prot · G30978 · 1979-12-31 00:00:00 — a. postverket utrett hur enspridning av utbetalningarna skall genomföras och hur en frivillig övergångfrån nuvarande pensionsanvisningar till kontoinsättning av pensionerna skall ske.Ärendet bereds f. n. inom . Att öka säkerheten för lantbrevbärarna och pensionärernaär enligt min uppfattning angeläget. En spridning av pensionsutbetalningarnaoch en ökad användning av konton bör därför eftersträvas. Belastningen på postkontorenunder månaden skulle härigenom också utjämnas. Regeringen kommer attta upp överläggningar med berörda personal- och pensionärsorganisationer om enspridning av pensionsutbetalningarna under . Vidare är avsikten attåtgärder skall vidtas för att öka användningen av konton. Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Utvecklingen på rånarfronten är minst sagt oroväckande. År1967 hade vi tre postrån, men är det ett postrån nästan vartredje dag, dvs. en ökning med omkring 30 gånger. Rån mot lantbrevbärare var enokänd företeelse , men hardet förekommit flera sådana,senast i förtre veckorsedan. Det inträffade, liksom flertalet andra rån,på den första pensionsutbetalningsdagen. Det är alltså anledning att göra något åt det härförhållandet, men när nu kommunikationsministern säger att han är beredd att ta upp överläggningar med berörda personal- och pensionärsorganisationer, skulle man kunna säga: "Vad göras skall är allaredan gjort." Generaldirektören ipostverket sade i en tidningsintervju att och postver ket var färdiga att införa tekniken för spridda pensionsutbetalningar. Man hade då också fått klartecken från pensionärs organisationerna, medan personalen vid posten närmast uppställde en sådan reform som ett krav. Därför finner jag det här svaret vara i defensivastelaget. Det finns ju ingen anledning till alltför stora omgångar, med överläggningar om det som man redan sagt sig vara överens om. 20 Jag skulle vilja vädja tillkommunikationsministern att se till att det blir en snabblösning, eftersom det är mycket angeläget att så sker. Samhällets uppgift äratt förhindra brott och att skydda liv och egendom. Och det gäller i det härfallet inte bara att skydda de postanställdas liv. Många pensionärer uppleverdet som frustrerande att pensionsutbetalningarna sker så samlat att det kan föreliggarisk för rånöverfall även på dem själva. Detta är också en arbetsmiljöfråga. Många postanställdaupplever sin situation som psykologiskt tung. Detta gäller inte minstlantbrevbärargrup-pen. Vi får allt fler ambulerande postkontor, och lantbrevbärarnablir en allt större grupp, vilket betyder ökade tillfällen till rån på dem. Minvädjan och fråga till kommunikationsministern är därför närmast: Skulle maninte kunna lösa det här problemet snabbt, dvs. , i stället föratt avisera en lång överläggningstid? Om åtgärder för att förhindra rånöverfall på lantbrevbärare Jag delar uppfattningen att man mycket lättborde kunna lösa detta problem, men i verkligheten är det tyvärr inte riktigtså enkelt. I princip hade man tänkt sig att sprida pensionsutbetalningarna , dvs. före den vanliga utbetalningsdagen för vissapensionärer och efter den för andra. För detta har vissapensionärsorganisationer krävt kompensation, eftersom pensionärerna då i vissafall kan få vänta på pension . Kompensationen skulle bli en engångskostnadpå 400 milj. kr. Det är jag inte beredd att tillstyrka, menjag har, för att undvika extrakostnaden, med i socialdepartementetdiskuterat den kompromissen att man sprider utbetalningarna över ett mindreantal dagar, så att det kan dröja en, två eller kanske längre förnågra pensionärer tills nästa pension kommer. Det förslaget diskuterar vi , och kan jag få ettklartecken från bl. a. och pensionärsorganisationerna ärjag beredd att ta upp frågan på regeringssammanträdet . Jag är räddför att det kanske inte kommer att kunna gå riktigt så snabbt, men i principhåller jag med om att det här inte är någonting att vänta på, utan att detegentligen bara gäller att försöka att så snabbt som möjligt komma fram tilldet beslut som behövs. Jag tackar kommunikationsministern för dentempohöjning som skedde från det första svaret till den replik som gavs. Jag är medveten om att kompensationsfrågan kan vara ettproblem och att det belopp som här varit på tal kan vara för stort för attkunna accepteras. Men vi är tydligen överens om att en förändring måste ske ochatt den måste vidtas vid rätt tillfälle. Det finns alltså ingen anledning attvänta med den förändringen speciellt . Jag tackar kommunikationsministern för beredvillighetenatt sätta till alla klutar så att vi skall få en snabb lösning. Därmed är jagnöjd med svaret. Nr 78 Kommunikationsministern : Tisdapn den Herr talman! Jag vill bara säga till herrJonsson att man ibland kanske har 5 fphr ari1980 inflytande över replikerna än översjälva svaret. Om åtgärder med Överläggningen var härmed avslutad. Almöbrokatastrofen o. .. . . ... *, -u i * r § 5 Omåtgärder med anlednmg av Almöbrokatastrofen Kommunikationsministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels följande interpellationer, nämligen 1979/80:121,anmäld , _av (), och 1979/80:122,anmäld , av (), dels följande frågor, nämligen 1979/80:278,anmäld , av (), 1979/80:279, anmäld den 21januari, av (), och 1979/80:282, anmäld , avTorkel (), har frågat mig vilken samladsyn regeringen har på de åtgärder som måste till från statliga myndigheter medanledning av broraset vid Almösund och i vilken takt man kan räkna med att bronblir återuppbyggd. har frågat mig vilka åtgärder regeringenär beredd att vidta för att underlätta följderna av den stora katastrofen vidAlmöbron. har dels bett mig redogöra för min syn påorsakerna till och följderna av den inträffade brokatastrofen, dels frågat migvilka åtgärder regeringen har vidtagit och ämnar vidta för att lösa de svåraproblem som har uppstått för befolkning och företag i området. harvidare frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapasäkerhet och förhindra liknande olyckor och om jag anser att åtgärder behövervidtas för att skapa larmberedskap om olyckor av liknande slag på nytt skulleinträffa. har bett mig redogöra för de åtgärder somvidtas av myndigheterna i syfte att lindra konsekvenserna av brokatastrofen. har - med anledning av inträffade olyckor,bl. a. den vid - frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta iavsikt att göra sjöfarten säkrare i våra inre farleder. Jagbesvarar interpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Först vill jag på regeringens vägnar framföra vårt djupadeltagande i den sorg som drabbat anhöriga till de omkomna vid broolyckan. som den tragiska olyckan inträffade tillsatteregeringen en 22 särskild undersökningskommission.Kommissionen skall utreda samtliga omständigheter-jagbetonar samtliga omständigheter- kring olyckan. Innan detta arbete är slutförtkan jag självfallet inte svara på frågor om orsakerna till ellerhändelserna kring själva olyckan. Kommissionen beräknas komma med en preliminärrapport . Kommissionen skall också överväga vilka åtgärdersom kan behöva vidtas för att allmänt öka säkerheten. Olyckan medför stora problem för befolkning ochnäringsliv. Regeringen är beredd att på olika sätt bidra till att problemenlindras i så stor utsträckning som möjligt. räknar f. n. med att en ny bro mellan Almön ochKällon kan vara klar . Regeringen beslutade attfarleden genom sundet skall bli säkrare. Den fria höjden ökas från 41 metertill och farledsbredden . harredan kontaktat olika byggföretag om dessa förutsättningar. Den nya bron blirav hängbrotyp och beräknas kosta i storleksordningen 80 milj. kr. Regeringenkommer .senare, då olika finansieringsmöjligheter närmare har undersökts, atthos hemställa om medel för bygget. Till dess att en ny bro har byggts kommer trafikanternaatt vara hänvisade till båtar och färjor samt vägen över och har redan förstärkt kapaciteten på färjeleden mellan ochKolhättan. Dessutom kommer en ny färjeförbindelse att inrättas mellan Almön ochStenungsön. Tillfartsvägarna till de nya färjelägena har redan börjat byggas.Färjeleden beräknas kunna tas i trafik . efter broraset ordnade vidare enbåtförbindelse för passagerartrafik mellan och som trafikerar sträckan anpassat sin förstärkta busstrafik till båtförbindelsen. Sammantagetinnebär de insatta och planerade åtgärderna att förutsättningar skapats för en- under rådande omständigheter vilket jag vill betona - tillfredsställandetrafik mellan och fastlandet. Det kommer emellertid att krävas - särskiltunder - att möjligheterna till kollektivt åkande och samåkande medbil utnyttjas i så stor utsträckning som det över huvud taget är möjligt. och har gemensamt börjatundersöka om det föreligger risk för liknande olyckor på andra ställen. Härvidundersöks också de praktiska möjligheterna att förse eventuellt utsatta broarmed någon form av alarmanordningar. Beträffande sjösäkerheten vill jag näinna attsjöfartsverket har utarbetat ett program för ökad farledssäkerhet. a. farleds-utmärkning, lotsning, trafikinformation ochfartygsutrustning. Försök med trafikinformation pågår. Inom programmet pågårockså en omfattande undersökning av olika farleders standard. Arbetet harhittills speciellt inriktats på miljöriskerna i farleder med intensiv ellermiljöfarlig trafik. Arbetet skall utmynna i en samlad redovisning där detframgår vilka säkerhetsförbättrande åtgärder som bör vidtas i olikafarledsavsnitt. Med ett sådant underlag i min hand ar jag beredd attöverväga olika åtgärder för att successivt öka sjösäkerheten. Nr 78 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det var _ positivt i många hänseenden. Jag ärockså väldigt glad för att kommunika- tionsrninistern i sitt svar framförregeringens djupa deltagande till de Om åtgärder med ''' På . nnlednineav positivt med de åtgärder somhittills har initierats, men man får inte Almöbrokatastrofen ' "' P'''" "'' ' S"'' ' ''' ytterligare åtgärder för att höjasäkerheten till sjöss. Den olycka som inträffade stärkermig i min övertygelse att än finns det sådana åtgärder att vidta. Jag är bosatt på och upplever olyckan vid Almöbronsom ofattbart tragisk. Jag tänker främst på de offer i människoliv som olyckankrävde och på de efterlevandes sorg och,saknad. Men jag tänker också på att viför har avskurits från vår förbindelse söderut med allt vad detinnebär. Där har kommunikationsministern anfört en rad åtgärder som skallvidtas för att underlätta för oss på ön. Vår svenska kust är besvärlig från kommunikationssynpunkt,inte minst våra västsvenska farvatten. har det inträffat minst 26grundstöt-ningar och 8 kollisioner i farlederna utanför Göteborg.Kommunikationsministern anför att har utarbetat ett program förökad farledssäkerhet, och det är väldigt bra. Men arbetet på förverkligandetmåste intensifieras. Det hastar, då ökande fartygsstorlekar, störretrafikintensitet och mörkertrafik ställer stora krav på säkerheten ifarlederna. I detta program föreslår bl. a. etttrafikövervakningssystem - kommunikationsministern nämnde det - i områden medhög trafikintensitet och i områden där risken för sjöolyckor är särskiltframträdande, såsom i Göteborgs-, Stockholms- och Öresundsområdena. Bråvikenhar nu på försök ett sådant system, skall få ett detta år och . är föreslagna i årets budget för enförsöksverksamhet i . Men för , som också har enomfattande sjötrafik, är något sådant system ännu inte klart. Frågan harutretts och utreds. Ett principförslag avlämnades , men ännu har migveterligt ingenting hänt. har vid upprepade tillfällenpåpekat vikten av att just prioriteras när det gäller införandet avett sådant system på grund av de haverier och grundstötningar som har skettdär. Jag vill ställa en fråga till kommunikationsministern idetta sammanhang: Känner kommunikationsministern till hur långt det har gåttmed utredningen i om just ett sjöövervakningssystem? Det räcker dock inte med enbart trafikövervakningssystem.Själva farlederna måste göras säkrare, fördjupas och breddas, och grund måstesprängas bort. Det är också åtgärder som måste få hög prioritet liksomfarledsutmärkning, sjökortsläggning och utökad lotsmedverkan för att ta någraexempel. Kommunikationsministern anför i sitt svar att han är "beredd attöverväga olika åtgärder för att successivt öka sjösäkerheten". Ändå finns det vissa ord som man reagerar litet mot, och 24 de orden är "överväga"och "successivt". Det är möjligt att dessa ord ingår i. skall visäga, det vanliga språket i dessa sammanhang, men för mig hade svaret låtitbättre, om kommunikationsministern hade tagit bort både "överväga"och "successivt". Svaret hade då fått en mer stringent mening. Jagtror att kommunikationsministern är beredd att göra vad på honom ankommer, ochvi måste, som jag ser det, göra allt för att höja sjösäkerheten. Vi har interåd att vänta mycket längre. Sjöfarten är en av våra viktigaste näringar. Jag ber att få tacka herr statsrådet försvaret. Det är positivt och informerar om vidtagna och planerade åtgärder.Samtidigt lämnar det en del av de frågeställningar, som fanns iinterpellationen, öppna. Jag tackar även för den snabbhet varmed berörda instanserlyckades få den så akut svåra trafiksituationen att fungera redan morgonenefter broraset och för många andra åtgärder som så snabbt har vidtagits för attminska de trafiksvårigheter som uppstått. Andra tankegångar som fördes framefter broraset har jag tagit upp redan i interpellationen. Det har skrivits mycket omkring själva olyckan, om tideroch utryckningar. Broraset var en händelse som ingen tänkt sig kunde hända.Ingen som fick meddelandet att var påseglad kunde ens tänka sig attbron därmed var borta. som sådan var en del i länstrafikleden 160 överRotviks-bro-Orust-Tjörn-Stenungsund med anslutning tijl E 6. Därför harbroraset påverkat, utöver och , trafikförhållandena för en storregion, omfattande även och . Det får en rad negativaverkningar för näringslivet, och transporterna fördyras. Det har nämnts att den avskurna trafikleden försätter oss20 år tillbaka i tiden, till den tid då bron var färdig att tas i bruk. Enligtmin mening är det än värre. Under de som bron funnits har befolkningen påöarna ökat. hade större delen av befolkningen sitt arbete pånära håll. har arbets- och näringsstrukturen på ett helt annat sättanpassats till broförbindelse. har vi en katastrofsituation itransporthänseende. Den biltäthet och trafikintensitet som finns var inteens tänkt när broleden byggdes. Situationen utmärks av pendling i storomfattning, och hela pendlingsproblematiken är nu satt på sin spets. Resornablir längre genom omvägar, tar i väntan på färjeöverfarter samt blirtröttsammare. Kollektivt och gemensamt åkande har satts in. Detta ärpositivt från många synpunkter och kommer helt säkert att öka överallt iframtiden, men både resor och arbete måste anpassas till varandra. Denregionala busstrafiken måste få sådan omfattning att den motsvarar människornasbehov. Utökningen av den kollektiva busstrafiken på bör inte övervältraspå kommunen utan av trafikföretaget. Det kan bli aktuellt att manbehåller den båtförbindelse som upprättats utan att nuvarandehuvudmannaskap förändras. När detgäller färjan från till Flatö/Malön har befolkningen redan Nr 78 tidigare uttalat önskemål om tätareturer. Tisdagenden deras synpunkter, då det utöver väntetidervid eller lång omväg S februari1980 '' köra kan bli fråga om långväntan även vid Flatöfärjan. har Orusts kommun vid upprepade tillfällen och på Omåteärder med o''! tt aktualiserat sitt behov av bättre vägar och fastlandförbindelse med anledning av ro vid . A Imöbrokatastrofen ''ägari ombroförbindelse mellan öarna och fastlandet började diskuteras redan i slutet av1920-talet. Det första beslutet om en Svanesundsbro fattades av 1943,och behovet av en sådan bro har sedan två gånger -1949 och 1954-fastlagts iregeringsbeslut. I beslutet heter det bl. a. att även om Tjörnleden byggsbehöver Svanesundsfärjan ersättas av bro. finns denna bro i flerårsplan med avseddbyggstart . I skrivning fastläggs att "objektet har mycketstor regionalpolitisk betydelse". Det är vi på , som också ärberoende av , mycket väl medvetna om. Nödvändigheten av att den nya får kortastemöjliga byggtid är helt klar. Det blir svåra och samhällsekonomiskt dyrbara åri väntan på den. Att skall byggas är alltså fastlagt. Nuvill jag fråga om kommunikationsministern kan medverka till att Svanesundsbronkan påbörjas och byggas i takt med att färdigställs. Det torde varasamhällsekonomiskt fördelaktigt. Tekniskt och administrativt bör det varamöjligt att lösa detta. Trafikomläggningarna medför stora påfrestningar på ettredan tidigare dåligt vägnät. Orusts kommun och företagarna inom kommunenuppvaktade dåvarande kommunikationsministern angående upprustningsbehovet.Angelägenheten av en upprustning har självfallet ökat. Även om det kan blisvårt att jämsides med hårdnande trafik utföra förbättringar på vägar och ivissa fall anlägga gångbanor, är det helt nödvändigt att det sker. Vi hoppas påherr statsrådets medverkan även här. I interpellationen tog jag upp frågan omsäkerhetsanordningar vid Skåpesunds- och Nötesundsbroarna. Kan vi förvänta osssådana? Herr statsrådet nämner att undersöker möjligheterna att förseutsatta broar med sådana anordningar. Beträffande den nuvarande vill jagaktualisera förslaget att ej skrotar denna utan använder den somgång- och cykelbro. För att användandet av kollektiv trafik skall underlättasbör samordningen mellan SJ:s tåg- och bussförbindelser förstärkas. Ett exempel:Enligt turlista inkommer tåg från , där sovvagnar från Stockholminkopplats, till C . Enligt bussturlista avgår buss fränUddevalla C till , alltså innan tåget kommer in.Allmänheten har länge önskat en ändring. I interpellationen frågade jag vilken samlad synregeringen har på de åtgärder som måste till. Därför tar jag också upp några frågor utanför 26 trafiken. Industriministern uttalade i samband med varvsfrågan attdet är angeläget med satsning på investeringar som samhället efterfrågar. Jagförutsätter att avsikten var satsning såväl i som utanför varvsorter. Det är angeläget att på olika sätt underlätta förnäringslivet i brokatastrof-regionen att skapa arbetstillfällen som kan minskabehovet av pendling. Möjligheterna att genom att uppföra industrihus ge företaghjälp med lokalfrågor är aktuella inom Orusts kommun. Jag vill därför här taupp frågan om en utvidgning av området för regionalpolitiskt stöd tillkommunala industribyggnader till att gälla den brokatastrofdrabbade regionen. Lysekilsbanan har varit aktuell för upprustning.Denna bör nu sättas i gång - med medel som enligt uppgift finns hos AMS. i harritningar och kostnadsberäkningar klara för en nödvändig ombyggnad. Denna börnu kunna utföras. Neddragningar vid Skandiaverken bör ej ske. Så återtill trafiken. Hela länet kommer att påverkas av den uppkomnatrafiksituationen. Hela länet oroas av utsikterna till trafikkaos undersommaren, då turisttrafiken tillkommer. Genomfarten i kommer att få en mycket hårdbelastning. Vägtunneln norrut har vissa tider svårigheter att klaratrafikgenomströmningen. Den kan ibland stängas av därför att luften inuti denär starkt förorenad. Svårigheterna där kommer troligen att öka. Därför bordeventilationen förstärkas så att inte gasförekomster medför trafikstopp. Det har efter broraset visat sig att initiativkraft ochgod vilja har varit förhärskande, att byråkrati har fått vika för att problemskall kunna lösas. Jag har den förhoppningen, herr statsråd, att det kommer attfortsätta i den andan. Några frågor har jag här tagit upp, men det finns fleraproblem att lösa. Viktigastär att bron över snabbt återuppbyggs. är det viktigt att man på ett flertal områdenvidtar åtgärder för att underlätta situationen fastlandförbindelse saknas. Man bör arbeta för att skapa ytterligare fastbroförbindelse vid och för att denna tidigareläggs. LENNARTNILSSON (s): Jag skall inte ta upp någon diskussion omvarvsfrågor eller industripolitik; det finns naturligtvis anledning att återkommatill dem i andra sammanhang. Inte heller skall jag beröra de säkerhetsfrågorosv. som har diskuterats här, eftersom jag utgår från att de olikautredningarna skall leda till en hel del åtgärder mot bakgrund av vad som hänt. Vad jag har tänkt ta upp är ett av de stora problemen förde människor som berörs av brokatastrofen, nämligen det som hänger ihop med detekonomiska. Tyvärr måste jag konstatera att kommunikationsministerninte har lämnat något besked om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att Nr 78 underlätta följderna avbrokatastrofen. Svaret handlar enligt min uppfatt- den "'"8 enbart om sådana saker som redan är kända genom vad mankan läsa i 5 februari1980 tidningarna. Därför hoppas jag attkommunikationsministern i ett följande inlägg under den här debatten skall klargöra regeringens eventuella Om åtgärder med kommande handlingslinje i de härfrågorna. anledningav " olycka som skedde vid Almöbronmåste enligt min uppfattning Almöhrokatastrofen' °"likvärdig med en naturkatastrof och därmed föranleda att staten till 100 %ställer upp förde kommuner som är berörda av den. Det kan med andra ord intevara rimligt att kommuninvånarna på och och i viss mån iStenungsund, utöver de problem som har uppstått bl. a. genom längre restidertill arbetsplatserna, också skall bli ekonomiskt lidande av brokatastrofen. Härmåste enligt min bedömning staten ta sitt fulla ansvar, eftersom detta är någontingsom inte har kunnat förutses. Naturligtvis måste vi alla tillsammans i det härlandet solidariskt ställa upp för att klara sådana problem som drabbarmänniskorna på de berörda orterna. Därför skulle jag vilja fråga kommunikationsministern omregeringen har diskuterat att i någon form, exempelvis genom ett extraskatteutjämnings-bidrag, bistå dessa kommuner. Jag tror att det är väldigtviktigt att klara ut detta . Hur det än är kommer det inträffade attinnebära stora ekonomiska påfrestningar, vare sig det är staten eller kommunersom drabbas. Enligt min uppfattning måste vi alltså bära denna börda gemensamt. Det handlar också om att ge möjligheterattupprätthålla en efter omständigheterna rimlig färje- och persontrafik mellanTjörn och fastlandet. har det tydligen kommit grus i maskineriet, eftersomman diskuterar vem som skall ta den ena eller den andra kostnaden för bl. Jag vet att det förekommer en dragkamp - om det är vägverketsom skall svara för persontrafiken eller om det är kommunen. Det är egentligenganska ointressant, tycker jag, vem som svarar för detta. Det viktigaste är juatt vi får möjligheter att ta ställning till ett regeringsförslag som innebäratt det inte läggs några kostnader på de människor som bor ute på dessa öar.Jag måste alltså sätta ett frågetecken när det gäller persontrafiken från Tjörntill fastlandet. Enligt min mening bör man också fundera över möjligheternaatt ställa medel till SJ:s förfogande för att klara den kollektiva trafikengenom . Kommunikationsministern pekar ju i svaret bl. a. på att det kanbli en hel del trassel . Vi vet ju vilken belastning det är uteftervästkusten med timslånga köer och svårigheter att över huvud taget tasig fram. Det är alltså ganska ointressant från vilket konto medlentas. Det viktigaste är att regeringen nu tar itu med problemen, att man inför lägger fram ett förslag som innebär att det inte blir några svära ekonomiska följder för de människor som ändå är så hårt drabbade-bl. a., som jag sade, av längre restider. 28 Det är också viktigt att vägverketinte i det rådande budgetläget fär sina möjligheterför framtiden försämrade, exempelvis genom att byggandet av bron mellanSvanesund och Kolhättan senareläggs och inte fullföljs enligt de planer som mantidigare har dragit upp. Jag hoppas att kommunikationsministern kan ge ett svar päde här frågorna, som ju tyvärr berör en alltför viktig sektor, nämligenekonomin. Om regeringen presenterar ett förslag för , så tror jag attdet finns en ganska bred enighet om att vi tillsammans skall ställa upp för attkunna klara de ekonomiska bekymmer som kommunerna i har blivitdrabbade av som en följd av brokatastrofen. En av frågeställarna, , ärtyvärr förhindrad att närvara .