prot · G30940 · 1979-12-31 00:00:00 — Det förefaller som om vill tolka in betydligt mer i millanförande än vad jag faktiskt har givit uttryck för. Det ärju på del sättet attskrivbyråverksamhelen liksom artistförmedlingen redan har givits ensärställning. Detta betyder då i sin tur att man har åstadkommit en avlastningför arbetsmarknadsverket, och enligt min mening bör man ju utnyttjaarbetsförmedlingen på de områden där den fungerar mest effektivt. Nämnas kanexempelvis att arbetsförmedlingen har avstått från alt förmedla lärare inomStockholmsområdet. Där har i viss utslräckning de kommunala förvaltningarnasjälva fått svara för den uppgiften. Vadbeträffar lagstiftningen som sådan börden enligt min uppfattning vara välförankrad hos de berörda för alt kunna vara effektiv. Del är viktigt all haklart för sig hur de närmast berörda arbetstagarna ser på det här förhållandet.Det är bl. a. delta som utskottet anser atl regeringen bör studera närmare.Bestämmelserna bör inte vara så utformade att de upplevs som alltför långtifrån vad som kan ligga i del allmänna rättsmedvetandet. Vadman har påtalat i motionen och som bör vara grunden för den angivna översynenär det förhällandet att avgränsningen av uppdragen vållar problem. Det är deltamolionen lar upp, och del är delta som vi har alt la ställning till här ikammaren. Skallman undvika att bryta mot lagen eller undvika att del uppslår tveksamhet omdetta, tillgriper man omständliga åtgärder till förfång för både kunderoch anställda och förbyräföretagen. Det upplevs, som det sägs i molionen, somen onödig byråkrati. Byråernamåste då vägra alt äta sig vissa uppdrag, t. ex. telefonist- ochsekreterartjänsl. Skälet härtill är exempelvis atl antalet inkommande telefonsamtalinte kan anges i förväg. Man vet att ett brott mot lagbestämmelserna kaninnebära fängelsestraff upp , och för atl inte löpa den riskenmåste man göra myckel omständliga, tidskrävande och kostnadskrävandeavgränsningar. Skallvi, herr talman, minska krångel och byråkrati och skapa likvärdigavillkor för alla de förelag som har ansvar för ett stort antal anställdaoch som dessutom svarar mot ett ullalat marknadsbehov, både hos arbetssökandeoch hos andra förelag, bör vi rimligen inta den ståndpunkten att undersöka denärmare förutsättningarna för detta. säger alt jag vill tolka in mer i hans första inlägg änvad han har sagt. Det kan jag nu inte finna, därför att vad han säger är ju atl privatarbetsförmedling erbjuder en möjlighet att ta bort effekten av arbetstagarnasrätt lill ledighet för olika ändamål, som har ställt sig bakom. Detbetyder att det kan inte bara röra sig om kontorssidan. Samma förhållandegäller i fräga om byggnadsarbetare, verkstadsarbelare, varvsarbetare osv.Resonemanget om den grå arbetskraften där har vi väl fört tillräckligt mycketför atl alla skall vela vad det i grunden innebär. Vidaresäger att molionen har tillkommit i syfte alt avlastaarbetsförmedlingarna. Det vore bättre om man lade ned jobb och pengar pä att setill att arbetsförmedlingarna fick sädana resurser att de kunde ta över helafältet och man slapp ha den dispensgivning som man har. Men del gör man inte -man går Ivärtom in för att mjuka upp del hela. säger att lagstiftningen bör förankras hos de berörda. Men vilka är deberörda? Jag anser att det i första hand är TCO, men naturiigtvis också övriga löntagarorganisationer.Hur det ligger till med förankringen visar sig däri alt dessa bestämt går emotatt man över huvud tagel rör i dessa frågor. Konlorsserviceförelagensuppdragsverksamhet på kunders kontor och jag kan säkert vara överens om värderingar beträffandeden grå arbetskraften, men den handlar det inte om i detta fall. Den har intenämnts i något sammanhang under detta ärendes beredning. Härhandlar del om de områden som givits en särställning. Dit hörskrivbyråerna och dit hör artistförmedlingen. Jagvill erinra om atl under beredningen av ärendet i ulskollel hademan tillgäng till ett uttalande från nordiska arbetsmarknadsutskottet, där LOhaft en representant, . Utskottets uttalande har vi redovisat, ochmed hänvisning till vad här gett uttryck för finns det anledningall särskilt citera några meningar "Arbetsgruppenhar emellertid vid sina överväganden funnit att det också finns former av vadsom normalt betraktas såsom uthyrning av arbetskraft som ligger mycket näraentreprenadverksamhet. Enligt arbetsgruppens uppfattning finns det inteanledning all förbjuda denna senare lyp av uthyrning när den bedrivs sä atlolägenheter inte uppkommer. Det torde tvärtom vara så alt en del av denverksamhet som går under beteckningen uthyrning av arbetskraft kan fylla enviktig funktion så länge den bedrivs seriöst. Till detta kommer atl det härofta är fråga om arbete som är svårt atl få utfört på något annatändamålsenligt sätt." Vidaresäger man: "Skrivbyråverksamheten synes också kunna erbjuda såvälarbetsgivare som arbetstagare vissa fördelar jämfört med den offentligaarbetsförmedlingen. Även om principiella hänsyn talar för alt även denna lyp avarbetskraft bör förmedlas genom den offentliga arbetsförmedlingens försorg,finns det enligt arbetsgruppens uppfattning på detta speciella område anledningatl tillåta uthyrning av arbetskraft, så länge som rekryteringen av arbetskraftinte fullt ut kan tillgodoses av den offentliga arbetsförmedlingen. Genom ensådan ordning kan man tillgodose ett behov hos såväl företagen som dearbetstagare som söker denna typ av anställning." KontorsservicefÖ-retagens uppdragsverksamhet på kunders kontor Dettaärju ett talande bevis för alt vi inom utskottet verkligen lagit fasta påsynpunkter som utgår ifrån en seriös utredning och en översyn som täcker helaNorden och där de fackliga organisationerna varit representerade och medverkatlill alt åstadkomma detta uttalande. LARSULANDER (s): Jag konstaterar atl majoriteten har hängt upp sitt beslul på en mycketskör tråd som f ö. redan är av. Man hänvisar till atl elt nordiskt utskoU mednågon från LO haft en uppfattning, men man bryr sig inte ett dugg om att LO somorganisation har sagl ifrån atl man inte på något sätt är intresserad av någonutredning eller av någon annan lagstiftning än den vi har i denna fråga. Dettaär ju betecknande. Man lar verkligen fasta på vaga bitar. Menäven i det nordiska sammanhanget och i den citerade utredningen kan man ta inde tre, organisationer som har rätt lill denna verksamhet, nämligenStockholms handelskammare. Vi ärju överens om atl dessa t. v. skall fä hålla på meddetta. Men slutsatsen för vår del är ändock - och del vill jag stryka under-altäven denna dispens sä snart som möjligt bör bytas ut mot en resurs förarbetsförmedlingen au ta över dessa bitar. Grundförutsättningenmåsle vara att man inte skall kunna tjäna pengar på atl förmedla arbetskraft.Den uppgiften måste vara en samhällets sak. Vikommer inte au bli överens. Därför tänker jag inte fortsätta denna debatt. Jag vill påpeka atl utskottet i sitt betänkande ändå uttalat att delinte bör komma i fråga alt rubba våra åtaganden enligt påområdet. Jag har också i mitt anförande påpekat att man skall undersökamöjligheterna att åstadkomma förbättringar inom ramen förden nuvarandelagstiftningen. Jagvill ocksä peka pä atl delta är ett parallellfall till debatten omartistförmedlingen. Många hävdar ju, som pekar på, atl den i högregrad borde ägna sig ät förmedlingsverksamhet. Lät mig vidare påminna om attarbetsmarknadsstyrelsen anmälde ett konlorsservice-förelaglill åtal för olaga arbetsförmedlingsverksamhet. Åklagaren har dock för drygten månad sedan meddelat att han efter gjorda ulredningar måste avskrivaärendet. Vikan konstatera alt skrivbyråerna, till skillnad från de företag som vi nudiskuterar, åtagit sig ett fullständigt arbetsgivaransvar i vad gäller löneroch andra anställningsförmåner och -villkor. Vi kan inte komma ifrån detförhållandet alt dessa två företagstyper redan har givits en särställning. Inomramen härför vill vi ordna förhållandena så lämpligt och med sä små inslag avbyråkrati som möjligt, så atl de skall kunna bedriva en seriös verksamhei på rimligavillkor och med en sä fullständig konkurrensneutralitet som det går Nr 40 Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsulskotleis hemställan i betänkande 5 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä LarsUlander begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 167 Nej - 160 §11 Medbestämmandefrågor m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1979/80:6 med anledning av molioner om medbestämmandefrågor m. m. delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:214 av AntonFågelsbo (c), 1978/79:666av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 1) hemställts atlriksdagen skulle anta av motionärerna framlagt förslag till ändrad lydelse av60 § medbestämmandelagen, innebärande att enskild arbetstagare ej i något fallkunde ådömas skadestånd med högre belopp än . 1978/79:796av m. fl. (vpk), vari yrkats alt hos regeringenhemställde om förslag som innebar alt fackliga representanter och fackligtinbjudna experter gavs laglig rätt all undersöka arbetsmiljön inne på företagensamt la del av alla tillgängliga uppgifter, 1978/79:1039av m. fl. (vpk), vari yrkats au med Nr 40---------- bifalltill rnotionen beslutade anta av motionärerna framlagt förslag lill lag om den- ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet,innebärande att strejkräl- '£" skulle vara obegränsad och au endasiarbetsgivare skulle kunna ådömas --------------- skadestånd, defrågor m. m. 1978/79:1531av i m. fl. (fp, c, m), 1978/79:1537av () och (), 1978/79:1544av (apk) och (apk), 1978/79:1560av m. fl. (fp, c, m), 1978/79:2050 av m.fl. (m), vari yrkatsatt hemställde 1. alt regeringen anmodade förhandlande myndigheteratt på sätt som angivits i molionen redovisa och budgetera liden förförhandlingar m. m. enligt medbestämmandelagen, 2. att regeringen föranstaltade om en allmänutvärdering av erfarenheterna av nämnda lag såvitt den gällde statensarbetstagare, 1978/79:2062av m. fl. (m), vari yrkats 1. alt beslutade upphäva 380 §§ i lagen ommedbestämmanderätt i arbetslivet, innebärande att facklig vetorätt videntreprenadavtal avskaffades, 2. atl skulle - om yrkandeiunder 1 inte bifölls - hos regeringen anhålla atl motionen överlämnades lillden nya arbeisrättskommiitén för beaktande. 1978/79:2069 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari yrkats 1. atlriksdagen beslutade att följande sociala målsättningar fördes in i lagen om medbestämmande i arbetslivet: överordnademålsättningar vid reformering av arbetsrätten och arbetslivets villkor skullevara trygghet i anställning, allas rätl till ett meningsfullt arbete, riskfriarbetsmiljö utan arbetsheis, utslagning och monotoni, ekonomisk omfördelningmellan kapital och arbete samt alternativ samhällsnyttig produktion; frågan omökad effektivitet skulle underordnas dessa övergripande målsättningar, 2. altriksdagen beslutade atl vidla av motionärerna föreslagna förändring ar i lagen om medbestämmande i arbetslivet, innebärande a)alt fackförening skulle ha obegränsad förhandlingsrätt i alla frågor och altarbetsköparen hade primär förhandlingsskyldighet i alla frågor innan ändringfick vidtas och därmed att 10-12 §§ ändrades, b)atlden lokala och centrala fackföreningen skulle ha obegränsad strejkräii genomatt fredsplikien utgick ur lagen, och därmed att 41 § ändrades samt alt 425 §§skulle utgå. c) atl facklig organisation skulle ha vetorätt motarbetsköparens beslut i följande frågor: - vid köp och försäljning samt vid förfiyttning ochnedläggning av företag och produktionsenheter - vid anlitande av entreprenörer - vid avsked och permiiieringar - vid rationaliseringar och mot utslagning - i alla personalfrågor - vid alla datafrågor och införande av robotteknik - mot preslalionslöner och merilvärderingssystem - vid diskriminering av kvinnor och att därmed 38 §ändrades samt att 39 och 40 §§ skulle utgå, d) allfackföreningen skulle ha rätt till insyn och kontroll utan all hindras av sekretess och därmed att 21 och 22 §§ skulle utgå, e) attavtal kunde träffas om anställning, ledning och fördelning samt förelagets verksamhet i övrigt på grundval av demokratiska rätligheler på arbetsplatsen och därmed atl 32 § ändrades, Oalt endast arbetsköpare kunde ådömas skadestånd, och därmed att 54 § ändradessamt att 55-70 §§ skulle utgå, g)atl deltagande i strejk aldrig fick ulgöra grund för uppsägning elleravskedande, 3. att 3 kap. skulle utgå ur lagen om offentlig anställning, 4. att hemställde hos regeringen om förslag all lagen ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) och lagen om offentlig anställningtillfördes stadgande enligt motionärernas förslag, innebärande - atl facklig organisation skulle äga obegränsad rättlill politiska strejker och internationella fackliga solidaritetsakiioner, - alt lokal facklig organisation ägde rätt atl påarbetsplatsen genomföra möten på betald arbetstid, bedriva forskning och hafritt tillträde för sina fackliga förtroendemän och forskare, - att anställda hos företag och myndigheter hade rätltill polilisk verksamhei på arbetsplatsen, 5. attriksdagen skulle anta ändringar i MBL enligt vad motionärerna i motionen föreslagit. 1978/79:2070av m. fi. (vpk), vari yrkats all hos regeringen begärdeförslag till lagstiftning innebärande 1. vetorättför de anställdas lokala fackliga organisationer vid införande av datorsystem i arbetslivet, 2. rätt för lokal facklig organisation alt för egnabearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttja den dator som denne hadetillgäng till, 3. rätt för lokal facklig organisation alt påarbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulier vid införande ochförändring av datorsystem och för utredning av möjliga förändringar i redanbefintliga datorsystem, 4. rätl för lokal facklig organisation tillfullständig tillgång till underlag och ulredningar som låg till grund förföreslagna och befintliga datorsystem. Medbestämmandefrågor m. m. dels en med anledning av proposition 1978/79:111 omålgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m. väckt motion 1978/79:2467av m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkats 2.att hemställde hos regeringen om förslag till förändring av gällandearbeisrällslagstiftning, innebärande a) allstrejkrätten för lokal och central facklig organisation lagfästes ulaninskränkningar, b) altden lokala fackliga organisationen gavs vetorätt i alla avgörande frågor påarbetsplatsen, c) attfacklig organisation skulle äga obegränsad räu till politiska strejker och internalionellafackliga solidaritetsakiioner, d) attlokal facklig organisation ägde rätt atl på arbetsplatsen genomföra möten på betald arbetstid, bedriva forskning och ha fritt tillträde för sina fackliga förtroendemän och forskare, e) atlanslällda hos företag och myndigheter hade rätl till polilisk verksamhei på arbetsplatsen, Oau de anställdas lokala fackliga organisationer fick vetorätt vid införande avdatorsystem i arbetslivet, 16.atl hos regeringen hemställde om förslag till avskaffande avkollektivavtalslagen och lagen om arbetsdomstol. 1. beträffandeutvärdering av arbetsrätlslagstiftningen all skulle avslå molionen 1978/79:214, 2. beträffande allmän översyn av MBL m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:1544, 3. beträffande utvärdering av MBL på det statligaområdet att skulle avslå motionen 1978/79:2050, 4. beträffande genomgripande förändringar av MBL, m.m. att skulle avslå motionerna 1978/79:796, 1978/79:1039,1978/79:2069, 1978/ 79:2070 samt 1978/79:2467 yrkandena 2 och 16, 5. beträffande tidsfrist för begäran om centralaförhandlingar att skulle avslå molionen 1978/79:1531, 6. belräffande facklig vetorätt vid entreprenadavtalatl skulle avslå motionen 1978/79:2062, 7. beträffande 200-kronorsregeln atl skulleavslå motionen 1978/79:666 yrkandei 1, 8. beträffande förbud mot siridsåtgärder i vissa fallatt skulle avslå molionen 1978/79:1537, 9. beträffande lagstiftningensneutralitet i fråga om organisationstillhörighet att skulle avslåmolionen 1978/79:1560. 1.beträffande utvärdering av MBL på del statliga området av , och (samtliga m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa att skulle a. medanledning av motionen 1978/79:2050 yrkandei 1 som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört, b. avslå molionen1978/79:2050 yrkandei 2, 2. beträffande.facklig vetorätt videntreprenadavtal av , och (samtligam) som ansett au utskottet under 6 bort hemställa a. avslå molionen1978/79:2062 yrkandet 1, b. medanledning av molionen 1978/79:2062 yrkandei 2 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. //?. 3. beträffande 200-kronorsregeln av Anna-GretaLeijon, , , , , och (samtliga s) som ansett au ulskollel under 7 borthemställa alt med bifall lill molionen 1978/79:666yrkandet 1 skulle anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Jag skall i huvudsak ägna de minuter som jag begärt för milt inlägglill frågan om skadeståndsreglerna vid brou mot fredsplikien och det yrkande omett högsta skadestånd om . för enskild arbetstagare som visocialdemokrater framfört i reservation nr 3 till del nu aktuella betänkandet. Förtredje gängen sedan medbestämmandelagen antogs av 1976 yrkar visocialdemokrateratt skadeståndet skall maximeras till . Och för tredjegången konstaterar vi att samtliga borgeriiga partier avvisar värt förslag ochdärigenom vill lämna fältet fritt för högre skadestånd samt alt de därmed sägernej lill att denna regel införs i medbestämmandelagen. Vårlyrkande i reservation nr 3 sammanfaller med den uppfattning som löntagarnasorganisationer har. Och vi tycker alt det nu skulle ha gåtl upp ett ljus för deborgerliga ulskoltsföreträdarna om att de, när de nu för iredje gången har gåttemol delta lönlagarkrav, nu definitivt har placerat sig på arbetsgivarsidanäven i denna fråga. Lönlagarna har hos dessa partier inte att vänta någon förståelsepä del här områdel, lika lilet som på andra områden. Deltarimmar illa med de borgeriiga partiernas försök lill framtoning somlöntagarvänliga. Tuki-och förmaningsorden "del skall svida i skinnet", som uttalades av dennuvarande statsministern, då han förklarade sin inställning till skadeståndsreglernavid olovliga strejker, kvarstår som de borgerligas "höga visa" förall hålla efter alltmer pressade löntagargrupper. Ulskotlsmajoriteten försöker i betänkandet attförsvara sin inställning lill skadeståndsreglerna med alt peka päarbetsdomstolens skadeslåndsstatistik. Man framhåller all AD endast i tre fallutdömt högre skadestånd än . Tvärtomanser vi socialdemokrater vara ett dokument över alt isen nu ärbruten, och det finns ingen garanti för atl skadestånden i framliden ens kommeralt stanna vid de nu tillämpade högre beloppen. Arbetsdomstolensdomar har prejudicerande karaktär, och därför kan man anta atl de förseelsermot fredsplikten som av AD ansetts vara värda den bot om . somnu utdömts i skadestånd kommer aU ges minst samma bötesbelopp i framliden. Ochdel finns ingenting som säger att AD inte kan komma all gå ännu längre när detgäller bötesbelopp för andra förseelser. Frånsocialdemokratin har vi av erfarenhet aldrig trott på böter och skadestånd somett medel alt komma till rätta med tvister mellan löntagare och arbetsgivare.Tvärtom vet vi alt del genom lagregler och avtal, som jämställerarbetsmarknadens parter, kan skapas förutsättningar för den ty p av fredligarbetsmarknad som vårt land är beroende av för atl hävda sig somindustrination. har av organisationerna ansetts som ett rimligtsymboliskt belopp, och därför ställer vi upp på detta. Denmedbestämmandelag som vi har blev genom de borgerliga lottningsvinsternaom MBL 1976 inte den arbetsfredens vila duva som så många hade hoppats på, ochännu är det långt lill fullständigt medbestämmande i avgörande frågor iarbetslivet, som de anslällda måsle fä vara med och utforma lösningarna för omarbelsstrider i såväl lovlig som olovlig form skall kunna undvikas. Vingsusetfrån MBL i borgeriig tappning ger inte löntagarna vinden i ryggen, ulan detutgör i stället för löntagarna en ständig motvind, skapad av tagelvingar. Högaskadestånd av större volym än . är slag mot en som redan ligger, och delkommer vi ifrån socialdemokratin aldrig atl acceptera. Jag ber attfå yrka bifall till reservation nr 3. Med anledning av dagens behandling av arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 6 och därav följande reservationer 1 och 2, finner jag skäl allhär i kammaren ta upp några principiella synpunkier på denarbeisrällslagstiftning som i snabb takt har förändrat myckelav villkor och förutsättningar ute i företagen och på arbelsmarknaden. Oavseltvad som sagts i den tidigare debatten i dessa frågor kanjag konstatera atlriksdagen och arbetsmarknadens parter under stor enighet slutit upp kringprincipen om behovet av ett ökal infiylande och ansvar för de anställda i våraföretag och offentliga institutioner. De anställdas kunskaper och initiativmåste tillvaratas på bästa tänkbara sätt. Samspelet mellan arbetsgivare ocharbetstagare måste uppmuntras och stimuleras sä all det resulterar i effektivtarbetande företag och arbetsplatser och också i ell för hela samhället Detarbetsrätlsliga lagkomplexet MBL som sattes i sjön, gällande , ärkanske en av de mest omfattande lagar, för direkt tillämpning i lusentalsolika situationer ute i arbetslivet, som någonsin skapats i vårt land.Remissinstanserna var naturligt delade i olika intressegmpper.Arbetslagar-parten ville gä längre än utredningsförslaget. Arbetsgivarpartenredovisade en mer återhållsam uppfattning och menade att man i lagstiftningenborde ta mer hänsyn lill de informella metoder och syslem som under lidens gångvuxit fram ute i företagen. Dessutom borde, enligt de senares åsikt,arbetsmarknadens parter lämnas större utrymme atl inom ramen för den friaförhandlingsrätten reglera infiytandefrägorna. Efter beslut i den dåvarandelotleririksdagen antogs förslaget. Dock gjordes vissa förändringar underpropositionsarbetet i kanslihuset. Förslaget förändrades också beroende pålottens utslag, och de förändringarna baserades pä socialdemokratiskareservationer. Lagstiftningenförutsätter atl arbetsmarknadens parter genom avtal anpassar och, som detsägs, ytteriigare utvecklar medbeslämmandefrågorna inom de ramar som lagenställer upp. Sådana förhandlingar pågår, och inom vissa avtalsområden har manredan träffat avtal. Många menar atl del på det privata avtalsområdet drar ullångt pä liden innan man lyckas träffa ett avtal i medbestämmandefrägor. Vad"" är i detta sammanhang måste bedömas utifrån det faktum altdessa förhandlingar inte som tidigare rör relativt begränsade områden utanomfattar stora bitar av de dagliga relationerna mellan arbetsgivare, fack ochanställda. Därför förvånar det knappast all det krävs elt ordentligt mått avtålamod innan ett hållbart avtal finns klart. Dessutom torde det vara på sinplats atl konstatera att lagstiftningen på fiera punkter skapar problem. Dettafaktum påverkar inte förhandlingarna i positiv riktning, utan tenderar snarareatl försvåra möjligheten lill elt framgångsrikt resultat. Med framgångsriktresultat menar Jag ett avtal som på elt naturiigt sätt omfattar och harmonierarmed de krav och förutsättningar som en effektivt fungerande marknadsekonomiger. Heltnaturligt kan man i efterhand konstalera alt detta till sin betydelse och sinakonsekvenser så omfatlande lagkomplex inte, lika lilet som något annat, i sinförsta prövade version på alla punkter kan betraktas som oklanderligtfungerande. Den erfarenhet av lagens tillämpning som finns att tillgå visaralt en vidare utveckling och anpassning till den mängfasetterade verklighetanslällda och arbetsgivare lever i är nödvändig.