prot · G309161 · 1979-12-31 00:00:00 — Beräkningar visar att boendekostnaderna svararför av den privata konsumtionen. Det är också allmänt känt att boendetskostnader är rnycket ojämnt fördelade. Det framstår som en direkt nödvändighet att detorganiseras en planmässig prisövervakning på boendeområdet. sedanföreslog en statlig utredning atl uppgiftsskyldighelslagen skulle ändras sä,atl den blir tillämplig även på fast egendom. I reservation lill näringsutskottets betänkande hävdar visocialdemokrater alt regeringen bör ta initiativ till en samladprisövervakning genom SPK. Tillräckliga kunskaper finns om problemen för alt göradetta . Staten har ett ansvar för alt effektiva åtgärder utarbetasoch genomförs mot kostnadsstegringarna. De borgerliga regeringarna har misskött kostnadsfrågorna.Åtgärderna har varit valhänta, kommit för sent och tyvärr ofla helt uteblivit. Särskilt angelägel är det alt komma ål orsakerna tillenlreprenadprisut-vecklingen på boendeområdet. anmäler bostadsministern all en särskild utredare skallpröva frågorna om byggnadspriser och utvecklingen av byggkostnaderna inombostadsbyggandet. En försenad utredning om konkurrensförhållandena inombostadsbyggandet görs inom SPK, Vi anseralt situationen när del gäller bosladskoslnadsulvecklingen är så alarmerande,att omedelbara åtgärder inåste sättas in. Förslagbör snabbi lämnas lill om hur en effektiv prisövervak- xjjjaogn den ning påboendeområdet skall organiseras, 3 jupj ggQ Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen, Ökad prisöver- (vpk): vakning på boen- Priserna på byggmaterial har ökat myckelkraftigt under andra deområdet m m hälften av 1970-talel och har som bekantslagit igenom i slora hyreshöjningar och ökningar av boendekostnaderna, framföralll för nyproduktionen rnen även för äldre bebyggelse i flerbosladshusen. Deökade materialpriserna svarar för den större delen av deproduktionskoslnadsökningar som skelt , Den kraftiga stegringen avpriserna på byggnadsmaterial har emellertid inle ägt rum bara under senaredelen av 1970-lalel; även under början av 1970-lalet ökade priserna påbyggnadsmaterial betydligt mer än den allmänna prisnivån. och har.liksom andra undersökningar och olika utredningar, klart visat atl den enormaprisstegringen på byggnadsmaterial kunnat ske trots alt en stor del byggvarorunder olika lider varit föremål för prisövervakning i någon form. I takt medatl priserna inorn byggrnaterialinduslrin skjutit i höjden och entreprenöreroch spekulanter ökat sina vinster på bostadsmarknaden har bostadsbyggandetprivatiserals och andelen småhus ökat på bekostnad av andelen flerfamiljshus. Elt prisslopp på allt byggnadsmaterial och en ökadprisövervakning i syfte all pressa ned priserna skulle bli etl verksamt bidragi kampen mot hyresutplundringen och de ständigt ökade boendekostnaderna.Jämsides med en effektiv prisreglering måsle givelvis andra åtgärder lill föralt stoppa den nuvarande hyresutvecklingen och pressa ned boendekostnaderna.Del måsle, som vi kommunisterna i olika sammanhangföreslagit, ske bl. a. genom elt särskilt riktat statligt stöd lill dekommunala bostadsföretagen och en omfördelning av subventionerna inombostadssektorn genom att medel överföres från ägarsektorn lill hyressektorn.Andra konkreta åtgärder är fortsatta underhålls- och hyresförlustlån. lägreränta och längre amorteringstider på allmännyttans bostadslån. Som vanligt talar rnan i utskottsbetankandetfrån näringsutskottels majoritet - delvis rned hänvisning till en likaledesborgerlig majoritets yttrande från eivilutskottet - orn alt man skall lila tillkonkurrensen på byggrnalerialrnarknaden, lill pågående och tillsattautredningar och till kontroll över prisutvecklingen och uppgiflsskyldighet.Delta gör man trots att rnan måsle vara väl medveten om alt konkurrensen istort sett är salt ur spel. all pågående och nya utredningar inle kommer lillriitta rned dagens problem och pågående kraftiga prisökningar och all denkontroll och den uppgiftsskyldighet som förekommer är hell otillräckliga. Av utskottsbetankandet framgår vidare att man tydligeninle anser atl orsakerna till de skyhöga byggkostnaderna är ordentligt utredda eller kartlagda och atl man därför inle nu är beredd all föreslå några åtgärder. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. m. Även orndet finns brister i olika undersökningar och utredningar som har gjorts, så hardessa ändå entydigt visat på några saker: att konkurrensen påbyggmaterialornrådet är så gott sorn obefintlig, atl byggmaterialindustrin istor utsträckning själv bestämmer sina priser och sätter dem högre och högre,att byggrnalerialrnarknaden behärskas av ett fåtal storföretag och attbyggrnalerialbranschen är en jätte inom svensk industri sorn stårför av samlade produktion rned en försäljning på mellan15 och . Utöver prisslopp och andra åtgärder som leder lillsänkning av priserna på byggnadsmaterial har vpk i motion 1555 föreslagitprisstopp och åtgärder för prissänkningar på olja för bostadsuppvärmning. Enbetydande del av de ökade boendekostnaderna är beroende av de mycket kraftigaprisstegringarna på eldningsolja. Till skillnad från många andra varuområdenhar dessa prishöjningar sällan eller aldrig ifrågasatts, även om de varitföremål för anmälnings- och uppgiflsskyldighet samt varit underkastadeprisreglerande åtgärder. Regeringen har fastställt högstpriser, som man medjämna mellanrum rnedgelt höjningar av. Exempelvis har högstpriset på eldningsoljaI 1 juli 1978-25 mar-s 1980 stigit med \ Vid tillfällen då det varit diskussion om priset påeldningsolja och förslag om hårdare attityd mot oljebolagens prishöjar- ochulpressningspolilik, har man från regeringshåll sagt ungefär som så, att dessaprishöjningar kan ingen göra något ål. Vi får acceptera dem, och det kan intebli tal om vare sig subventioner eller varaktiga prisstopp. Utskottet säger nu i sitt belänkande att samhället harlillfredsställande kontroll över prisutvecklingen såvitt gäller byggnadsvaroroch eldningsolja. Den reflexion man gör när rnan läser detta är självfallet:Det är i så fall synd att samhället/regeringen inte använder sig av denna"lillfredsställande kontroll". Om man vill stoppa den nuvarande hyresutvecklingen ochpressa ned boendekostnaderna - och det vill kommunisterna intebara i ord utan även i handling-då måste också stigande oljepriser, som direktslår igenom i högre hyror, bli föremål för åtgärder. Då kan man inte ställastora prishöjningar på någon enskild eller enskilda varugrupper, som väsentligtpåverkar boendekostnaderna, vid sidan om, som någol som är omöjligt attpåverka. som jag redan har sagt. kostade del enligt SCB:slåneobjeklssialistik . atl bygga en genomsnittlig lägenhet på 75 m-.Den genomsnittliga lägenheten , dvs. , kostade 234 800 kr.all producera. Kostnadsökningen uppgick lill , vilket kanjämföras med konsumentpriserna, som steg . Specielltkraftiga har koslnadsstegringarna varil . till år1978 mer än fördubblades produktionskostnaden för en normal lägenhet. Undersamma tid ökade konsumentpriserna ined . Vad jag här har anfört utgör enligt vpk:smening tillräckliga skäl för atl vidta åtgärder enligt förslagen i vpk-motionen1555, till vilken jag yrkar bifall. SVENANDERSSON (fp); Alla är vi väl på det klara med atl det harskett en kraftig stegring av hyrorna och av de kostnader som ytterst måstebetalas av hyresgästerna antingen direkt på hyran eller via skallsedeln. EssenLindahl har tagit upp problemet i sin motion liksom vpk har gjort i sin. I utskottsbetankandethar socialdemokraterna följt upp motion i en reservation, ochSivert har anfört alt man från socialdemokratisk sida vill ha enmera aktiv prisövervakning när det gäller byggande och bosläder, efter samma principersom för övriga varu- och tjänsteområden. Såväl civilutskottets somnäringsutskottets majoritet har avstyrkt, medan de socialdemokratiskaledamöterna i båda utskotten vill tillstyrka. Detta betyder emellerfid inte att det råder någon skillnadmellan majoriteten och oppositionen när del gäller viljan att bemästraproblemen med de stigande boendekostnaderna. Regeringspartiernas vilja tordeinte kunna dras i tvivelsmål på denna punkt. som de treborgerliga partierna har haft ansvaret för bostadspolitiken har en rad åtgärdervidtagits, i första hand för att mildra byggprisutvecklingens effekter påboendekostnaderna. Tiden mellan de med hänsyn till kostnadsutvecklingenåterkommande justeringarna av det s. k. lånetaket för statliga bostadslån harkortats ner. Lånetaket justeras numera . Vidare har vid fyraolika tillfällen, . lånetaket höjts utöver vad som har varilmotiverat av kostnadsutvecklingen. Dessutom har den garanterade räntan förstatligt belånade ny- och ombyggnader sänkts i två omgångar med sammanlagt 0,. Och fr. o. m. gäller produktionskosinadsbelåning förstatligt belånade nybyggnader av hus som upphandlas i konkurrens. Vid sidan av sådana åtgärder har också direktprisreglerande åtgärder i form av prisstopp och skyldighet att anmäla planeradeprishöjningar använts pä framför allt byggnadsmaterial. Oron införkostnadsstegringarna pä boendeområdet har också lett till att ett flertalutredningar har påbörjats inom området. Dels påbörjade SPK en undersökning aventreprenadpriserna - en preliminär rapport har beräknats föreligga våren1980, och jag har den här framför mig- dels har en sakkunnig utrett frågan omprisövervakning på boendeområdet. Enligt utredarens förslag bör en ökad prisövervakning påområdel komma till stånd som tar sikte på att påverka prissättningen inomområden av stor betydelse för de slutliga boendekostnaderna. Det gäller dåsärskilt entreprenad- oeh byggnadskostnaderna. Vidare har ensärskild utredare tillsatts för att kartlägga prisutvecklingen inombostadsbyggandet oeh dess orsaker. Att näringsutskoltets majoritet nu avstyrker motionerna ärsåledes inle ett uttryck för en bristande vilja att försöka bemästra problemenmed de stigande boendekostnaderna. Eftersom orsakerna till de stigandekostnaderna inte är tillräckligt kända, kan dock f. n. inte effektiva åtgärdersättas in. har utredningar satt i gång med uppgift att kartlägga orsakerna.Det ligger 12 protokoll 1979/80:160-161 Ökad prisöverr vakning på boendeområdet m. rn. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. m. då isakens nalur alt avvakta resultat av det pågående utredningsarbetet. Alltnog har SPK lämnat en redovisning av priserna påbyggmaterial, och det är alldeles klart att de ökade kraftigt mellan 1974 och1979. Jag skall inte slå här och räkna upp hur mycket de har ökat i procent -utredningen finns tillgänglig - men när man lyssnar lill en sådan här debattfår man ofta intrycket att byggentreprenörer och byggmaterialföretag haralldeles förfärligt slora nettovinslmarginaler. Byggmaterialföretag ochbyggentreprenörer arbetar inom en så att säga mindre konkurrensutsall marknad.De är inle utsatta för någon internationell konkurrens. Då visar del sig atlbyggenlr'e-prenöreroch byggmaterialföretag hade nettovinslmarginaler på2.4 % resp. . Verkstäderna hade nettovinslmarginaler på och kemi ochläkemedel på - allt detta enligt Affärsvärldens statistik. Men som jag här har framhållit föreligger det ingenskillnad mellan reservanternas och utskoltsmajoritelens uppfattning. Vi är likaangelägna om en karlläggning härvidlag. Men erfarenheten visar alt priserna,trots att vi har haft en nära nog permanent prisövervakning sedan 1970-talelsbörjan, stigit . Med all respekt för dekunskaper man får genom prisövervakning och allt som händer när det gälleranmälning av höjda priser tror jag ändå inte att del är så enkelt. I vpk-motionen föreslår man prisstopp på olja. Det äremellertid inle mer än elt år sedan folkpartiregeringen, när denna satt ikanslihuset, inte medgav några prishöjningar för oljebolagen. Vilken enormkritik fick vi inte utstå här i från samtliga partier för alt vi intetillät oljebolagen att höja priserna! Man ansåg nämligen att vi inte fick inden kvantitet av framför allt villaolja som vi rimligtvis borde ha. Jag tyckeratt man skall ha det i åtanke när man diskuterar ett prisstopp på olja. Det äralltså inte vi hade den debatten här i kammaren. SIVERTANDERSSON (s) replik: hänvisar till de åtgärder somhar salts in från regeringens sida för all mildra effekterna av denkostnadsutveckling som vi har haft på boendeområdet. Kostnadsutvecklingen härmåste ju vara fullständigt oacceptabel när man måsle sätta in sådana åtgärder -låt vara atl de kommer , atl de inle är tillräckligt omfattande för altbosladskonsumenternas boendekostnader skall kunna hållas i schack. Det känns litet underligt att höra attbyggnadsentreprenadföretagen inle har större avkastning än 2,på sittinsalta kapital. Det är ju inle särskilt intressant alt veta det, utan detintressanta är att veta varför vi har den kostnadsutveckling som vi har och vadsom är orsaken lill denna. Finns del overheadkostnader kvar i byggbolagen. somgör att man nu i samband med nyproduktion får betala väsentligt mer än som ärrimligt? Det är den typen av frågor som här inställer sig. Vi kräver att man lar itu medkostnadsutvecklingen. Vi kräver att man planmässigt skapar en prisövervakning,som gör det möjligt att få prisutvecklingen under kontroll. vidtagnaåtgärder är hell otillräckliga. När del sedan gäller kunskaperna på området är detsjälvfallet så att man aldrig kan bli klar om man skall avvakta allautredningar. Men så mycket kunskaperom boendekostnadsulvecklingen har man i dagalt nödvändigheten av direkta åtgärder framstår som någol alldeles särskiltsjälvklart. Det är sannerligen hög lid för den borgerliga regeringen att ge sigin i det. 1 andra sammanhang brukar del inte vara svårt att raskt fatta beslut.Del är man undandrog utbildningen på konsumentområdet800 . utan att ha gjorl minsta lilla utredning, utan alt ens hadiskuterat frågan med berörda parter. Men då gick det snabbt och bra alt göranågot. Kanske berodde det på att indragningen förmodligen drabbadeLO-kollektivet allra mest. Sedan är det ju intressant att konstatera alt finansplanen talar om balansproblemen i den svenska ekonomin. Han talar ombytesbalansen, budgetunderskottet, den kommunala sektorn och om svårigheternai den utlandskonkurrerande sektorn, men icke ett ljud om balansproblemen påbostadsmarknaden. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. m. TORECLAESON (vpk) replik: säger att det inte finns någonskillnad i viljan alt bemästra boendekostnaderna mellan å ena sidan regeringenoch å andra sidan oppositionen. Nej, det finns kanske inte någon skillnad ital, men i handling är del en väsentlig skillnad i fråga om vilka åtgärder manvill föreslå och är beredd att vidta. talade om de förbättringar som denborgerliga regeringen har genomfört och räknade upp justeringen av lånelaketoch produktionskostnadsbelåningen. Båda dessa åtgärder är bra i och för sig,men de har inte betytt elt skvatt när det gäller del som har tagils upp ochkritiserats i vpk-motionen och i den här debatten. Det har ingenting med densidan av saken atl göra, nämligen de höga byggnadsmaterialkostnaderna och dehöga byggnadskostnaderna. Justeringen av lånetaket och produklionsanpassadbelåning hjälper ju lill att hålla kapitalkostnaderna nere, men det gersamtidigt möjligheter för dem som tjänar pengar på bostadsbyggandet i olika ledatl fortsätta att ta ut stora vinster. Även denna effekt finns alltså med. Sedan finns det kanske skäl att påminna om alt sänkningenav den garanterade räntan beträffande nyproduktionen av statligt belånade husåtföljdes av ett förslag, som de borgerliga partierna drev igenom i ,om en höjning av den garanterade räntan då det gäller den årliga upptrappningenav denna, vilket förslag mer än förtar effekterna av den nämnda sänkningen avden garanterade räntan. sade att orsakerna till ökningen avkostnaderna inte är tillräckligt kända. Det har även utskottet uttalat samtidigtsom det har skrivit att det är angeläget atl göra en kartläggning. Fru talman!Sedan 1972 känner jag fill det här talet från utskottet och dem som yrkatavslag på vpk-förslagen i den här riktningen. Det har varit de obotfärdigasförhinder, det har aldrig varit tillräckligt utrett för att man skulle kunnaordentligt ta itu med Nr 161 byggrnaterialproducenlernas ochbyggherrarnas spekulation och stora vins- () replik: Ökad nrisöver- '' talman! Även under den socialdemokratiska regeringens lid logs vakning oåboen- sådana här frågor upp. Då fick man alltid höra alt de allmännyttiga deområdetm m bostadsföretagen inte har någol s. k. profilintresse och altupphandlingen ofta skeri företag i vilka de kooperativa företagen är delägare. alldelestydligt att prishöjningarna har varit rnycket starka även där, så att det inte pånågot sätt föreligger någon skillnad i förhållande till de privata I densocialdemokratiska motionen och reservationen begärs det nu en skärpningav prisövervakningen och allt det som jag har redogjort för i rnitl SPK har lagt fram en utredning om byggmaterialpriserna under åren1974-1979, och man har tillsatt en utredare som särskilt skall Detta borde rimligtvis vara till fyllest, men det är detnaturligtvis inte, utan det heter alt det är , för litet, osv. här husethar det emellertid alltid varit så, att har man en utredning som tar framunderlag, innan man tillsätter den s. k. slutliga ulredningen, brukar man väntatills materialet kommit fram och utredaren börjat arbeta. sedanfattar man ett direkt beslut i utskottet. Denna praxis har vi tidigare arbetatefter, och jag förutsätter atl det är en rätt hygglig praxis, som vi skall arbeta medhär i . Den härdebatten kommer alldeles säkert att återkomma, och jag har egentligeningenting atl tillägga utöver det jag har anfört, men som jag tidigaresagt har vi haft prisövervakning och prisstopp på olika områden när det gällerbåde byggmaterial och dagligvaror. Tydligen har det dock inte hjälpt,ulan den totala prisuppgången har varil , (vpk) replik; Utredningar och undersökningar har gjorts vidminst ett tiotal tillfällen och omde frågor vi här diskuterar, nämligen om orsakerna till kraftigt stegradebyggnadskoslnader. om konkurrensen på byggmaterialmarknaden oeh om utvecklingenpå det områdel. Samtliga de utredningarna och undersökningarna har klart visatvilka otillfredsställande förhållanden som råder på det här området. Ochsamtliga de utredningarna oeh undersökningarna har mer eller mindre klartförordat konkreta åtgärder i syfte atl komma till rätta med de här problemen.Men sådana åtgärder har inte vidtagits. Varken den tidigare socialdemokratiskaregeringen eller de borgerliga regeringar som har följt efter har tagit itu meddetta ordentligt. Dethjälper inte alt man håller på och pekar på att man har möjlighet till prisövervakning,har anmälningsskyldighet osv. Del hjälper inle, när man inteutnyttjar de möjligheterna, när viljan saknas att utöver ord göra någonling, atl i handling ta itu med de olägenheter som finns. 180 olägenheterna leder till att bl, a,boendekostnaderna ständigt ökas, de leder till attkostnaderna ökar då det gäller byggen av galor oeh vägar, då det gälleroffentliga byggnader - skolor och sjukhus osv, -som också påverkas av de ökadebyggnadskosinaderna och de ökade priserna på byggnadsmaterial samt av att detpraktiskt taget inte finns någon konkurrens på del här området. Det är desakerna, fru talman, som man enligt vpk:s mening måste la itu med. Låt mig sedan också säga att vpk inte har kritiserat någonregering för att den tillämpat prisslopp på olja under olika perioder, SvenAndersson sade att samlliga partier här har gjort det. Det är fel. Vpk har integjorl del. Däremot var vi kritiska mot att folkpartiregeringen under en periodsläppte prisstoppet på den olja som används för uppvärmning av flerfamiljshusmen behöll del ensidigt för den lätta eldningsoljan. Det är den enda kritik somvi har anfört från vpk:s sida i del sammanhanget. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. m. () replik; Det vore intressant att få en upplysning omnär företrädare för de borgerliga partierna äntligen skall sluta atl krypabakom vad den socialdemokratiska regeringen eventuellt inte gjorde i början av1970-talet och i stället försöka ta itu med dagens problem, i stället försökagöra någonting åt den kostnadsutveckling som, det har vi alla noterat, hartagit en ohygglig fart . Jag vill erinra om att vi har diskuterat den här fråganvid åtskilliga tillfällen. Jag var med i en debatt där delvar fråga om atl undersöka vad orsaken var lill den oerhört stora uppgången påenlreprenadprismark-naden på vårvintern 1977. Ni ville inte vara med då heller.Frågan är om ni verkligen vill vara rned om att försöka komma till rätta meddetta problem över huvud taget. Här finns kunskaper och utredningar itillräcklig mängd för alt man skulle kunna sätta i gång en planmässigprisövervakning av dessa kostnader för att se vad som är orsaken till atl detgår på detta sätt. Jag vill också hävda att det kanskeinte alltid är praxis att vi vare sig i utskottet eller i kammaren avvaktaralla utredningar innan vi går till beslut, som jag sade förut. Det gick väldigtbra att dra undan . för studier på konsumentområdet utan att man överhuvud taget log reda på vilka konsekvenser det för med sig. Del gick bra attdra in de pengarna utan en endaste liten utredning, utan att ens tillfråga demsom administrerar anslaget. Det var med på, och det tycker hanförmodligen skulle vara en god praxis. Jag skulle gärna vilja veta vad hanmenar med praxis när det gäller ittredningar och möjligheterna atl fatta beslututan att ha ordentligt reda på vad det är frågan om. SVENANDERSSON (fp) replik: Jag tror inte att skall draalltför långtgående slutsatser av de beslut som har fattats vad gällervissa anslag till och som han refererar till just . MenSivert vill ha snabba beslut, och han är inte nöjd med att SPK nu hargjort en utredning och lagt fram sina synpunkter på orsakerna tillprisutvecklingen på Okad prisövervakning på boendeområdet m. in. boendeområdet.Jag kan självfallet referera delar av denna utredning, om det på något sättstyrker . SPK kom fram till att ökadelönekostnaderna för industriarbetare . Inom byggnadsindustrin ökade lönekostnadentotalt i samma utsträckning som för industrin i övrigt. För byggnadsindustringäller dock att lönekostnadsökningar var särskilt markanta ,medan de var särskilt kraffiga för övrig industri 1974-1975. Man talar också omatt kraftiga prisökningar pä byggmaterial skedde 1974 på grund av oljekrisen.Betydande stegringar av kostnaderna på energi och trävaror bidrog till storaprishöjningar 1976 och 1979. I utredningen redovisas också kostnadsökningarna. Allt detta material skall nu den särskilda utredaren somär tillsalt syssla med. Det visar väl att regeringen har ett väsentligt ochstort intresse av att få reda på orsakerna till denna utveckling. Sedan skallvi inte glömma bort att det höga ränteläge som vi har på ett avgörandesätt påverkar boendekostnaderna. Självfallet är det så, även om man på olikasätt genom de statliga räntesubventionerna försöker hålla räntorna nere. MAJ-LISLANDBERG (s); Civilutskottel har avgivit ett yttrande medanledning av den socialdemokratiska motionen 1979/80:1507 av sombehandlas i näringsutskottets betänkande 59. I motionen begärs att riksdagenskall ge regeringen till känna att snara initiativ bör tas från regeringenssida för att möjliggöra en intensifierad prisövervakning på boendeområdet,administrerad av statens pris- och kartelhiärnnd, SPK. Som framgår av civilutskottets yttrande har utskottet vidflera tillfällen haft att behandla motioner i vilkabegärts åtgärder för att öka kunskaperna om orsakerna till kostnadsutvecklingeninom bostadsbyggandet. a. ansåg utskottet atl SPK borde kunnautföra undersökningar i fråga om anbudsnivåerna på byggnadsområdet. Bakom dennafilltro till SPK:s förmåga stod då hela utskottet. Vid de efterföljandebehandlingarna i eivilutskottet har utskottets majoritet från ,och avstyrkt socialdemokratiska motioner om konkreta kravpå effektivare prisövervakning på boendeområdet och hänvisat till pågåendearbete inom SPK om entreprenadpriserna avseende byggande och boendekostnader.