prot · G309117 · 1979-12-31 00:00:00 — Självfallet skall vigöra det. Men det finns ingen anledning att nu upprepa den diskussion somfördes , och och som leddefram till de övergripande beslut som skall ut i den kommunala verkligheten. Anslag ni I skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. INGA (vpk): Bara ett kort genmäle till . Hansade att vi litar på kommunerna. Det är inte första gången man hör detta, detär ett slags honnörsord att säga att man litar på kommunerna. Vi har också hörtden frasen när det gäller utbyggnaden av barnomsorgen. Men det har ju inte gåttså särskilt bra, och jag tror inte heller att det kommer att gå särskilt fintså länge kommunerna inte får de ekonomiska resurser som behövs för att manskall kunna göra någonting bra på bl. a. hela skolområdet. har det just lagts fram en proposition som innebär vill dra in de här 320 miljonerna för skolbyggen, vilket naturligtvis ocksåkommer att inverka på skolans funktion ute i kommunerna, inte minst i dekommuner som har en mycket dålig ekonomi och där man inte kantillgodose ens de mest nödvändiga behoven utan rustar ned socialt.Detta drabbar förstås skolan och de barn som behöver ha mest stöd i allamöjliga bemärkelser. Så talet om att man skall lita på kommunerna är bara entom fras så länge som kommunerna inte får de ekonomiska möjligheterna attgenomföra de nödvändiga reformerna och sätta in resurser där sådana behövs - ide speciella skolor och i de speciella bostadsområden där problemen finns. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 524 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med 4 protokoll 1979/80:117-120 Anslag tdl skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande21 punkt I mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 524 av ni. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels inotion 526 av m.fl. i motsvarande del. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Blucher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkande21 punkt 1 mom. 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 526 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kaniniareiis ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motion 1892 av m. fl. i motsvarande del. och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande21 punkt I mom. 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1892 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anslag tdl skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 526 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRaul Bliicher begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande21 punkt 1 mom. 17 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 526 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. DäRaul Bliicher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 18 och 19 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motion 526 av ni. i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Anslag till skolväsendets centrala och regionalamyndigheter m. m. Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkande21 punkt 1 mom. 20 och 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 526 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DaRaul Blucher begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 22 och 23 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkt 10 Mom . 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkande21 punkt 10 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHelge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavspropositioner pa att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Tredjevice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel. varefter på tredje vice talmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehållaja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Syntetiska drivmedel Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:35 medanledning av motioner om syntetiska drivmedel. BERTILMÅBRINK (vpk): I nu föreliggande betänkande finns en radmotioner som tar upp frågan om tillverkning av syntetiska drivmedel. Det gällerbåde etanol och metanol. Att denna tillverkning kommer till stånd råderdet, såvitt jag förstår, ingen oenighet om mellan de olika politiska partierna.Det finns tekniska möjligheter att framställa dessa syntetiska drivmedel. Detfinns också inhemsk råvara som kan användas och som mer eller mindreruttnar bort. Ett flertal av motionerna tar också upp frågan omlokaliseringsort för den av regeringen aviserade försöksverksamheten förframställning av metanol. Jag har själv en motion, nr 560, som yrkar attriksdagen skall uttala att denna försöksverksamhet skall förläggas till Bergviki . Det finnsen rad skäl för att skall få denna försöksverksamhet: För det första lades driften ned vidVannsätersfabriken, som producerade pappersmassa. Ungefär 300 personerberövades sina arbeten. Vissa av dessa har ännu inte fått något nytt arbete. För det andra finns alltså en färdig fabrikslokal attöverta för försöksverksamhet när det gäller metanoltillverkning. För dettredje finns råvaran i omedelbar närhet av fabriken. För det fjärde är hårt drabbad avfabriksnedläggningar. För det femte är den första plats som nämnts förden här planerade försöksverksamheten i samband med nedläggning av nämndamassaproduktion i Vannsätersfabriken. Utskottet avvisar alla krav som framställs om lokaliseringsort.Man finner det inte lämpligt att nu skulle förorda en visslokaliseringsort. Jag skall böja mig för detta argument, inte minst med tankepå att ett flertal olika orter är föreslagna i de motioner som föreliggertill behandling. Men jag utgår från att regeringen tar fasta på alla desakargument som framförts från när det gäller beslut omlokaliseringsort för den här försöksverksamheten. ,fru talman! har i motion 1785 begärt att planerad metanoltillverkning placeras i Karlholm. Vi utgårfrån att när försöksverksamheten är slutförd ett visst antal rnetanolfabrikerigångsätts i . I det sammanhanget bör Karlholm vara en av de orter somdå prioriteras. Karlholm är ju en del av , som drabbats av fabriksnedläggningaroch måste få nytillskott av industrier. Mot bakgrund av vad jag sagt har jag inget yrkande. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. OLLEÖSTRAND (s): I detta betänkande om syntetiska drivmedelbehandlas motioner som väckts av representanter på Gävleborgsbänken församtliga partier med undantag för . I motionerna föreslås att denplanerade försöksanläggningen för metanolframställning skall lokaliseras tillSöderhamns kommun. Eftersom det nu pågår förhandlingar mellan industrin och densärskilda utredningsman som regeringen tillsatt skall också jag vid det härtillfället avstå från att yrka bifall till dessa motioner. Jag vill emellertid poängtera att jag inte har någon somhelst förståelse för att beslutet om en demonstrationsanläggning har förhalatspå det här sättet. I det avseendet är besvikelsen mycket stor. hade Svensk Metanolutveckling tillsammans med StoraKopparberg efter ett mycket omfattande utredningsarbete kommit fram till attsulfltfabriken i utanför skulle vara lämplig somförsöksanläggning. Ett 50-tal jobb skulle då kunna skapas i den fabrik somskulle läggas ned senare och där 220 personer var berörda. Enövergång till ny produktion skulle kunna mildra konsekvenserna av dennaomfattande nedläggning, som drabbade en hel bygd. Därför begärde SvenskMetanol-utveckhng ett sammanträffande med dåvarandeenergi- och industriministrarna. Men träffen kom inte till stånd förrän den 8maj, hela . Jag var själv med vid det tillfället. Därpresenterades hela det omfattande utredningsmaterialet. Till detta kommer att vid tvåtillfällen - dels i samband med det trafikpolitiska beslutet, dels i sambandmed det energipolitiska beslutet - klart slog fast det angelägna i att enförsöksverksamhet med metanolproduktion kom i gång. skriver vi nästan ett och ett halvt är senare, men änfinns inget beslut. Medan många människor går arbetslösa i en hårt drabbadbygd, kan inte regeringen ta sig själv i kragen och fatta ett beslut om enförsöksverksamhet. Det vill jag än en gång på det livligaste beklaga. Runt om i världen satsas stora summor på attutveckla metanol till ett drivmedel som skall ersätta bensinen. Men här iSverige håller vi på och hattar på det här sättet. Utskottet vill nu framhålla betydelsen av att arbetetsnabbt kan leda fram till att en fullskaleanläggning för metanolproduktion ihuvudsak baserad på inhemska råvaror kommer till stånd. Som den här frågan harförhalats hade det naturligtvis varit bättre om utskottet redan nu angetten senaste tidpunkt när en proposition om en försöksanläggning skall föreläggasriksdagen. Vid en uppvaktning som vi från kommunen hade förindustriministern lovade han att ett förslag i den härfrågan skulle komma . Man får väl då ta detta för gott. Vimotionärer på Gävleborgsbänken förutsätter givetvis att propositionen när denläggs på bord också kornmer att innehålla förslag om attförsöksanläggningen för metanolframställning skall lokaliseras till Söderhamnskommun. TAGEADOLFSSON (m): Det år ett enigt näringsutskott som står bakombetänkandet nr 35. Vad den här korta diskussionen gäller är förläggningsortenför en försöksanläggning för metanolframställning. Får jag hänvisa till vad som sägs ibetänkandet på s. 7. Utskottet påpekar där att regeringen i årbeslöt att en sådan här försöksanläggning skall påbörjas och attplaneringsarbetet skall vara avslutat . Snabbare änså kan vi inte vänta oss att det här skall forceras fram. Jag vill påpeka för motionärerna i detta ärende attsamtliga motioner har blivit utomordentligt välvilligt behandlade. Det är enmycket tung skrivning som här presenteras för regeringen. Jag tycker att vi medgott samvete kan lägga frågan om förläggandet av den här anläggningen iregeringens händer. Jag yrkar bifall till näringsutskottetshemställan i dess betänkande nr 35. Överläggningen var härmed avslutad. 1979/80:20 med anledning av motion om utnyttjande avfinansfullmakten för ett nytt polishus i /80:21 med anledning av ipropositionen 1979/80:100 framlagda förslag om vissaanslag för /81 inom ekonomideparteinentets verksamhetsområde jämte motioner 1979/80:22 med anledningav i propositionen 1979/80:100 framlagda förslag om vissaanslag för budgetaret 1980/81 inom budgetdepartementets verksamhetsområde jämte motion 1979/80:23 med anledning av motioner om riktlinjerna för offentlig Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Hälso- och sjukvård m. m. § 13 Hälso- och sjukvård m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /80:32 med anledning av i propositionen 1979/80:100 gjordafrtiinställningar inom verksamhetsområde såvitt gällerhälso- och sjukvård m. m. jämte motioner. FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkt 2 () Regeringen hade i proposition 1979/80:100 bil. 8() under punkten E 2 (s. 93) föreslagit att tillHälso- och sjukvårdens 1980/81 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1668 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 2) föreslagits, att beslutade att hos regeringen hemställaom förslag till inrättande av en reguljär domstol för ansvarsärenden inomvårdsektorn i enlighet med vad som i motionen anförts. 1. beträffandeinrättande av en reguljär domstol för ansvarsärenden inom vårdsektorn attriksdagen skulle avslå motionen 1979/80:1668 yrkandet 2, 2. att riksdagentill för /81 anvisade ettförslagsanslag av . Punkt 4 (Statens miljömedicinska laboratorium) Regeringen hade underpunkten E 15 (s. 117-119) föreslagitriksdagen att till Statens miljömedicinska laboratorium för /81anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motion 1979/80:1226 avLars m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. att riksdagenhemställde hos regeringen om en snabbutredning och förslag till institut förfolkhälsan där samordnade bedömningar av olika miljöfaktorers samverkan ochtotala effekter kunde utföras, 2. att riksdagenuttalade att utredningen borde ges en bred sammansättning, där bl. de berörda verken, fackliga organisationer ochmiljögrupper fanns företrädda. 1. beträffande att skulle avslå mofionen 1979/80:1226, 2. att riksdagentill Statens miljömedicinska laboratorium för /81 anvisade ettförslagsanslag av . Punkt 5 (Allmän hälsokontroll) Regeringen hade under punkten (s. 121 och 122)föreslagit att till Allmän hälsokontroll för /81anvisa ett förslagsanslag av . Hälso- och sjukvård m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:851av m. fl. (s). 1979/80:1223 av m. fl. (vpk), vari föreslagitsatt hos regeringen hemställde om åtgärder som ledde till attbröstcentraler med erforderliga specialister och där riktade hälsokontrollerinrättades av landstingen i alla län, och 1979/80:1649av m. fl. (m). 1. beträffande mammografii alla län att skulle avslå motionen 1979/80:851, 2. beträffandeinrättande av bröstcentraler att skulle avslå motionen 1979/80:1223. 3. beträffandeutvärdering av mammografiundersökningar att skulle avslå motionen1979/80:1649, 4. att riksdagentill Allmän hälsokontroll för /81 anvisade ett förslagsanslag av3 . Punkt 6 (Hälsovårdsupplysning) Regeringen hade under punkten (s. 123-125) föreslagit att till Hälsovårdsupplysning för budgetåret1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:449 av och (båda vpk),vari hemställts 1. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att preventiv-medelsrådgivningen bordebyggas ut både kvantitativt och kvalitativt, bl, a, innebärande enintensifierad utbildning och information till de personalgrupper som berördes. 2. att riksdagenhos regeringen skulle anhålla om åtgärder för att utöka den uppsökandeverksamheten inom preventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a.de s. k. riskgrupperna kunde nås, 3. att riksdagenmed ändring i propositionen 1979/80:100 beslutade att under 2.Hälsovårdsupplysning, bil. 8 (), anvisa ett i Hälso- och sjukvård m. m. förhållandetill regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende insatser inomsexual- och samlevnadsfrågor, samt , 1979/80:1650av och (bada c). 1. beträffandekostinformation att skulle avslå niotionen 1979/80:1650. 2. beträffandeutbyggnad av preventivmedelsrådgivningen att skulle avslå niotionen1979/80:449 yrkandet 1. 3. beträffandepreventivniedelsrådgivning för vissa riskgrupper att skulle avslåmotionen 1979/80:449 yrkandet 2. 4. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1979/80:449yrkandet 3 till Hälsovårdsupplysning för /81 anvisade ettreservationsanslag av . Punkt 8 (sjukhuset:Avlöningar till läkare och Driftkostnader) Regeringen hade under punkterna G 1 och G 2 (s. 128-137)föreslagit att dels till : Avlöningar till läkareför /81 anvisa ett förslagsanslag av , delsgodkänna den i propositionen beräknade resultaträkningen för förvaltning avfastigheter vid sjukhuset samt till sjukhuset:Driftkostnader för /81 anvisa ett förslagsanslag av 691 177 000kr. I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:501 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att riksdagenbeslutade att under bil. 8, G 1 : Avlöningar till läkare,anvisa ytterligare , 2. att riksdagenbeslutade att under bil. G 2 : Driftkostnader, anvisaytterligare . 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1979/80:501yrkandet 1 till : Avlöningar till läkare för budgetåret1980/81 anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenskulle a) godkänna den ipropositionen beräknade resultaträkningen för förvaltning av fastigheter vidkarolinska sjukhuset. b) med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1979/80:501 yrkandet 2 till sjukhuset:Driftkostnader för /81 anvisa ett förslagsanslag av 691 177 000kr. Punkt 11(i : Avlöningar till läkare) Regeringen hade underpunkten G 5 (s. 145-148) föreslagit att till i : Avlöningar tillläkare för /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1979/80:365av m. fl. (s), 1979/80:1203 av (båda vpk), vari föreslagits 1. att riksdagenhos regeringen hemställde att medel för en tjänst som biträdande överläkare iyrkesmedicin vid akademiska sjukhuset i borde anvisas på tilläggsbudgetI för /81, 2. att riksdagenuttalade att en femårsplan för utbyggnad av en fullvärdig yrkesmedicinskregionklinik borde utarbetas tillsammans med akademiska sjukhuset i ochUppsala läns landsting och att denna utbyggnad borde startas redan budgetåret1980/81, 1979/80:1225 av m. fl. (vpk) och 1979/80:1644 av m. fl. (s). Hälso- och sjukvård m. in. 1. beträffandeyrkesmedicinsk verksamhet att skulle avslå niotionen 1979/80:365. 2. beträffande enfemårsplan för utbyggnad av en yrkesmedicinsk regionklinik att-riksdagen skulleavslå motionen 1979/80:1203 yrkandet 2, 3. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1979/80:1203yrkandet 1, motionen 1979/80:1225 och motionen 1979/80:1644 till Akademiskasjukhuset i : Avlöningar till läkare för /81 anvisade ettförslagsanslag av . Punkt 17 (Äldresjukvård rn. I dennapunkt hade behandlats motionerna 1979/80:164 av m. fl. (vpk), vari föreslagitsatt hos regeringen hemställde att initiativ skulle tas till enförsöksverksamhet med 6 timmars arbetsdag/30 timmars arbetsvecka medlönekompensation inom långtidsvården och att staten skulle svara förlönekompensationen, och 1979/80:1880 av m. fl. (vpk), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandet 1) föreslagits att hos regeringen hemställde omett åtgärdsprogram för att lösa den vårdkris som drabbade sjuka äldremänniskor, bl. a. innebärande statliga bidrag till landsting och kommuner förutbyggnad av vårdinstitutioner för sjuka. 1. beträffandeutbyggnad av vårdinstitutioner för sjuka äldre människor att skulleavslå motionen 1979/80:1880 yrkandet I. 2. beträffanderekryteringen av personal till långtidssjukvården att skulle avslåniotionen 1979/80:164. Hälso- och sjukvård m. m. i (m): Anslagen till behandlas isocialutskottets betänkande 1979/80:32 mycket summariskt, ehuru det är välkänt att företrädare för sjukhuset allvarligt ifrågasatt riktigheten av dekalkyler, som förebragts från departementets sida, och framhållit vilkabetydande inskränkningar i den sjukvårdande verksamheten, som oundgängligenblir följden av den nedskärning av budgeten på läkarsidan, som regeringen ochutskottet nu föreslår. Av de uppgifter, som ställts till utskottets förfogande,och av vilka även jag tagit del, framgår att sjukhusets ledning - som äransvarig för att verksamheten i rimlig utsträckning tillgodoser patientklienteletsbehov - tvingats till överskridanden avanslaget för läkarlöner av en sammanlagd storleksordning om 15 milj. kr. Skillnaden mellan vad direktionen beräknar och vad regeringen föreslårför nästa budgetår är 13 milj. kr. Jag tror inte att det fordras någon särskild fantasi föratt inse att situationen av de berörda uppfattas som ytterst bekymmersam. Jagkan förstå att departementet och utskottet blivit förargade över den bristandeöverensstämmelsen mellan budget och utfall . Men det måsteupplevas som en svår prövning för en nytillträdande sjukhusdirektör, som medenergi och goda föresatser gripit sig verket an att bringa reda iräkenskaperna, att få börja sin verksamhet med drastiska reduktioner av den delav sitt fögderi som svarar för den egentliga verksamheten och som - i den öppnavården - är instrumentet också för genererandet av inkomster. Jag är medveten om att det inte tjänar någottill att försöka gå emot socialutskottet, som i denna fråga av motiveringen attdöma väl också är liktydigt med . har fått vidkännas två hårdaslag rnot den kliniska utbildningen av framtidens läkare: förstSerafimerlasarettets nedläggning och också en väsentlig försvagning avutbildningspotentialen vid . Bakom båda företeelserna kanman identifiera landstingsintressen - från med läkare underförsörjdaglesbygdslandsting men också från hemlandstinget i . 1 motsatstill vad som torde gälla alla andra medicinska utbildningsanstalter harKarolinska institutet, och därmed även , inte blott saknatsitt hemlandstings stöd utan även funnit dess företrädare på den motsattasidan. Det är i en sådan atmosfär som sjukhuset nu också är föremål förförnyade överväganden i huvudmannaskapsfrågan, där samtliga personalorganisationergemensamt underkänt själva förhandlingsunderlaget. Jag har för mindre än ett kvartal sedan frånett litet, även i undergångens timme sammansvetsat och besjälat sjukhus ihjärtat av återvänt till det stora, internationellt ryktbarasjukhustemplet i , där jag hade den avslutande delen avmin utbildning. Vad som frapperar är hur hårt slitet ärgenom det tryck att behöva tillgodose sä många på varandra staplade krav som dettasjukhus utsatts och utsätts för. Det kärvar betänkligt på sjukhuset.Det är vanskligt att leva upp till kravet att utåt föreställa förnämstasjukhus, när man inte längre får de resurser som behövs för att Nr 117 kunna motsvara kraven. som vissa kliniker vidsjukhuset av Torsdaeen den