenska gummiindustrin, ett program mot vilket vi kan stämma avutvecklingen, etl program som kan styra utvecklingen. Det är nän:\Ugen dit sommotionen syftar. Det är då litet magert och osäkert alt lita på de kraftersom industrimi nistern, och tydligen också utskottet, litar på när de jämför situationen för med den som i befunnit sig i. Industriministern hoppades nämligen atl problem skulle lösas genom samma handlingsmönster som tillämpats för . Och där var industriminis tern bara åskådare. Där köpte köparen för förlustavdragens skull. Och resultatet har blivit atl en däckfabrik är på väg att läggas ned. 198 meddelar nu TT atlindustriministern gärna ser all man bygger en helt nydäckfabrik i , och del må vara. Så hänger till slut allt på industriverkets utredning. Denskall klara allt, och den utskottet framhåller betydelsen av atlsamhället noga följer utvecklingen 3 -- 1980 Utskottet förutsätter atl regeringen så snart som . möjligtsedan utredningsarbetet avslutats lar upp frågan om ett samlat Gummiindustrinprogram för eventuella statliga insatser inom den svenska gummiindustrin. Mankan ju lycka atl det kan vara så dags då - men på vems villkor har dåutvecklingen lill dess skett? Oeh hur ser industrin ut då? Väckarklockorna värre både varit många och ringt rätt ofla . Men utredandethar bara gått segare och segare. De av olika organ uppsatta lidsramarna harspruckit, och talar man om en avslutning . Del är klart att det kanbli så, men jag tror snarare atl man kan säga "på = ". Och del blir säkert lättare atl ta fram ettprogram för de rester som då är kvar - om man nu fär vara litet cynisk i dethär sammanhanget. För min del, herr talman, anser jag det självklart atlsamhället här rnåste vara offensivt, och en första förutsättning för det är atlnu se till alt få ett slut på de fyra årens utredande och användautredningsresultaten som grund för ett program för den svenska gummiindustrin.Ett sätt atl nå della - som jag upplever som elt delmål - är alt kammarenansluter sig till motion 392, som jag därför ber att få yrka bifall till. Låtmig poängtera att yrkandet gäller bägge klämmarna i motionen trotsatt näringsulskottet helt avstått från att behandla den första klämmen. Då jaggör det bortser jag helt från vad som kan dölja sig bakom "m. iutskottets första kläm. I delta anförande instämde (). (vpk): Skall vi ha någon gummiindustri i ?Skall vi ha någon tekoindustri i ? Skall vi ha någon varvsindustri iSverige? Skall vi ha någon jordbruksmaskinindustri i - del finnsnämligen inle mycket kvar av denna en gång så stora bransch i den svenskaverkstadsindustrin? Alltså skall vi ha någon nationell dataindustri? Skall viha någon skoindustri? Skall vi ha någon rälsfordonsindustri? Så kundeman fortsätta ganska länge att fråga. Det finns de som menar att man skall slå passiv införutvecklingen. Alt man skall acceptera all hela branscher slås ut. Som tror altdetta är i enlighet med marknadshushållningens orubbliga lagar. tagetsom kapitalistisk åskådning är del en form av kapitalism. Men det ärden i regeringen hell dominerande filosofin. All nya industriländer trängt fram på de gamlas bekostnadberor just på att de ofta inle nöjt sig med att låta utvecklingen sköta sigsjälv utan medvetet satt upp utvecklingsmål som de satsat på att förverkliga.Det är märkligt att ett så avancerat land som har ett så gammaldags ochprimitivt kapitalistiskt tänkande som dominerar dess industripolitik. Det ärnämligen helt fel atl del skulle innebära någol oundvikligt, än 199 mindrenågot fördelaktigt, att koncentrera ett lands industri bara till speciellafåtaliga produkter eller branscher. Det är sant alt det finns en tendens i denkapitalistiska utvecklingen till en sådan koncentration och en sådan uppdelningmellan länder och regioner. Men del är en tendens som leder till obalans ochkris. Det är inle gynnsamt atl hela branscher får degenerera.Det är inte fördelaktigt atl produktionsschemat glesas ut och all mankoncentrerar sig bara på ett smalt mönster. För alt en industriell ekonomiskall kunna förnya sig krävs en viss grad av mångsidighet. För altkristendenser skall kunna mildras och bekämpas krävs att man så att säga harsina ägg placerade i många korgar. För att effektivaste möjliga utnyttjande påsikt av de industriella resurserna skall garanteras krävs just en mångsidighet,som gör det möjligt för nyheter och initiativ att sprida sina effekter tillandra branscher och grenar inom systemet. Allt detta gör att man inte bör tillåta att gummiindustrini slås ut. Det finns tvärtom en rad skäl för att förnya oeh utveckladen. Vpk-rnolionen om Tretorn skrevs . har en del hänt, och situationen har förändrats. Mendet innebär ingen lösning av problemet. Vad man kan iaktta nu är tvärtom atl gummiindustrin hållerpå atl falla sönder, och Tretorn är ett av exemplen på delta. Den har börjatbli etl objekt för spekulanter, för den typiska uppsättning konsulter somalltid dyker upp i döende branscher. Gummiindustrin i har. med de lösningarsom nu håller på atl organiseras, splittrats upp. Den har blivit skådeplats förde typiska korlsiktslösningar och den typ av uppköp och rekonstruktioner som viav erfarenhet vet normall brukar förebåda del slutliga sönderfallet ochnedläggningen. Utskottet är helt oförstående till faran av dettasönderfall, trots att man borde ha lärt sig känna igen symtomen från så mångaandra industrier oeh branscher. Man sitter med armarna i kors i den frommaförhoppningen atl sysselsättningen är tryggad. Men något sådant besked har inlegetts. De anställda har inte fått veta hur många som skall återanslällas efteruppsägningarna. Ingenting är planerat som skulle kunna inleda den förfortlevnaden absolut nödvändiga förnyelsen. Det är typiskt borgerlig industripolitik alt inle hanågra skapande tankar ulan att bara låta saker och ting löpa i industrin,alltmedan gamarna samlas. Det är inte förvånande. Men däremot är del förvånandeatt utskottets socialdemokrater helt passivt ställer upp på den borgerligaskönmålningen, passiviteten och den bristande omsorgen om utvecklingsmöjligheterna,bl. a. inom Tretornkomplexel.