prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi gjorde det främstdärför att det inte fanns några finansieringsvägar redovisade i propositionen.Vi vel att del är nödvändigt att göra en omläggning på direktskatlens område såalt marginalskatten sänks, men vi ansåg all förslaget och behandlingen av detskulle skjutas upp lill hösten, när vi ocksä kunde fä ett förslag om hursänkningen av direklskatterna skulle finansieras. Utskoltet har ocksä i sin skrivning sagl all det förslagsom nu föreligger om en höjning av energiskatterna kan ses som enfinansieringsåtgärd. I reservationen och även i något av de anföranden som vihört tidigare här i debatten har man försökt göra gällande att vi inte skulleerkänna att det är en finansieringsdel, men O.K., jag kan gärna erkänna attfrån vårt partis sida ser vi det här som en finansieringsdel av denskatteomläggning som skall besluta om. Vi har då valt atl ta ut denhär inkomstökningen till staten genom skattehöjningar på varor som är umbärligaför den enskilde konsumenten eller där den enskilde konsumenten har möjlighetalt vara sparsam. Den proposition som redan har tagil gäller som vivet prishöjningar på varor som är i högsta grad umbärliga: sprit och tobak. Vi vet ocksä att när det gäller energin finns detmöjligheler att spara. Det sägs visserligen i den socialdemokratiskareservationen att det är en så pass liten höjning att man ifrågasätter om denkan få någon spareffekl. Kanske jag dä kan få påminna socialdemokraterna om allvi kommer att behandla ett jordbruksutskoltsärende, betänkande nr18, där den socialdemokratiska reservationen föreslär en miljövärdsavgifl ochdär reservanterna anför: "De prishöjningar som en sådan miljövårdsavgiftskulle medföra bör rimligen bidra lill en lägre oljeförbrukning och en snabbareövergång till andra mindre miljöförstörande energiformer." Jag tycker att socialdemokraterna skall betänka att om manfår en energibesparingseffekt i det ena fallet, så får man det ocksä i detandra fallet. Tillsammans med de prishöjningar som har genomförts kan mansäkert räkna med att de föreslagna prishöjningarna kommer att stimulerasparandet inom hela energisektorn. Nä, sägerkanske någon, men om vi nu får elt tillräckligt sparande, då kommer välinte staten att få de inkomster som man har räknat med? kan juvara riktigt; det är klart att om vi blir bönhörda så lill vida atl folk slutar uppatt röka och att supa, så kan staten naturligtvis inte få in några pengar på ökade skatter. Men detfina med de här förslagen är all även om vi blirgeneröst bönhörda och lyckas åstadkomma en kraftigt dämpad konsumtion, såkommer staten att tjäna på det i alla fall - i den andra änden. I ulskottsbetänkandel redovisas alt en enprocentig nedgångi energikonsumtionen visserligen betyder ett bortfall på elt hundratalmiljoner på inkomstsidan, men det betyder ocksä en avsevärd förstärkning avbytesbalansen, nämligen med ca 375 milj. kr. Det är den delen bara på energisidan.Hur mycket man skulle tjäna på en kraftig dämpning av förbrukningen av spritoch tobak kan del vara svårt atl ange i kronor och ören, men jag tror atl allai den här kammaren är medvetna om de bekymmer som vi har inom det området ochmedvetna om all en kraftig minskning av förbrukningen skulle komma att medförasamhällsinkomsler för både stal och kommun. Naturiiglvis är det på samma sätt med den här medaljen sommed alla andra medaljer, att den har en baksida. Låt mig då erkänna att det somför min del är svårast atl acceptera är det som redan harkritiserat, nämligen att den bensinskaitehöjning som genomförs här kommer attdrabba glesbygdernas människor i betydligt större utslräckning än den korhmeratt drabba dem som bor i tätorterna, där man har bättre tillgång tillkollektivtrafik och dessutom kortare avstånd att färdas för att komma till deserviceinrättningar som man måste besöka. Jag vill ändå peka på en sak beträffande bensinpriset. Viligger i fortfarande - även efter den senaste höjningen av bensinprisetoch även efter den här skattehöjningen - lågt i jämförelse med utlandet. Ocksäefter 25-öreshöjningen kommer vi sålunda exempelvis inte i fatt broderiandelNorge. Detta förhållande kan naturligtvis ha viss betydelse för den gränshandelsom förekommer här och där med just de här varorna. Låt mig också säga att vi ser fram emot att del skallkomma ett förslag från regeringen om ålgärder som kommer att mildra effekternaför folkel i glesbygderna i det avseendet. Det sägs i den socialdemokratiskareservationen att det ur administrativ synpunkt är mycket besvärligt altgenomföra en sådan åtgärd. Detta kan vi hälla med om. Det är just därföratl detföreligger problem ur administrativ synpunkt som förslaget inte föreligger , men vi har blivit lovade att få det så tidigt all vi kan behandla del ibörjan . Jag förutsätter - och jag är rätl övertygad om det också -att det kommer ett sådant förslag. Del är möjligt atl det inte får formen avsänkt bensinpris i glesbygderna, men en kompensation bör befolkningen där ändåkunna fä. Jag vill sedan svara på framställning. Hanredovisade alla svårigheter som kommer atl drabba människorna genom de härskattehöjningarna. Men det gär egentligen inte riktigt ihop med vadsocialdemokraterna själva säger i sin reservation. Inledningsvis sägs det attdet är bara blygsamma höjningar, och man talar om en fördyring påoljan, pä bensinen och med pä elenergin. Men ärdet såblygsamt i den ena änden är det väl det ocksä i den andra? Låt mig dessutomsäga atl stora delar av den lunga industriverksamheten inte berörs av höjningenav energiskalten frän 2 till , eftersom betydande delar av vår industri Höjning av skatten på energi, m. m. Nr 49 kommer att kunna rädda sig bakomden 1,3-procentsregel som finns och Tisdagenden vilken gör att man aldrig behöverbetala högre energiskatt än av värdet 11december 1979 P ' varor som man producerar. Del betyder alltså alt de storatunga industrierna, som finns bl. a. i hemort, kommer alt klara sig Höjning av skatten ''''"helskinnade från den här energiskattehöjningen, o pppj Lät mig sedan till atl det är rikligt att utskottet vid del härtillfället inte har behandlat andra föreslagna sparåtgärder. Det gäller framförallt vpk-motionen, men det gäller även den socialdemokratiska motionens förslagangående sparåtgärder. Delta är frågor som bör tas upp i silt rätta sammanhang.Så har också skett och kommer atl ske. sparåtgärder av detta slag hör ioch för sig inte hemma i skatteutskottet, men jag vill gärna understryka vadTommy säger på denna punkt. Vi är även inom mitt parti verkligenberedda att medverka till sparåtgärder och lill att alternativ las fram. Slutligen vill jag sammanfattningsviskonstatera att det råder en ganska stor enighet i denna kammare om altnågonting mäste göras åt marginalskatteproblemet, framför allt i de vanligainkomstlägena. Vi har från vår sida sagt att vi är beredda all vidla åtgärderhärför. Förslag härom kommer vi atl få tillfälle alt diskutera i nästa vecka.Vi har emellertid inte velat försvaga budgeten utan har försökt finna inkomsterför staten i stället fördel bortfall som uppkommer genom justeringen avmarginalskatterna. Vi har valt att la ul dessa inkomster på områden där eneventuell dämpning av konsumtionen till följd av skattehöjningen skulle komma samhällettill godo. Jag yrkarbifall till vad utskottet hemställt. BO () replik: Jag tycker atl har en myckelihålig argumentation. Jag förstår framför allt inte varför han lar upp fråganom sprit- och tobaksskatten, som vi har fattal beslut om ienighet. påpekar att vi i vår reservation medger attdet är rätt blygsamma höjningar som föresläs. Men vad vi har invändningar emotär att dessa höjningar drabbar de mest utsatta grupperna. Det var det jag villeredovisa i mitt första inlägg, där jag bl. framhöll att bostadskonsumenternakommer att drabbas ännu hårdare än . Dessutom drabbas glesbygden ofrånkomligen väldigl häri.Centern säger sig värna om glesbygden. Det är högst tvivelaktigt. När nuregeringen vill lägga en sådan här slraffskatt - jag vill kalla den sä - päglesbygden. anser inte att del dä hade varil hederligt avregeringen att infria sitt löfte i propositionen och alt förslag tillkompensation för glesbygden borde ha legat pä bord i samband medbehandlingen av denna fråga? Jag kan haviss förståelse för alt inte känner sä myckel för vare sigglesbygden eller i synnerhet Norrlands- och skogslänen. ändå såatl höjningen av energiskatten mycket hårt drabbar Norrlandslänen 120 och skogslänen. Det är ofrånkomligtpä grund av de länga transporterna och inte minstpå grund av det kyliga klimatet - för att nu nämna ett par olägenheter fördessa län. De borgerliga riksdagsmännen från de här länen har verkligenmöjlighet att på mycket sakliga och försvarbara grunder ställa sig bakom densocialdemokratiska reservationen. Gör ni inte det - åk då inte hem till era länoch gör sken av att ni tar lill vara glesbygdens intressen och arbetar förNorrlandsproblemen. Får jag säga till atl vad vimotsätter oss är atl höjningen av skatten på olja och bensin skall finansieraden föreslagna marginalskaiiesänkningen, som skall behandlas av kammaren inästa vecka. Vi tycker att den föreslagna marginalskattesänkningen är högstorättvis, och det är glesbygdsbefolkningen och bostadskonsumenterna som får ståför fiolerna. Höjning av skatten på energi, m. m. (vpk) replik: har redan erkänt alt förslagetom höjda energiskatter enligt den uppfattning som centerledamöterna i utskottethar -därmed inte sagt att det gäller också beträffande ställningstagandet iregeringen - har tillkommit för att förstärka statsinkomsterna. Han menar föredrar att förstärka statsfinanserna på detta sätt som kompensation fördet bortfall som uppstår på grund av det förslag till marginalskatlesänkningarför de höga inkomsttagarna som framlagls. Men detta är ett i vart fall från en centerpartistsynnerligen märkligt påstående. Som sade drabbar ju de ökadebensinpriserna människorna i glesbygdslänen, där man tvingas ha bil för attkunna la sig lill och från sitt jobb, eftersom det inte finns någonkollektivtrafik. Det är dessa människor som vill straffa genom att höjabensinskatten, så att man kan sänka marginalskatterna för dem som befinner sigi de högre inkomstskikten. framhöll vidare all del inte skulle genågra inkomster om folk slutade att röka och atl supa men att samtidigtsamhällets utgifter skulle minska. Om man skulle använda samma resonemang påenergisparområdet, skulle det väl kunna uttryckas så att man nu får sluta eldaoch börja frysa. Det vore ocksä intressant om manfrän utskotlshåll ville ta upp en diskussion om sparåtgärderna, men dessföreträdare säger bara att man skall ta upp detta i sitt rätta sammanhang. Menvad är då det rälla sammanhanget? Regeringen går ut med en proposition därden redogör för hur den vill alt vi skall spara energi. Men om regeringenväljer att lägga fram sådana förslag i en skatteproposition, harju regeringenbestämt alt det är i de former som där föreslås som vi skall spara energi, ochvi fär då lägga fram våra förslag i anslutning till den propositionen. Det äralltså regeringen som i detta fall har bestämt i vilket sammanhang vi skalldiskutera energisparandet. TAGESUNDKVIST (c) replik: frågade varför jag tar upp fråganom skatten på sprit och tobak, som vi redan har behandlat och enhälligtbeslutat om. Nr 49 Anledningen är, som jag ocksåinledningsvis sade. att de olika förslagen Tisriappnden tillsammans utgör elt paket ochskall betraktas på det sätlel. 11december 1979 ' ' sedan gäller frågan om huruvida oljeprishöjningen ökarboslads- kostnaderna är jag lilet grand förvånad över att man just menar Höinhip av skatten '"'' oUprishöjningen drabbar bostäderna. Vi skall senare undereftermidda-nå enerpi m m gen ta ställning till socialdemokraternashöjningsförslag, som enligt vad man tydligen menar inte kommer att drabbabostadskostnaderna. Jag tycker att man borde bestämma sig för vad som skallgälla. Det är vidare inget tvivel om alt vi slår vakt omglesbygden på samma sätt som vi hargjort tidigare. Det är därför som vi ocksåhar krävt och kommeratt se lill att det framläggs ett förslag som motverkar deneffekt som bensinskattehöjningen fär för glesbygden. Låt mig lill också säga att det inte ärnågot påhitt av mig eller av skatleutskollets centerledamöter all det framlagdaförslaget skall ses som en statsfinansiell åtgärd avsedd att finansieraskatteomläggningen. Det gör man även i regeringen. Den som inte hade tillfälleatt lyssna pä statsminister kan plocka fram protokolletfrån debatten mellan statsministern och . Den som läser protokolletfrän den debatten kommer att märka att den här uppfattningen har inte baracenterpartisterna i skatleutskottet utan den har hela partiet. BO () replik: uttrycker förvåning över attvi nu motsätter oss denna oljeprishöjning, men det kan väl inte ha gått TageSundkvist helt förbi att det har skett enorma oljeprishöjningar . Jagförsökte beskriva det i mitt första inlägg. Om vi ser på hur dessaprishöjningar slår för den vanlige bosladskonsumenten i elt flerfamiljshus kanvi förslå att hyresgästerna har enormt stora svårigheter. Bara harhyrorna i stort sett stigit med . Oljeprishöjningarnasvarar för en mycket stor del av den kostnadsökningen. Går vi litet längretillbaka och ser på förhållandena finner vi atl hyran för entvårumslägenhet har stigit med . Jag tyckeratt och ni andra på den borgerliga sidan borde inse att det hållerpå atl bli kaos lill följd av de skatter och utgifter som ni lägger på devanliga konsumenterna. Får jag , herr talman, sammanfatta vårståndpunkt. Vi tror inte att den här propositionen ger några spareffekter.Propositionens förslag drabbar de människor som bor i glesbygd och ger ökadeboendekostnader. Vi anser helt enkelt att det ur fördelningssynpunkt inte äracceptabelt atl höja dessa energiskatter för alt finansiera en skatteomläggningsom innebär ökad disponibel köpkraft för de allra högsta inkomstgrupperna. () replik: frågar mig om jag inte har märkt att oljepriset Jo, det har vi märkt i mitt parti. Jag kan ställa motfrågan: Har inte 122 socialdemokraterna ijordbruksutskottet märkt att oljepriset har stigit? vill jutydligen höja det. Den frågan har jag ställt två gånger förut, medan BoForslund hade replikrätt. Det är ju det som är egendomligt atl man frånsocialdemokraternas sida uppträder pä ell sätt i jordbruksutskottet och på ettannat sätt i skatleutskoltet. Jag vill bara beröra en enda punkt för altinformera om en fräga som varit föremål för gissningar och spekulationer härunder debatten, och den gäller de höjda energiskatternas effekt för dem som bori glesbygder. Regeringen har sagt alt vi skall framlägga förslag för alt mildrade effekterna. Låt mig försl notera att skillnaderna då det gällerarbetsresor enligt gällande skattesystem är rätl små. De finns emellertid dädet gäller arbetsresor och än mer i fråga om andra slag av resor och då delgäller distribution. Därför har vi inom regeringen sagl att vi skall komma medförslag till utjämning. Vi arbetar med ett alternativ som skulle innebära endifferentiering av fordonsskatten. Det är möjligl all gå den vägen och alt nåmålet att de som bor i glesbygd inte skall komma i en i förhällande till andraförsämrad situation genom de höjda energiskatterna och detta ulan att betydandeadministrativa problem uppstår. Administrativa problem finns förvisso när delgäller alla skatter, men man tar fel när man här talar om atl det är betydandeadministrativa problem som skulle uppkomma till följd av ett sådant här förslag.Vi har inte lagt fram förslaget ännu, därför att vi under beredningen ocksä harövervägt de förslag som lagts fram av en ulredning rörande utjämning avregionala och lokala skillnader i priset på eldningsolja och bensin. Detberedningsarbetet är ännu inte slutfört. Vi har velat se vad de olikaremissinstanserna har att säga innan vi tar slutlig ställning i denna senarefräga. Vi återkommer emellertid under detta . Höjning av skatten på energi, m. m. KNUTWACHTMEISTER (m): undrade i siltinledningsanförande varför vi moderater nu accepterar en höjning av skatten päenergi, när vi sade nej . Han undrade också varför vi nu accepterar enskattehöjning, när vi i valrörelsen talade varmt för skattesänkningar. När det gäller det sista vill jag understryka - och detkänner säkert till - att vi från moderat håll sagt oss gå med påkonjunklurbelingade åtgärder pä beskattningens område. Svaret på den första frågan är alt läget ute i världenbelräffande oljeförsörjningen väsentligt förändrats . Jag kan bl.a. hänvisa till upprepade allvarliga rekommendationer alt minskaoljeförbrukningen. Jag vill dåerinra om all socialdemokraterna gick med på en sådan skattehöjning både 1977och 1978. vill hålla industrins energikostnader nere,och det tycker jag är bra. Men sä lät det inte 1977. när elenergiskatten höjdesmed och industrin undaniogs - dä ville socialdemokraterna höja för alla,alltså även Nr 49 för industriföretagen. Och när socialdemokraterna 1978 krävde höjd Tisdaeenden fordonsskatt ville deundanta bilar och motorcyklar, medan 11december 1979 däremot lastbilar alltså skulle drabbas, och det gynnadesannerligen inte Höinine av skatten höjningar av energiskatten som nuföreslås i proposition 80 drabbar i nå enersi m m mindre utsträckningnäringslivet. Det har redogjort för, men jag kanupprepa det. För den del äv näringslivet som konkurrerar med utländska företaggäller som bekant en klausul, enligt vilken energi-skattebelastningen inte fåröverstiga av försäljningsvärdet på de tillverkade produkterna. Det medföratt energiskattehöjningen i mindre utsträckning drabbar dessa förelag. Med det sagda vill jag yrka bifall till skatleutskolletshemställan i betänkande nr 15. BO (): Jag skall inte gä in i polemik med KnutWachtmeister, eftersom han bara höll sig till historien. Men jag lycker ändåatt kunde erkänna att det är de vanliga människorna somdrabbas hårdast av förslagen i den här propositionen. och denborgerliga majoriteten borde därför ha stött vårt yrkande om avslag påpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. a och c 1 Proposifioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Bo Forslundbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 15 mom. aoch c 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåBo Forslund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. b 124 UlskoUels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels motion 107 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkande 15 mom. c2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 107 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 19 1979/80:7med anledning av motion om tillsyn av medel tillhörande barn som omhändertagits för samhällsvård 1979/80:10 med anledningav motioner om utformningen av lagtext Kammaren biföll vad utskoltet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs lagutskottets belänkande 1979/80:11 medanledningav motioner om lagfartsplikten. HANSPETERSSON i (vpk): Jag skall be alt få meddela atl jag inte harnågot yrkande och atl jag kommer att tala . Det har blivitelt missförstånd på talarlistan. I fråga om lagfartsplikten har utskottet, efter vad jagkan finna 'av behandlingen, egentligen inte haft någon negalivinställning till själva sakfrågan. Däremot har man vid de tillfällen då vpkmotionerat i frågan hänvisat dels till att överväganden pågår, dels lill att ettgenomförande av förslagen skulle ge väsentligt ökad arbetsbelastning vidinskrivningsmyndigheterna. Del senare anför utskottet även i är. Men samtidigtsäger utskottet att del är angeläget att stifta lagar pä området för attmotverka ekonomisk brottslighet. I utskoltstexten förordas också en utredning. I motsatstill föreaående år avslvrker utskottet inte vår moiion ulan skickar Nr 49 med den till regeringen med enhänvisning till vad man har sagt om den i Läser manutskottstexlen riktigt noga, finner man att den 11december 1979 säger både ja och nej till motionen. Men hur som helst är vifrån vpk glada över motionens behandling och ser den såsom en framgång för oss och PLO:s representation i , framförallt för hyresgästerna, som ytterst drabbas av fastighetsspekulationerna ochäven har krävt åtgärder mot dessa. överläggningen var härmed avslutad. 1979/80:16 med anledning avpropositionen 1979/80:48 om fortsatt giltighet av lagen (1959:157) medsärskilda bestämmelse om makars gemensamma bostad och av lagen (1973:651) omogifta samboendes gemensamma bostad 1979/80:10 med anledning av motionom riktlinjer för den framtida utrikeshandeln, m. m. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 17 PLO:s representation i , m. m. Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /80:11 med anledning av motion om stöd till Demokratiskafolkrepubliken . m. m. (avsnittet om PLO). I detta betänkande behandladesmotionen /79:247 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fräga(yrkandena 3 och 4) föreslagits 3. alt hemställahos regeringen om att PLO erkändes som det palestinska folkets enda legitimarepresentant och som en följd därav bereda PLO:s representation möjlighet altupprätta ett s. k. förbindelsekontor i , 4. att hosregeringen hemställa om alt i FN verkade för att omfred i kom till stånd och att PLO där gavs plats somfullvärdig förhandlingspartner. Utskottet hemställde alt riksdagenskulle avslå yrkandena 3 och 4 i motionen 1978/79:247. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Det palestinska folkets rättigheter har oftadebatterats här i kammaren så länge frågan har varit aktuell. Vi ivänsterpartiet kommunisterna har flerfaldiga gånger haft uppe just detpalestinska folkels rättigheter och representation samt ett erkännande av PLO,som alla partier - vilket man också kan se i utskottets betänkande-betraktarsom palestiniernas enda representativa organisation. Utskottels skrivning i belänkandet är positiv i ordalagen.Utskoltet hänvisartill del svar som utrikesminister lämnade fören tidsedan här i kammaren. Men när utskottet kommer lill de faktiska förhållandenaoch det gäller atl la ställning lill de propåer som vi har framfört i vårmotion, finner utskottet sig inte bundet av dessa uttalanden utan avstyrkervåra förslag. Jag tänker inte uppehålla mig vid enbeskrivning av bakgrund eller historia. De flesta känner till förhållandena väl- de har som sagt varil aktuella under mänga år- men det har hänt vissa sakerunder den senasle tiden som förtjänar att påpekas. I belänkandet talas om överenskommelsen i ochom att det på något sätt skulle ha blivit ett ändrat förhållande genom detfredsavtiil som har träffals mellan och . Men diskussionerna ochöverenskommelsen har inte alls fört frågan om palestinierna framåt. Man kankanske snarare säga att deras situation härigenom har försämrats - lill följdav uppgörelsen mellan och har palestinierna kommit i en meraklämd situation . Det finns alltså all anledning att stödja PLO i dess kampför det palestinska folkets rättigheter, och vi har i vår motion, i de tvåyrkanden som behandlas i det här sammanhanget, begärt dels atl PLO:srepresentation i skulle få slalus som förbindelsekonlor. dels attregeringen skulle verka för att en om fred i Mellanösternsnarast kommer till stånd. Utskottet avstyrker yrkandet om förhöjd status för detinformationskontor som PLO f. n. har i .