prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Men faktumkvarstår i alla fall, alt i kommunfullmäkfige har de vpk-förelrädare som jag angav i den förra debatten röstatja i samband med . Delta har som sagt hafttillfälle aU korrigera under nära elt halvår. Det finns också anledning peka på atl imycket ringa utsträckning berörs av det här projektet i Rottnadalen,. Det är kommun som berörs, och från kommun har manpå etl synnerligen pregnant sätt - både i fullmäktige och i kommunstyrelsen-uttalat sig för projektet och välkomnat det: 150 arbetstillfällen ges vidutbyggnaden som också ger förutsättning för tryggad energitillförsel i denvikfigaste industrin. Jag skall läsa innantill ur kommunsyttrande där man säger ja till ; "Vid nämnda sammanträde" - som hölls där uppevid Kymmen -"framhöll turistnämndens representanter atl något som direktoch påtagligt kolliderar med lurislnämndens intresse icke kan utpekas. Vissadelar av projektet" alltså i - "bedöms faktiskt sompositivt ur turistisk synpunkt; t. ex. dammen som torde få visstattraklionsvärde." Jag pekar, herr talman, på delta, eftersom jag noga harläst motion där han påstår motsatsen. Men jag måste nog säga attjag tror mera -och det gör nog allmänheten också - på vad som sägs frånkommunens sida och av dem som sysslar med turismen i den delen av änpå de bedömningar som görs från polilisk-taktiska utgångspunkter. RAULBLUCHER (vpk): Det är nu inte värre med de här politiskabedömningarna, , än alt de faktiskt härstammar från invånare i denberörda bygden. i , vilka inte på något sätt tillhörvänsterpartiet kommunisterna - det finns över huvud taget ingenvpk-organisation på platsen. De som agerar - till antalet tre - är alltsåmiljövårdsgrupper, som här har samlat mycket material och många fakta för attbestrida utbyggnadsplanerna. Sedan lill den lilla diskussionen om dokumentet! Jag fickmycket riktigt de här papperen av . De är identiskt likamed de papper som jag hade själv, så jag vet inte ens om jag nu hit ner fickmed mig mitt eget eller exemplar från mitt arbetsrum. Jag skall inte läsa upp den långa och utförligareservationen av vpk-aren , men jag kan läsa den kortareservationen, där det står -med namnteckningar under - handskrivet ochpålitligt: '-Vi hänvisar fill VPK:s motion i ärendet ochreserverar oss till förmän för yrkandet att fullmäktige avstyrkerKymmenprojektet." Och så är det dä de tre namnteckningarna av vpk-are iTorsby kommunfullmäktige. Anledningen till att vi har den här lilla dispyten om vadsom har ägt rum i och om hur vpk-are där har agerat ärju att detta dokument klart bestrider påstående, alt vpk skullevara ute i några skumma, taktiska eller opportunistiska syften. Vi stöder osspå lokala opinioner, och vår grupp i och våra väljaredär har precis samma uppfattning som jag i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Proposifioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 av Per m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes oeh godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller civilutskotlelshemställan i betänkande 32 mom. 1röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 158 Nej - 156 TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffandeutskoltets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskoltetshemställan, dels hemställan i motion 1499 av m.fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskotlelshemställan i belänkande 32 mom. 2röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i motion 1499 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; den Utskottets mofivering godkändes. Energihushållning, § Energihushållning, m. m. m. rn. Föredrogs civilutskottets betänkande 1979/80:33 medanledning av motioner om vissa åtgärder inom civilutskottets beredningsområdeför energihushållning och introduktion av nya energikällor, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1979/80:1009 av m.fl. (s), vari såvitt nu var ifråga, föreslagits l.att godkände de kompletterande riktlinjer förhushållning med energi i byggnader m. m. som förordats i motionen, 2. atl som sin mening gav regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn beträffande inriktningen avenergihushållningsåtgärder i befintlig bebyggelse i vad avsåg den kommunalaåtgärdsplaneringen, byggnormer, samordnad finansiering och styrmedel, 1979/80:2056 av m. fl. (s), vari såvitt var ifråga hemställts 6. b. att hos regeringen begärde tillsättande av enutredning som gjorde en översyn av regler om byggande i byggnadslagstiftningenoch Svensk byggnorm samt statliga låne- och bidragsregler för bostadsbyggandem. m. så att dessa regler förutom att främja energihushållningskrav aktivtkunde öka förutsättningarna för introduktion och användning av förnybara energikällor, 8. att som sin mening gav regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande a. ytterligare riktlinjerför den fysiska riksplaneringen med utgångspunkt i en ny struktur för energiproduktion, b. etl samlat arbete för attsnabbt ge underlag för utformning av sådana materiella planeringsförutsättningar vid planering enligt byggnadslagstift ningen m. m. som från struktur- och hushållningssynpunkt främjade en övergång till nya energikällor utan att bosladssociala mål eller vitala bevarandeinlressen eftersattes, och 1979/80:2059 av (). 1. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:1009 yrkandena 1 och 2 samt 2056 yrkandena 6 b och8, 2. att riksdagenskulle avslå motion 1979/80:2059. Reservation hade avgivitsbeträffande samordnade insatser för energihus- 168 hållning, införande av nyaenergikällor och förbättringar av den sociala miljön m. m. av Per , , ,, , Per och (allas), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att skulle bifalla motionerna 1979/80:1009yrkandena 1 och 2 samt 2056 yrkandena 6 b och 8. Folkomröstningen om energipolitiken markerarslutet av uppslitande strider och handlingsförlamning -allmänpolitiskt och energipolifiskt. kan vi äntligen ta itu med uppgiften att lösa den akutaenergikrisen oeh att utveckla det nya energisystemet för framtiden. Ty detråder inget tvivel om att lika väl som en klar majoritet av svenska folkel haruttalat sig för alt vi skall använda oss av kärnkraften under enövergångsperiod, så är det viktigaste resultatet av denna långa och smärtsammaprocess alt vi har beslutat oss för att utveckla etl bättre och säkrareenergisystem för framtiden än det vi har . Detta nya energisystem måslekunna garantera tillförseln av den energi som behövs för att tillgodose viktigamänskliga behov - det är inte förenligt med slöseri och rovdrift på dyrbararesurser. Det måste vidare grunda sig på inhemska, uthålliga, helstförnyelsebara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Del är inte barakärnkraften som skall avvecklas, ulan också vårt beroende av olja oeh kol. Del är, herr talman, ett mycket djärvt mål vi har sattupp. Del kommer att kräva mycket stora ansträngningar och uppoffringar, men vimenar att det är fullt möjligt alt uppnå. Förutsättningen är alt vi redan nutveklöst och beslutsamt satsar på en effektivare hushållning, pä en planeringför en mer energisnål samhällsutveckling och produktion, på forskning ochulveckling och praktiskt införande av de nya energikällorna och pä enlångsiktig minskning av elbehovet. Uppvärmningssyslem och processer skallvidare anpassas till atl vi under en övergångstid utnyttjar denkärnkraftsproduce-rade elkraften utan atl binda oss för framfiden somvi steg för steg för in de nya energikällorna i systemet. När vi nu har satt upp dessa mål, som är betydligt merambitiösa än tidigare, krävs det också betydligt mer ambitiösa insatser änhittills pä en rad områden. Del krävs självfallet också atl vi alla lämnar detförgångnas strider bakom oss och beslutsamt ägnar våra krafter åt detkonstruktiva arbetet. Socialdemokratin har i två partimotioner till dettariksmöte försökt lämna sitt bidrag till att arbetet skall fä den inriktningen. I motion 1009, som väcktes , för vi fram en rad krav och förslag som senare i mer preciseradform återfanns i linje 2:s avvecklingsplan. Motion 2056 har väckts med anledning av regeringensproposition nr 170 om vissa energifrågor. Vi uttalar där klart att viaccepterar den av regeringen föreslagna behandlingen av frågor som gällerenergihushållningen och åtgärder för att underlätta införandet av de nyaenergikällorna-nämligen att regeringen återkommer med förslag till ide här frågorna till nästa Energihushållning, m. m. "Vi anseremellertid", säger vi, "atl redan nu bör ange OnsH-1 pnden vissa riktlinjer för det fortsattaberedningsarbetet som utgår frän den skärpta ,, mon ambitionsnivå och de krav på en mersamordnad och medveten samhälls- planeringsom enligt vår mening är nödvändiga." Det ligger alltså ingen F p p'h hållning Po'''' ' ' här framför, ulan rättoch slätt en önskan all driva på m. m. Vad är detdå för frågor vi tar upp? Det gäller för det första den fortsatta inriktningen avprogrammet för hushållning av energi i bebyggelsen. Det är nödvändigt atl effektivisera de åtgärder som vidtasi de enskilda husen, sä att vi snabbare och bättre än lyckas meduppgiften att minska energiförbrukningen. Men det är också nödvändigt atl vidga programmet från atthuvudsakligen gälla insatser i enskilda byggnader lill att påverka helasamhällsplaneringen. Kravet pä en planering för ett energisnålt samhälle måstefä påverka bebyggelsens struktur. Det måste leda lill en samordnad planering avbostäder, arbetsplatser oeh trafik, där kollektivtrafiken blir särskilt viktig.Samtidigt måste vi ta vara på möjligheterna alt utnyttja spillvärme och att ipraktiskt bruk införa de nya energikällorna. Vi måsle anpassa uppvärmningssystementill kraven på flexibel användning som medger en övergång till nyaenergikällor. Det är också nödvändigt att samordna de här kraven med demiljömässiga och de bostadssociala kraven. Den sammanvägningen måsle dessutomgöras på ett sådant sätt atl vi kan börja genomföra de praktiska åtgärdernasnarast möjligt trots den svära samhällsekonomiska situationen. Allt detta reser kravet på en omsorgsfull och merutvecklad planering än den vi nu har, där kommunerna självfallet får enhuvudroll och där de boendes inflytande och medverkan säkerställs. Detta leder enligt vår mening fram till att vi nu kan ochbör utforma en mer medveten strategi : Vi bör utnyttja för etl koncentreratgenomförande av vissa hushållningsätgärder som vi vet är effektiva, t, ex,underhålls- och driftåtgärder, utbildning och information, för en forceradulveckling och prövning av de nya energikällorna och för utveckling avplaneringen. Under andra hälften av 1980-lalet och därefter kan vi sedangenomföra de stora ombyggnadsprojekten och utbyggnaden av det nyaenergisystemet. Därigenom får vi också möjlighet att grunda de slutligabesluten om de mer omfattande och avgörande åtgärderna ute i kommuner,bostadsföretag och myndigheter på en bättre kunskap än den vi har om bådehushållning och nya energikällor och på en mer utvecklad planering. Ettprogram med den här inriktningen innebär sannolikt atl vi under de närmasteåren kan frigöra resurser frän hushållningsprogrammel för atl användasför utvecklingen av de nya energikällorna, t, ex, för att stödja Vi menar att del kan finnas skäl att göra en sådan 170 omfördelning av resurserna denärmaste åren oeh pekar också på den möjligheteni våra motioner. Men vi är, herr talman, oroade av de uppgifter Nr 163 som nu cirkulerar om att man i kanslihuset planerar enensidig och slutgiltig Onsdaeen den nedskärningav anslaget för energihushållning utan att omfördela resurser för 4 jjpj [gQ utbyggnadav de nya energikällorna. Om det är detta som är regeringens avsikt, så innebär det ett hot mot förverkligandet avmålen för energipoli- Energihushållning f''"- m. m. Denstrategi för de närmaste årens arbete som jag här beskrivit behöver kompletterasmed andra åtgärder, som vi också fört fram förslag om i våra Vi vill ha en översyn av de olika finansieringssystem förombyggnad, energihushållning och nya energikällor som finns eller som behövs -ty vi har ju inget finansieringssystem för de nya energikällorna ibebyggelsen. Målet bör vara att fä bestämmelser som underlättar och stimulerarett samordnat genomförande. Vi vill, från samma utgångspunkt, ha en översyn avgällande regler om byggande i byggnadslagstiftning och byggnormer. Men också reglerna för den översiktligasamhällsplaneringen, såsom de kommer till uttryck i byggnadslagstiftningen ochden fysiska riksplaneringen, måste anpassas till de nya kraven päenergipolitiken. Det är ju viktigt att det förslag till ny plan- och bygglagsom finns och riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen kompletteras på dethär området. Det är ingen skam för någon att de förslag resp. riktlinjer som nufinns oeh som i väsentlig grad har utformats mot bakgrund av det begynnande1970-talets krav numera är otillräckliga. Vi har ju helt enkelt satt upp nyakrav för energipolitiken, som inte rimligen kunnat beaktas tidigare. En skamvore det däremot, herr talman, att tjurigt oeh av prestigeskäl hänga sig fastvid del gamla oeh vägra atl anpassa sig lill de nya kraven. Och del är inleheller så, som utskottsmajorileten påstår, atl det berednings- ochutredningsarbete som pågår är tillräckligt för atl dessa krav skall kunnatillgodoses i lid inför nästa års riksdagsbehandling av den nya energipolitikenoch av plan- och byggnadslagstiftningen. Sammanfattningsvis omfattar våra krav ochförslag fyra punkter: Ett uttalandefrån om inriktningen och strategin av programmet förenergihushållning och nya energikällor, samordnade med andra mål församhällsplaneringen. En översyn avbyggnormer oeh regler för lån och bidrag i syfte alt främja införandet av nyaenergikällor och en samordnad ombyggnad bl. a. för energihushållning. En utvecklingav förslaget lill plan- och bygglag, så atl det svarar mot de krav som den nyaenergipolitiken ställer. Enkomplettering av riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen, som tar hänsyntill den nya struktur för energiproduktionen som vi nu måste utveckla. Låt mig stryka under en sak för vårräkning. Det ärett genomgående tema i motionerna atl det nu behövs krafttag, atl vi måste 171 Energihushållning, m. m. arbeta medbetydligt högre ambitionsnivå än tidigare och att det är bråttom. Detta säger vi inte i provokativt syfte eller för attnedvärdera någon annan. Kravet på högre ambitionsnivå gäller för oss alla. Vadvi säger skall uppfattas som ett försök till ansvarstagande från vår sida.Självklart var vär förhoppning alt vi gemensamt från sida skullegöra elt uttalande till regeringen av innebörden: det här är viktigt att göraom vi skall kunna uppnå målet för energipolitiken. Det vill vi ha uträttatinför nästa års beslut om energipolitiken och om . Delskulle ha varil en demonstration av vär vilja till kraftsamling och gemensammaansträngningar att fullfölja folkomröstningsresullalel. Mot den bakgrunden är det nedslående attutskottsmajoriteten pä punkt efter punkt avvisat våra krav ulan sakskäl ochutan att visa någon vilja lill samarbete. Prestigetänkande och brist på generositetoeh samarbetsvilja är aldrig bra. Det är trist alt de borgerliga partierna harvalt att demonstrera del just i den här frågan. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen till civilutskotlels betänkande 1979/80:33. KERSTINEKMAN (fp): Vi har i samband med ettcivilulskottsbetänkande återigen en debatt i frågor som har anknytning till värenergi och vår hushållning med energi. I detta betänkande har bl. a. behandlats två partimotionerfrän socialdemokraterna. Den ena motionen är väckt under allmänna motionstideni år, och den andra är väckt med anledning av proposition 1979/80:170 om vissaenergifrågor. Det finns inga större nyheter i den senare motionen ochinte heller i den socialdemokratiska reservation som fogats tillcivilulskoltets betänkande. I sak är vi eniga. Precis som utskottets majoritet gör i betänkandet vill jagbara konstatera att det i motionerna finns flera förslag inom utskottets områdevilka har samband med de energipolitiska frågorna. Vi påvisar vad som görs ochnyligen har gjorts. Låt mig bara punktvis ange något av det omfattande arbetesom pågår och pågått under de icke-socialistiska regeringarnas lid. Energifrågorna behandlas f. n. inom ramen för den fysiskariksplaneringen, bl. a. genom rapporten och vatten 2, som nuremissbehandlas. I gällande byggnadslagstiftning harenergihushållningsaspeklen beaktats. a. finns inskrivet i byggnadsstadgans9 § att planläggning enligt byggnadslagstiftningen skall ske så att tillbörlighänsyn tas bl. a. till energihushållningens behov. Vidare skall enligl stadganbyggnad utföras så att god energihushållning möjliggörs. Det bör också erinrasom alt det i förslaget till plan- och bygglag tagits in bestämmelser om attbyggnad inte bara skall utformas så att god energihushållning blir möjlig, utanatl den även skall placeras så att energihushållningsaspekten beaktas.PBL-förslaget remissbehandlas f. n. Som också utskottet anför finns detskäl att förutsätta att den nya utformas sä atlenergihushållningen och användningen av nya energikällor främjas. De statliga låne- och bidragsreglerna har ändrats i syfteatt bl. a. prioritera energiinvesteringar, som snabbi ger besparingseffekt. 1 Svensk byggnorm har föreskrifter, råd och anvisningarbeträffande energihushållning tagits in. Dessa föreskrifter är bindande. Energihushållningsdelegationen kommer med en utvärderingav energisparstödet för bostäder. Delegationens förslag kommer alt övervägasav regeringen i samband rned att förslag om energisparstödets framtidautformning fr. o. m. nästa budgetår skall underställas . Vissa utredningar- bl. a. stadsförnyelseulredningen-arbetar med frågor som anknyter lill förslagen i motionerna. Denna rapsodiska genomgång visar att de faktiska yrkandenai motionerna fär anses tillgodosedda genom vidtagna oeh pågående åtgärder. Jag tycker inte att den socialdemokratiska reservafionentillför ärendet något nytt. Även reservanterna konstaterar ju alt etlutredningsarbete i de nu aktuella frågorna pågår. Jag betraktar förslagen imotionen såsom ett uttryck för atl man vill markera en vilja som innebär vill visa vilken vikt man tillmäter frågorna om energihushållningen, ochdet tycker jag är bra. Det framkom ju också i anförande atl såär fallet. Vi bör i enighet arbeta vidare med dessa frågor. Jag yrkar bifall till civilulskoltets hemställan. Energihushållning, m. m. BIRGITTADAHL (s): Jag bestrider inte att vi inte kommer mednågra märkvärdiga nyheter. Det gäller faktiskt förslag som vi har framförtunder en följd av år. Vi får på detta område ständigt uppleva alt man fränborgerligt håll i det längsta häller emot för alt pressas till attgä med på det vi kräver. Del är klart atl även detta är en metod församhällsförändring, men det är en väldigt långsam metod. Flera av deutredningar som arbetar eller har de uppgifter som här beskrevhar tillkommit såsom elt resultat av ett sådant arbete. Jag konstaterar med beklagande alt man i stället för attla fasta på vår vilja alt driva pä utvecklingen så all den skulle gå litetsnabbare fortfarande sätter sig till motvärn och gör allt för att försenautvecklingen. Del tycker jag inte är bra. Jag upprepar atl jag inte kan frigöramig från det intryck som jag fick redan i debatten , nämligen attfelet med dessa förslag är inte deras innehåll ulan atl de kommer frånoppositionen. I de tvä betänkanden som vi nu efter varandrabehandlar uttrycker majoriteten två rakt motsatta synpunkter. I civilutskottetsbetänkande nr 31, som vi behandlade för sedan, sade man att det intevar aktuellt atl tillföra det fortsatta beredningsarbetet för plan- ochbygglagen några "detaljregler" eller synpunkter pä delta område. betänkande som vi behandlar säger utskottet att det förutsätter attkommande förslag till ny plan- och bygglag utformas så att den akfivl främjarenergihushållning samt Nr 163 introduktion och användning av nyaenergikällor. Det är två helt oförenliga Onsdaeenden ståndpunkter som majoriteten anföri tvä betänkanden, som vi behandlar 4 juni1980 "" " veckasmellanrum. Del finns ingen annan förklaring lill detta, såvitt jag kan se, än den att man i det längsta sätter sig fill motvärn i stället föralt ta Energihushållning """ utsträckta handen oeh hjälpa till att driva på för alt snabbt fåresultat när det gäller energihushållning och användning av nya energikällor.Skall vi nå de mål som vi nu har såsom en följd av folkomröstningen, krävs ettväldigt hårt och intensivt arbete, och då har vi inte tid att vänta. Utskottet har behandlat tväsocialdemokratiska motioner, och utskottets betänkande visar alt de konkretakrav som framförts är tillgodosedda. Måste ändå fortsätta atttala för de krav som redan är uppfyllda? Vi är ju eniga i sak och omambitionerna. Det kan verka som om man på socialdemokratiskt håll är osäker omsin bedömning och sina åsikter, när man framför dem tvä gånger på sammariksmöte, nu även i en reservation. Nog brister del i vad angår konkreta förslag. Jag tyckeratt varken reservationen eller anförande här har spritt någotljus över vad det egentligen är man vill utöver det som vi redan tillsammansarbetar för. Är det bara en önskan att komma in på den energipolitiska scenensom gör att man agerar på det här sättet i kammaren, ? Det är i del pågående arbetet som vi skall verka för attpraktiskt förverkliga våra idéer, och det kan vi göra tillsammans i enighet, sålångt som vi har kommit nu när del gäller energipolitiken. Del är ingalunda på det sättet att detförslag som finns till ny plan- och bygglag eller den övriga lagstiftningeneller riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen eller det utredningsarbetesorn nu pågår är tillräckligt för atl tillgodose de krav vi nu måste ställaupp. Det finns ingenting i de två utskottsbetänkanden som vi nu kort lid eftervarandra har behandlat eller i inlägg som bevisar motsatsen. Energifrågorna tas upp i några korta meningar i delväldiga betänkande om den nya plan- oeh bygglagen som är ute påremissbehandling. Den fysiska riksplaneringen har knappast alls utgått ifråndet nya behov vi har av alt utnyttja inhemska energikällor och vad det kan ledatill i fråga om motstående intressen och konflikter när det gäller användningenav mark och vatten. I själva verket är det ju sä alt när man sysslar med dehär frågorna upptäcker man ständigt att det brister i planeringen. Det finns t.ex. inte något förslag eller ens någon utredning som arbetar med att utformaförslag om hur elt finansieringssystem för införande av de nya energikällorna ibebyggelsen skall se ut. Det är ju dagsläget. Har man inte insett hur det ligger till? Är det bakgrundentill vad 174 utskoltsmajoriteten skriver och vadKerstin här säger? verkligenallvarligt, om man är i god tro att vi är väl rustade inför de beslut vi Nr 163 skallfatta om mindre än etl år om energipolitiken och om plan- och den bygglagenför att kunna fullfölja folkomröstningsresullalel. Har man blint 4 - ggg litat päfel informationer, tycker jag atl det är särskilt allvarligt. m. m. Våra förslag är välgrundade, och det är synd attmajoriteten, de borgerliga Energihushållning partierna, inte har tagit dem på allvar och ansträngt sig atl komma överens med oss i den här frågan. Jag tror inte atl det finns vattentäta skottmellan olika människor som beslutar och arbetar med det här. Jag kanske trormer på människor än vad gör.