prot · G30961 · 1979-12-31 00:00:00 — pressen,rikligt, eller finns det elt fullt stöd från sida? Min sista fråga i interpellationen löd: Vilka initiativavser statsrådet all vidta på andra kriminalvårdsanslalter i syfte att uppfylladen målsättning som lade fast 1978 om bekämpning avnarkotikamissbruk? Justilierni-nistern berör vad som kan komma att hända. Detär besynnerligt all del kan finnas narkotikaproblem på de "slutna"anstalterna. Dessa frågor diskuteras ganska ofta ute i Itindet när människorupplever de problem av olika slag sorn narkotikan för med sig. Jag har mängagånger fått frågtin: Varför kan nran inle hålla dessa anstalter fria frånknark? Och jag vill även här ställa en följdfråga: Hur är det medkontrollen på dessa anstalter? Hur kommer knarket in? Det är en väsentligfråga. Jag vore tacksam orn justitieministern kunde utveckla delta vidare. Än en gång: Skall vi lyckas komma till rätta med deltaproblem är anstalterna en oerhört viktig del. Det hjälper inte om vi får aldrigsä många poliser som gör ett mycket gott jobb för all fånga in dessa storanarkotikahajar, om vi inte sedan ser till att det fungerar på våra anstalter. Om narkotikaproblemen vid kriminalvårdsanstalterna Får jag först till interpellanten säga allmålsättningen all vi skall ha narkotikafria anstalter är ganska självklar. Denär väl alla i denna kammare överens om. Därför behöver jag kanske inte särskiltutveckla den. Däremot tycker jag att det finns anledning att mer utveckla en delkonkreta åtgärder som har vidtagits just för att nå delta mål. När det gäller beviljades det, sonr ettled i bekämpandet av narkotikamissbruket, medel för sexassistenltjänster för vidgad fritidsverksamhet. beviljades medel förytterligare tre visitationspatruller. Och har ytterligare envisilalionspalrull inrättats. Vi har f. n. sju sådana patruller vidkrirninalvårdsansialterna. De finns i . , , Kumla, ,och , De kan också utföra visilationsuppgifter vid andraanstalter. De är, som jag ser det, ett bra medel i arbetet på alt försöka fåborl narkotikan från anstalterna. Till grund för regeringens beslut omÖsleråkerprojeklet, vidgad fritidsverksamhet och visitationspatruller lagenframställning från ledningsgruppen för narkotikafrågor. Vidare har narkomanvårdsleam, som bl, a, består av enöverläkare, en psykolog, en kurator och en översköterska, inrättats i våra trestörsta städer. Narkornanvårdsleamen bedriver uppsökande verksamhet pä häktenai resp. region. De försöker motivera narkotikamissbrukare för värd mot sillmissbruk. Vidare medverkar dessa team i behandlings- och frigivningspla-neringpå regionens lokalanslalter. Genom ett regeringsbeslut tilldeladeskriminalvårdsstyrelsen sammanlagt drygt 1 milj. kr. för åtgärder motnarkotikamissbruket på anstalterna. Större delen av beloppet avsåg tjänster vidkriminalvårdsanstal- Om narkotikaproblemen vid krimi-tmlvårdsanstaher-na tenHinseberg och vissa frivårdshotell. fick en kvarts miljon kronor förall framställa videoprogram för behandlingsarbetet vid vissa anstalter. Fyraprogram har färdigställts och använts inom och på denarkotikafria avdelningarna på andra anstalter - de avdelningar som finns påHinseberg, och , har anstallsorganisationen tillförts 17tjänster för översköler-skor, och i årets budgetproposition föreslås bl. a. medhänsyn till de intagna narkotikamissbrukarnas behov av hälso- och sjukvårdytterligare fyra tjänster som översköterska, och då kommer del sammanlagt allfinnas omkring 45 överskölerskor inorn anstallsorganisationen. Jag tror attöversköterskorna utgör en mycket viktig resurs när det gäller behandlingen avnarkotikamissbrukarna på anstalterna. När lagen om kriminalvård tillskapades 1974 kom i 34 § enmöjlighet att ge narkotikamissbrukare behandlingutanför anstalterna. Av samtliga intagna pä anstalterna vistas i genomsnitt ca80 utanför anstalt i enlighet med denna paragraf. Uppskattningsvis av demvistas på behandlingshem eller i familjevård. Den pågående utbyggnaden avbehandlingshem för narkotikamissbrukare som bedrivs av kommuner, landsting,stiftelser och organisationer torde medföra att antalet 34 §-placeringar kanöka . inleddes en försöksverksamhet rnedkonlraktsvåi-d för narkotikamissbrukare som har begått brott. Den inleddes vidUlleråkers sjukhus i . Avsikten är att vård skall kunna beredas en delav de narkotikamissbrukare i och som har övertygats ombrott och som själva föredrar vård framför den frihelsberövande påföljd somannars skulle ha ådömts dem. I lagtekniskt hänseende har ju den lösningen valtsatt domstol har getts möjlighet att förklara brottmålet vilande till dess allresultatet av vården kan bedömtis. En förutsättning för ett sådant beslut är att vården kanantas få betydelse för valet av påföljd. Behandlingen inleds med en vistelse pånarkomanvårds-kliniken vid . Eflersjukhusvistelsen förs patienten över till öppen vård. Han får då arbeta och boi sitt hem men är skyldig all två gånger infinna sig vid sjukhusinom eller för rådgivning och kontroll av att han ärdrogfri. Kontrollen av drogfriheten sker genom kemiska test av urinprov. Ompatienten missköter sig eller återfaller i brottslighet skall brottmålet genasttas upp på nytt med domstolen. När har gått skall målet alltid avgörasslutligt. Det har förutsatts att om patienten då har klarat av sina narkotikaproblemfrihelsberövande påföljd skall kunna undvikas. Jag kan meddela att f. n. undergår elva personer vård inomUlleråkerpro-jeklet och av dem vistas sex personer på och deövriga har överförts till öppen vård. Vidare kan, genom en lagändring somträdde i kraft , en inlagen under vissa förutsättningarföreläggas att lämna urinprov för kontroll av eventuellt narkotikamissbruk.Därigenom har förutsättningarnaför differentiering efter narkotikaberoende förbättrats påtagligt. Jag tror att jag med den här mera detaljeradebeskrivningen har svarat pä åtskilliga av de spörsmål som harställt. Jag vill beträffande den första av ytterligare två frågor bara säga attnär det gäller del nya samrådet mellan ochsocialstyrelsen så har planläggningen för det börjat, och man räknar med attunder delta år kunna komma ut med nya anvisningar för den här förskrivningen.Den andra frågan gällde stödet till Österåkeranstalien. Jag har besöktkriminalvårdsstyrelsen och diskuterat frågan tned dem, och jag utgår från allnär statsmakterna har fattat beslut om anstalter, så utgår också stöd från dencentrala myndighet som leder detta. Sedan kan man måhända diskutera formernaför del, och det är väl det som har skett. är den här skrivelsen pä remisshos som jag sade i mitt svar, och sedan får vi ijustitiedepartementet la ställning till den. Om narkotikaproblemen vid kriminalvårdsanstallerna Jag ber att få tacka för det kompletterandesvaret. Jag vill än en gång understryka vikten av att vi medverkar tillinsatser som leder till all vi kan få våra olika anstalter fria från knarketoch till sådana åtgärder att stora knarkkungar inte kan sitta inne påanstalterna och sköta sina affärer därifrån. Överiäggningen var härmed avslutad. § 11 Föredrogs och hänvisades 1979/80:73till arbetsmarknadsutskottet / § 12 Föredrogs och lades till handlingarna 1979/80:102och 103 § 13 Föredrogs och hänvisades Motionerna 1979/80:139 fill konstitutionsutskoltet /80:140 till finansutskotlet1979/80:141-143 till jusfitieutskoltet /80:144 fill lagutskottet1979/80:145-147 tiU utrikesutskottet /80:148 fill socialutskottet1979/80:149 till kulturutskottet /80:150 1111 civilutskottet § 14Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1979/80:114 Nr 61 §15 Talmannen meddelade att påföredragningslistan för kammarens nästa Frerhreen den sammanträde skulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. ä?16 Anmäldes och bordlades 1979/80:151 av m.fl. omrösträtt för invandrare vid riksdagsval 1979/80:152av om rätten till avdrag för arbetsresor 1979/80:153 av Böije m.fl. om kompensation i vissa fall för den höjda bensinskatten 1979/80; 154 av ochförste vice talmannen om skattefrihet vid försäljning avvilda bär och svamp 1979/80:155 av iRöstånga om åtgärder för att begränsa äklenskttp med minderåriga 1979/80:156av i om en ny aktiebolagslag 1979/80:157 av och om upprättande av diplomatiska förbindelser medVatikanstaten 1979/80:158 av omgränserna för militärt övningsfält i 1979/80:159 av m.fl. ornomorganisation av den militära underrättelsetjänsten 1979/80:160av och om ändrade bestämmel ser om pensionsiillskoti \ 1979/80:161 av m. fl. otn inrättande av enförsäkringsrätt \ i 1979/80:162 av ominriktningen av samhällets alkoholupplysning 1979/80:163 av ominriktningen av samhällets alkoholupplysning, m, rn, 1979/80:164 av m.fl. omkortare arbetstid inom långtidsvården 1979/80:165av m. fl. om förkortning av arbetstiden 1979/80:166 av m.fl. om införande av ämnet svenska på viss gymnasielinje 1979/80:167av om fortbildning i trafikkunskap, m, m. 1979/80:168 av m. fl.om ändrade bestämmelser för utsläpp av svaveldioxid i 1979/80:169 av . om rätt till ersätlningsmark vid bildande av naturreservat 1979/80:170 av . om förbud mot användning av vissa jordbruksprodukter vid framställningav klister 1979/80:171 av ochAnders om åtgärder för att främja alternativa energikällor i 1979/80:172 av ni. fl.om åtgärder för alt rädda sysselsättningen inom skogsindustrin 64 1979/80:173 av m.fl. om förstatligande av bilindustrin. 1979/80:174av m. fl. 1979/80:175 av m.fl. omändrade bestämmelser för svensk Anmälan av inter- vapenexporl, m. m. pellationer 1979/80:176 av LarsWerner m. fl. § 17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivils till kammarkansliet 1979/80:115 av (vpk) till industriministernom åtgärder för att utvidga verksamheten vid : Mänga industrier inomStatsföretagsgruppen är belägna i regioner där arbetsmarknadsläget ärbesvärande. De spelar således en stor regional- och arbetsmarknadspolitiskroll. vet vi att många av dessa företag redovisarförluster. Elt sådant exempel är , som tillhör ASSI.Ljusdals Trä är den största industrin i . Det betyder all dettaföretag spelar en avgörande roll för sysselsättningen i en kommun som underåratal haft ett svårt sysselsättningsläge. Det är ingen hemlighet att ganska hårdhänt kapar borticke lönsamma enheter. Några sådana planer har inte redovisats för LjusdalsTrä. Förlusten är däremot oroväckande. Detta i sin tur gör delnödvändigt alt på allvar nu diskutera vilka åtgärder som krävs för attförelaget skall kunna expandera och alltså kunna öka antalet anställda. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga: Vilka konkreta åtgärder avser industriministern attvidtaga för att trygga och utvidga verksamheten vid Trä? 1979/80:116av i (vpk) till statsrådet omanvändningen av "secure"-reaktorer i den framtida energiförsörjningen: Energifrågorna och atomkraftensvara eller inte vara är en av vår tids viktigaste frågor. har nuvpk-kravet pä en folkomröstning i 5 protokoll 1979/80:59-63 energifrågor tillgodosetts genom all regeringen lagt enproposition med förslag om folkomröstning . Införfolkomröstningen har tre alternativ presenterats: Elt nej-alternativ sorn innebär avveckling av de sexbefintliga reaktorerna och tvä ja-alternativ som innebären utbyggnad till 12 reaktorer, som skall användas under . Med "reaktorer" förstås s. k.lältvattenreaktorer för produktion av elektricitet. Stick i stäv med diskussionerna om energipolitiken ochtvärt emot de alternativ som föreslås inför folkomröstningen har Asea-Alornutvecklat en "minireaklor" för varmvattenproduklion. Den är avseddall placeras i s.örre tätorter. , och har nämnts sornlänkbara placeringsorter. För räkning har också nämnts en ö i ,där mark finns reserverad för en sådan alomreaklor, Komrnunfullmäkligeledarnöterna i har ocksåförsetts med en reklambroschyr orn "secure" som reaktorn kallas. Medanledning av det anförda vill jag fråga energiministern: Är det tänkt att "secure"-reaktorer skall kommatill användning i vår framtida energiförsörjning och var skall de i så fallplaceras? § 18 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1979/80:249av () till jordbruksministern om hanteringen avreturpapper: Papper är definitivt en råvara somär alltför dyrbar för att inte tas till vara, lag om obligatoriskpappersinsamling visar också alt uppmärksammat delta. Tyvärr verkardet nu sorn om insamlingen av returpapper ute i kommunerna har avstannat.Enligt tidningsuppgifter är anledningen all kommunerna och pappersbruken intekan komma överens om priset på returpapperet. som den insamlademängden returpapper stagnerat har nya anläggningar för returpapper tagits ibruk. För att täcka bristen på råvara går pappersbruken utomlands. Enligtuppgift importerades 1979 tidningar och wellpapp från bl. Resultatet av den olösta tvisten mellan Kommunförbundetoch pappersbruken om priset på det insamlade returpapperet är attpappersinsamlingen ute i kommunerna inte fungerar, alt tusentals lon insamlatpapper går till spillo och alt vår import belastas med extraför inköp av returpapper från utlandet. Med anledning av det anförda anhåller jag om an tilljordbruksministern få ställa följande fråga: Vilka initiativ ärjordbruksministern, mot bakgrund av den nu rådande Nr 61 situationen, beredd att vidtaga för att få returpappershanteringen attfungera Fredaeen den effekfivt? 1979/80:250av () till kommunikationsministern om åtgärder med anledning avindragning av tågförbindelser: Mindre tätorter på landsbygdenråkar oftast i en bekymmersam situation når tidigare goda tågförbindelser drasin, och i synnerhet då någon buss inte sätts in som ersättning för den indragnatågförbindelsen. Ett talande exempel härpå utgör i Skaraborgslän. i beslöt vid sitt sammanträde den 20december 1979, enligt rådets protokoll, 7 §, att göra en hemställan "omåtgärder och enträget vädja om en för orten positiv lösning" frånansvariga myndigheter. Hur ser kommunikationsministern principiellt på de problemsom uppstår då man icke insätter en ny bussförbindelse .som ersättning för enindragen tågförbindelse, och vilka åtgärder är kommunikationsministern bereddatt vidta för att underlätta en positiv lösning av de sålunda uppkomnaproblemen? 1979/80:251 av () till industriministernom åtgärder för att trygga sysselsättningen i och : och Munkforsområdet iVärmlands län har sedan strukturförändringarna inomspecialstålindustrin påbörjades drabbats mycket hårt avsysselsättningsminskning. Men reduktionen av arbetstillfällen har inte baraskett inom stålindustrin utan den har även berört de delar som varit knutnafill Billerud-Uddeholms skogsindustri, och därutöver har minskningar skett inomden privata servicesektoi"n. Ersältningssysselsätt-ning måste fillskapasför att här nämna kommuner inte skall förlora sin framtid som industriorter. Under åberopande av det anförda anhåller jag om att fåställa följande fråga fill industriministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidtaga för attskapa ersättningssysselsättning i och Munkforsområdet? 1979/80:252 av () till industriministernom åtgärder för att trygga sysselsättningen i : I den kommuniké som utgått frånSvenska Varv föreslås stora nedskärningar inom svensk varvsindustri. Ett av devarv som enligt detta förslag skulle komma att drabbas hårt är Öresundsvarvet iLandskrona. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att tryggaÖresundsvarvets fortbestånd och i övrigt sysselsättningen i ochLandskronaregionen? Nr 61 1979/80:253 av ()till industriministern om framlidsmöjlighe- Fredauen den terna för : LJfiV Svenska Varv har lagt fram sill förslag om de svenska Förslaget innebär för Varv AB:sdel en Meddelande orn nedskärning med ca 2 000 anställda. Den alternativa produktionenoch fragoi ubåtslillverkningen flyttas från . beskärsdärmed starkt, och varvets förutsättningar att fortleva som ett stort, expansivtoch konkurrenskraftigt företag omintetgörs. Medhänvisning till vad som här anförts vill jag ställa följande fråga till beredd att medverka till varvslösningar som ger Varv ABmöjligheter att fortleva som ett stort, rationellt och expansivt 1979/80:254 av i (fp) tillhandelsministern orn åtgärder för alt förhindra viss utbildning i avutländsk rnililärperso-nal; Ett svenskt statligt förelag -- börjar en fyra är lång utbildning av 80 militärer frånLibyen. På grund av att är en aggressiv diktatur som stöder terrorismöver stora delar av världen säljer inte krigsmateriel till . Avser statsrådet att vidta åtgärder eller lägga framförslag för all förhindra utbildning i av libysk militär? 1979/80:255 av () fill bostadsministern omrätten till vedeldningsbidrag: De som har egen skog och vill börjaelda med ved nu när oljan blivit så dyr kan erhålla . i statligt bidragoch . i lån - tillsannnans . - för alt ersätta den gamlaoljepannan med en ny för vedeldning. Kravet för all erhålla bidrag och lån tillenergibesparande åtgärder är att man skall ha tillgång lill/W/t bränsle,antingen genom all själv äga skog eller genom ett skriftligt intyg från enskogsägare sorn gratis ställer ved till förfogande. Om däremot skogsägaren villha betalt för sin ved, då uteslänger detta möjligheten för mottagaren atterhålla bidrag och lån. Den sonr sålunda vill använda sin fritid till att röjaskog på annans mark men som för denna spillved måste betala ett belopp - det måvara hur litet som helst - får inget bidrag, I det här bidragssystemet finns tydligen inbyggd en klar orättvisa. ' Skogsägare favoriseras medan övriga medborgare ställsutanför bidragssystemet. Ianledning av det anförda vill jag till bostadsministern ställa följande 68 "g'- Avserbostadsrninistern att vidta åtgärder för att ge större rttllvisa åt Nr 61 systemet med vedeldningsbidrag? S 19 Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem fritgor