prot · G309158 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag har erfarit alt verket kommer att lämna ensådan utvärdering jämte förslag om den fortsatta verksamheten under hösten1980, Enligt min mening bör de små vattenkraftverken konkurreraorn bidragsmedlen med andra energibesparande investeringar inom näringslivet.Jag anser att man därigenom använder de tillgängliga bidragsmedlen på det frånenergihushållningssynpunkt mest effektiva sättet, Jag ber att få tacka energiministernförsvaret på de frågor jag slälltf Anledningen till dessa är att detutbyggnadsprograrn sorn antagits inte fullföljts i den takt som avsetts och attde medel som till en del skulle ha använts till det aktuella ändamålet har gåtttill annan verksamhet - i varje fall tycks det så. Den mycket stora oljenotan och de nuvarande svårigheternaatt över huvud taget köpa olja, tillsammans med resultatet av folkomröstningen,innebärande kärnkraftens avveckling , gör det enligt min meningangeläget att planera och utnyttja alternativa energikällor. En icke obetydlig energiresurs som finns atttillgå och som inte har några bieffekter för vare sig vår nalur eller vår miljöär de små med tillhörande vattenkraftverk som finns i de mångavattendragen runt om i vårt land. Jag har i en motion till årets somett exempel visat på Tidans valtenreglering. En möjlig utbyggnad enbart i dettavattendrag skulle kunna ge 40 miljoner nya kilowattimmar och medföra enminskning av oljeinköpen med i runt tal 13-14 milj, kr, . Vattenkrafttekniken är väl utvecklad, varför man ganskasnabbt kan utnyttja denna produktionsresurs för elenergi. Enligt en gjord undersökning finns det ca 1 000 mindre kraftstationer eller som, enligt entidigare framlagd proposition, kan bli föremål för statligt stöd eller stimulans för islåndsätlande. har dock denna utbyggnadstakt varit alltför låg, varför åtgärder för att fullfölja utbyggnadsprogrammet måste till, 12 Enligt ett pressmeddelande från statens industriverk har endast 43 miljonerav den miljard som utbetalats till energibesparande åtgärder inom industringått till de små och medelstora kraftverkens utbyggnad. Energiministern harinte velat gå med på att öronrnärka pengar för detta ändamål, och han villockså avvakta försöksverksamheten rned det stöd sorn utgår för denfortsatta utbyggnaden av programmet. Men, herr energiminister, orn man intebygger ut snabbare än vad man har gjort , kommer man inte att ha mycketatt utvärdera. För min del tror jag att de investeringar sorn görs i de mindrekraftverken är en för hela samhället rnycket angelägen och också lönsamsatsning. Om kraftledning från Forsmark till Jag vill först säga att jag delar KarlLeuchovius uppfattning att det är viktigt att vi bygger ut dessa småvattenkraftverk. Problemet är, som jag sade, att de statsbidrag som utgår förenergibesparande åtgärder är begränsade och att man genom andraenergibesparande åtgärder har kunnat få en något större energibesparing. Ofta är det inte lönsamt att bygga ut sådana här kraftverkutan statsbidrag. Jag inser vikten av att man kommer i gång rned detta såvälsom med så rnycket annat. Jag hoppas att den omprövning som skall ske tillhösten ger elt bättre underlag för den avvägning mellan utbyggnaden avvattenkraft och andra energibesparande åtgärder som jag tycker är viktig, Jag vill bara helt kort än en gång tackaframför allt för del senaste beskedet, som jag tyckte andades en mer positivinriktning än de upplysningarjag fått tidigare. Med detta hoppas jag bara skall kunna fullfölja dessa intentioner och utnyttja de resurser vi har ivårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om kraftledning från Forsmark till Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraStina () anmälda fråga, 1979/80:475, och anförde: har frågat mig orn vilkabindningar sorn skapas för den framtida energiförsörjningen genom investeringari kraftledningar dimensionerade för , Det är behoven av elkraft i och avdriftsäkerhet i det svenska kraftsystemet sorn är avgörande för frågan ornöverföringskapacitet på ledningarna i östra , Bland de möjligheter somdiskuterats i syfte atl förslärka överföringskapaciteten tillStorstockholmsområdet ingår bl, a, ledningen från Forsmark till , Dennakan utföras antingen för eller ersättas rned flera ledningar för ,En ansökan om koncession för denna ledning bereds f, n, inom regeringskansliet.Den aktuella koncessionsansökningen är således inte avgjord. Till de frågor som Nr 158 kommer att bedömas vid prövning avärendet hör bl, a, den sorn Fredii"en den här har ställt, 30 maj1980 Utbyggnaden och utformningen avledningsnätet är motiverade av andra aspekter än av vilken typ iivelproduklionsanliiggning som elkraften skall Om kraftledning förasöver från. Detsamma gäller också frågan om vilken spänning som bör ////Stockholms- '''§ '' tillägga att ett utbyggt överföringssystem i det aktuellaområdet i området syfte att erhålla ett så driftsäkert ochkraftekonomiskt överföringssystem som möjligtinte får införas ulan att bl, a, miljöaspekterna har blivit beaktade, Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Det är tacknämligt att energiministern i slutet av silt svar säger att ettutbyggt överföringssystem i syfte alt erhålla ett så driftsäkert ochkraftekonomiskt överföringssystem som möjligt inte får införas utan alt bl, a,miljöaspekterna har blivit beaktade. Dimensioneringen av ledningen hör samman dels medStorstockholmsom-rådets elkraftsbehov, dels rned bedömningen av hur olikaspänningsval kan komma att påverka människor, djur och natur, F, n, pågårutredningar beträffande dessa områden. Det är självfallet viktigt och angeläget förStorstockholmsregionen att genomföra kraftfulla satsningar på sparande,hushållning och en uppbyggnad av alternativa energisystem. Såväl behovet av attsänka oljeförbrukningen som önskemålet att göra kärnkraftsepoken så kort sommöjligt talar för detta. För det första synes det mig felaktigt om , somnu sker enligt de informationer jag fått. planerar och dimensionerar enkraftledning på . innan utredningarna visat orn ett sådant behovföreligger. För det andra binder man sig i så fall för ettenergisystem som skall avvecklas. Samhällets strävan måste ju vara att minskabindningar i nu dominerande energisystem i syfte att underlätta övergången tillalternativa energikällor. För det tredje har vi ju, orn utredningarna skulle ge vidhanden att en ledning inte bör komma till stånd, bundit oss för dennaledning och lagt ner större kostnader än som skulle varit fallet om vi hafthandlingsfriheten kvar. Som en följd härav kommer felinvesteringar in i bilden,och större ekonomiska satsningar görs än vad sorn skulle ha varit nödvändigt. Jag vill gärna framhålla, att en 800 kV-ledning innebärrisker för människor och djur som vistas i anslutning till så höga spänningar. Enligt tidigare rapporter och senast enligt rapporter i tidningar ger exempelvis vistelse under kraftledning störningar hos kor vad gäller fruktsamheten. Experterna börjar få fram resultat sorn pekar på ett klart samband mellan brunstskador och kraftledningar. Även många miljöpro blem har uppmärksammats i samband med 800 kV-ledningar, Framför allt har man pekat på inverkan på landskiipsbilden. effekter av magnetiska och 14 elektriska fält samt buller.Fågellivet störs också. Jag skulle kunna räkna upp inångaandra faktorer i samniiinhiingel. I och försig har energiministern kanske inle sviirat på just den fråga jag Frediigen den ställt ornvilka bindningar för den framtida energiförsör-jningen sorn skapas 3(genom den planerirde kraftledningen. Jag skulle bara kortfirttat vilja fråga; Hur stora blir investeringskostnaderna för en 800kV-ledning resp. en 400 Om naturbas i Jag har inte de exakta siffrorna tillgängligahär för att kunna besvara senaste fråga. Jag vill emellertidsäga att vi f. n. bereder denna svåra fråga i oeh all det ärmin förhoppning atl vi skall kunna komma lill ett avgörande, därvi får väga fördelar och nackdelar rnot varandra. Jag fick iilllså inte något svar på minsenaste fråga heller. Men det säger sig väl självt att en 800 kV-ledning måsteinnebära större kostnader än en 400 kV-ledning. Är energiministern beredd attvid behandling av t. e.x. den ansökan som f. n. finns hos regeringen binda sigför de högre kostnaderna för en 800 kV-ledning trots de miljörisker sorn ensådan för rned sig? Till miljöriskerna hör inte minst bullret, som jag intehade tillfälle att nämna i mitt förra inlägg. Vilka möjligheter finns för attminska bullernivån vid en 800 kV-ledning? Orn en 800 kV-ledning kominer tillstånd, vilket jag naturligtvis hoppas inle blir fallet, iir energiministern iså fall beredd iilt tillskapa bullernormer för bebyggelsefria zoner? Överläggningen var härmed avslutad. S6 Om naturgas i Statsrådet erhöll ordet för att besvaraPär () anmälda fråga, 1979/80:480, och anförde: har frågat mig om jag införriksdagen vill redovisa motiven för att jag i etl anförande inför StockholmsHandelskammare skulle ha avfärdat möjligheten till ett någorlundasnabbi införande av naturgas i , ställde sig i princip positiv tillinförandet av naturgas i , Tre krav ställdes dock. För det första bordenaturgasen kunna importeras på villkor som innebär en klar förbättring isäkerheten jämfört med den oljeimport som ersätts, vilket innebär attnärförsörjning bör eftersträvas. För det andra måste tillfredsställandegarantier för långsiktig försörjning uppnås. För det tredje borde utvecklingenav de framlida kostnaderna för alt köpa gasen kunna överblickas. Dessa kravhiir varit vägledande för regeringens arbete med naturgasfrågan, I proposition1979/80:170 om vissa energifrågor, som ligger på bord. a. om godkännande av elt nalurgasavtal med och orn riktlinjerför genomförande av det s. k. . En introduktion av naturgas i inomöverskådlig tid skulle i princip kunna ske på två sätt: antingen genom enutbyggnad till av ett rörledningssystem, baserat på import frånDanmark och , eller genom import av fartygstransporterad gas, s. k. LNG,direkt till hamn i . Möjliga leverantörer av LNG är i förstahand OPEC-länderna och . Båda alternativen innebär betydande investeringar. Frånekonomisk synpunkt blir problemet att finna avsättning för tillräckligt storagasvolymer för att bära investeringarna utan att därmed gasen måste säljasfrämst till storförbrukare, som använder billig tjockolja och som inte ärberedda att betala ett väsentligt högre pris för naturgas. Detta problem gälleri särskilt hög grad . Regionens bränsleförsörjning baseras på tjockolja för driften av kraftvärrneverk. värmeverk och stora panncentraler.Även kol används i viss utsträckning, och efter hand kan andra alternativ tilltjockolja, t. ex. inhemska bränslen, komma i fråga. Del är tekniskt fullt möjligt att använda naturgasförsamma okvalificerade ändamål, men det är knappast försvarbart från ekonomisksynpunkt eller från resursanvändningssynpunkt. Naturgas är nämligen etthögkvalitativt bränsle med mångsidig användbarhet. Naturgas kan betraktas somett alternativ till bl. a. lätt eldningsolja för individuellfastighetsuppvärmning och till gasol för olika industriella ändamål. På destora marknaderna i går också utvecklingen mot en alltmerkvalificerad användning av naturgas. Parallellt härmed ökar leverantörernas prisanspråk. Framtill har naturgaspriset i allmänhet knutits till priset på tjockolja. finns det emellertid en klar strävan från producentländerna att i ställetknyta an till råoljepriset, sorn ligger betydligt högre. Delta gäller bådeproducenterna i och OPEC-länderna. Vid i början av majantogs således en rekommendation av denna innebörd. Om producenterna lyckas driva igenom den nya prispolitiken- vilket vi rnåste räkna med - kommer det att ske en betydande relativ höjningav de internationella naturgaspriserna. Svenska köpare kommer att få betala dehögre priserna liksom alla andra köpare. Vi bör inte för den skull avstå frånförsöken att introducera naturgas i . Men det gäller att hitta sådanaanvändningsområden för gasen att en introduktion kan ske till rimligsamhällsekonomisk kostnad. Ett exempel på en sådan marknadsinriktning är justdet aktuella , som bygger på att gasen i stor utsträckning skallanvändas i villor som alternativ till tunn eldningsolja eller elkraft. Någol konkret förslag till naturgasprojekt förStockholmsregionen föreligger såvitt jag vet inte. Om ett sådant förslag läggsfram och orn projektet uppfyller rimliga krav på ekonomi ochförsörjningstrygghet är regeringen givetvis beredd att positivt pröva frågan ommedverkan från statens sida för att genomföra projektet. PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är ett tidningsreferat av ettuttalande som statsrådet gjorde inför för någonvecka sedan. Det gav en mycket negativ bild av statsrådets syn på naturgasen.Del har sedan i olika sammanhang tagits till intäkt för att staten inte ärintresserad av tankar på naturgas i . Därför tycker jag attde nyanseringar som har gjorts i svaret är mycket värdefulla. Det är, som jag ser det, viktigt att man i det härsammanhanget inte bara diskuterar bränslen utan hela energisystemet. Det ärhelt klart att olika bränslen har olika möjligheter beroende på hur man villbygga upp den totala energiförsörjningen i en region som . F.n. är vi i den här regionen i färd med att bygga upp en energiförsörjningbaserad på kol. Knappt har folkomröstningen - där det stora argumentet förkärnkraften var att vi skulle slippa kolet - avgjorts till kärnkraftens förmånförrän de stora kolplanerna kommer fram i den ena regionen efter den andra! Detär alltså vad som är på gång. En kolbaserad energiförsörjning av Stockholmsregioneninnebär mycket tunga investeringar. Man satsar på stora kraftvärmeverk, storavärmecentraler och planerar ett stort interregionalt fjärrvärmenät. Det äralltså mycket kapitalintensivt, och det måste vara centraliserat ochkapitalintensivt för att man skall ha någon möjlighet att begränsa demiljöproblem som en omfattande kolanvändning naturligtvis för med sig. Om man i stället valde att bygga upp en energiförsörjningbaserad på naturgas skulle man kunna lägga upp det på ett helt annat sätt.Naturgasen leder inte till några miljöföroreningar. Det innebär att man intebehöver ha några jätteanläggningar koncentrerade till några få platser i landeteller i regionen, utan man kan bygga upp en energiförsörjning baserad pånärvärme, alltså små förbränningsenheter ute i bostadsområdena, som producerarhetvatten, kanske också el, genom generatorer av dieseltyp. Del har tidigare föreslagits av Folkkampanjen nej tillkärnkraft, som utarbetade en skiss på hur det här kunde se ut. Vi har alltså två syslem, ett som bygger på ett billigtbränsle rned stora investeringar och ett som bygger på ett dyrt bränsle medmindre investeringar. Fördelen med det senare systemet är att det är lätt attförena med energisparande investeringar och alternativa energikällor, medandessa saker är ganska olönsamma i ett kolsystem. Därför tycker jag att man börstudera alternativet med naturgas och närvärme vidare. Jag vill fråga: Harenergiministern studerat Folkkampanjens förslag och är energiministern bereddatt arbeta vidare med denna fråga och pröva nya lösningar? Jag har sett det förslag som Folkkampanjenhar lagt fram, rnen enligt de uppgifter som jag har fått är det väsentligenen ekonomisk fråga. Med den tråkiga prisutveckling som f, n, råder beträffandegas blir det väldigt dyrt att basera värmeförsörjning på gas. 2 protokoll 1979/80:158-159 En annansak som är besvärlig f. n. är atl det inte finns så väldigt gott orn gas sornman kanske tror. I varje fall är man mycket beroende av leveranser från sammaländer varifrån vi nu köper olja. Jag är alltså i princip positiv till gas, och mittkonstaterande att ett system baserat på gas f. n. kanske inte är aktuelltgrundar sig helt enkelt på krassa ekonomiska bedömningar. Den alternativa energiplan som Folkkarnpanjenlade fram var gjord med hjälp av de friviHiga insatser somFolkkampanjen kunde mobilisera och med begränsade ekonomiska resurser. Vad manhade önskat sig är att de ansvariga statliga och regionala or"ganen hadeutifrån den idéskiss som förelåg gått in med ett mera detaljerat studium. När man väger de olika alternativen mot varandra är detväldigt viktigt att man inte bara ser på bränslepriserna utan också studerarkostnaderna för hela energisystemet oeh att man inte bara ser på kostnaderna inuläget utan också studerar dem på litet . Man måste väga in detfaktum att bygger man upp en energiförsörjning baserad på kol och tungainvesteringar, kan man inte åstadkomma särskilt stor lönsamhet genomenergibesparingar och alternativa energikällor, eftersom de fasta kostnadernaär så stora. Med ett närvärmesystem baserat på naturgas kan man vidtabesparingsåtgärder och få en större lönsamhet i projektet på . Detär viktigt att man låter detta alternativ bli föremål för mer seriösa studierän man haft möjlighet att göra. Såsom ett litet kuriosum vill jag konstatera det som sägsi slutet av statsrådets svar, nämligen att om ett förslag läggs fram sornuppfyller rimliga krav är han givetvis beredd att positivt pröva detta. Förbara deltog jag i en fullmäktigedebatt i detta ämne. Där fickman beskedet att bollen ligger hos regeringen men att regeringen inte ärintresserad. Därför blir ingenting gjort. Det är väl vad som sker. Fråganbollas mellan regeringen, som säger att detta är någonting för de regionala ochlokala organen, och kommunerna, som säger all delta är någonting förregeringen, och så händer ingenting alls. Det är självfallet ett ansvar både för statenoch för vederbörande kommun att tillse att får en god och ekonomisktförsvarbar värmeförsörjning. Vi kommer att ha överläggningar medStockholms kommun. Jag kommer att ta kontakt rned kommunen. Jag utgår från attdärvid alla frågor och alternativ kommer att diskuteras. PÄRGRANSTEDT (c): Det sista låter intressant. Jag hoppas då också ger ett nalurgasalternativ en rejäl chans och att man framförallt, som jag betonat , jämför ett naturgasalternativ med etlkolalternativ när del gäller det totala energisystemet och dess kostnader ochinte bara jämför bränsleprisernaplus kostnaderna för förbränningsanläggningar. Man rnåste Nr 158 också beakta framlida besparingsmöjligheter i olika system. Överläggningen var härmed avslutad. Om lokaliseringen av statlig verksain- § 7 Om lokaliseringen av statlig verksamhet het Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) den 19 m har frågat mig om jag anseratt det är förenligt med demokratiska principer att statliga verk lokaliserarverksamhet utan hänsynstagande till vad en bred lokal opinion anser om varverksamheten skall förläggas och om jag anser att en lokalisering av SJ:sverksamheter som ökar bilismen i tätortsområden är förenlig med riksdagenstrafikpolitiska beslut. Bakgrunden till fråga är att SJbeslutat flytta styckegodshanteringen från Södra till . SJ skall som affärsverk täcka sina kostnader med intäkteroch över en konjunkturcykel lämna staten ränta på det kapital som lagts ned iföretaget. På så sätt har SJ-ledningen ett ansvar inför skattebetalarna attdriva trafiken så effektivt som möjligt och se till den ekonomiska helheten. Ensådan av accepterad ekonomisk synvinkel behöver inte anläggas avutomstående som riktiir krav pä företaget. Det är därför som SJ:s ledning intealltid kan tillfredsställa lokala opinioner, rnen självklart skall SJ imöjligaste mån ta hänsyn till sådana. I den aktuella frågan om lokaliseringen avstyckegodshanteringen i har kommunen beslutat att ta uppöverläggningar med . Frågan om traflkföringen kan självfallettas upp i dessa överläggningar. Allmänt vill jag säga att det bästa sättet alt minskatrafiken med distributionsbilar i tätorterna är att samordna transporterna. Detillustreras av att den genomsnittliga lasten i bilar med samordnade transporteri var per dag mot i firmabilar utansamordnade transporter. För att samordningen av transporterna skall bli störrekrävs att goda ekonomiska, transporttekniska och andra förutsättningar skapas- exempelvis i fråga om terminaler. Man får förutsätta att SJ:s förslag grundarsig på sådana synpunkter. (vpk); Jag ber att få tacka försvaret på EvaHjelmströms fråga, som hon är förhindrad att själv ta emot. Jag tycker att det är ett svar som är positivt ur flera synpunkter. I vart fall vill jag gärna tolka in i det att kommunikationsministern ställer sig positiv till att ta hänsyn till lokala opinioner, sorn i det här fallet i stor utsträckning är detsamma som de SJ-anställda vilka berörs av en eventuell flyttning av styckegodsterminalen 19 Nr 158 från . den 'id beträffar de frågetecken när det gäller ekonomin som man kanutläsa "fsvaret skulle jag vilja säga att det är inte säkert - i varje fall menar ------------- personalorganisationerna att det kan ifrågasättas - att det skulle vara Omåtgärder för ens ekonomiskt lönsamt med den flyttning avstyckegodshanteringen som SJ an öka sjösäker- har beslutat om. heten iStockholms Det sista som sägs i svaret, om betydelsen av samordning avtransporterna, skärgård är kommunikationsministern och jagockså överens om. Det beslut som SJ fattade om attflytta styekegodshanteringen från Södra till var enligtmin och personalens uppfattning ur flera synpunkter olyckligt. Den berördapersonalen oeh dess fackliga organisationer liksom dess representant i denutredning som föregick beslutet vänder sig bestämt mot flyttningen till Norrastation oeh förordar i stället en flyttning till . har det kommit in en. del nya saker i bilden. UtöverStockholms kommuns enhälliga ställningstagande för överläggningar med SJ omflyttning till har enligt uppgift inlettöverläggningar med SJ om att SJ skall överta även själva godshanteringen vidKF;s terminal, där SJ redan tidigare sköter vissa uppgifter med växling m. m.Kooperativa förbundet har också låtit förstå att man har planer på en egengodsterminal på och uttryckt intresse för en gemensam terminal medSJ. Min förhoppning - liksom jag förutsätter personalensförhoppning - är givetvis att detta skall gå i lås och att man skall hitta ensådan lösning. Inte minst ur beredskapssynpunkt vore det i allra högsta gradolyckligt om man inte skulle kunna bibehålla två godsterminaler, en för södraoeh en för norra . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Om åtgärder för att öka sjösäkerheten i Stockholmsskärgård Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:467. och anförde: har frågat mig dels vilkaåtgärder jag tänker vidta för att öka sjösäkerheten i , delshur jag prioriterar de olika åtgärderna vad beträffar tidsplanering, personellaoch materiella resurser. Som bakgrund till sin fråga nämner ettoutmärkt grund i Nämndöfjärden oeh att ett grekiskt tankfartyg gick pägrund i södra skärgården. Det outmärkta 9,3 meters grundet i Nämndöfjärden finnsintaget i sjökortet. För den största delen av trafiken i farleden utgör grundet inte något hinder. För lastade tankfartyg större än 1 200 bruttoregisterton gäller lotsplikt. En utmärkning av grundet är enligt inte en självklar åtgärd, då den bl. a. medför minskat manöverutrymme för merparten av 20 fartygstrafiken. presenterade ett program för attförbättra sjösäkerheten. Programmet rör bl. a. farledsutmärkning, lotsning,trafikinformation, trafikföreskrifter, fartygens utrustning m. m. Påregeringens uppdrag har speciellt undersökt farleder medintensiv eller miljöfarlig trafik. Vissa åtgärder har redan vidtagits. Detgäller t. ex. etl trafikinformationssystem som tagits i bruk i Stockholmsskärgård. På verkets uppdrag gör statens skeppsprovningsanstalt f. n. analyseroch simulatorstudier av Dalarö- och Sandhamnslederna. Analyserna och simuleringarnaskall ge ytterligare underlag för att bestämma vilka säkerhetsmarginaler somkrävs med hänsyn till trafiken och andra omständigheter och vilka åtgärder sombehöver vidtas. Om åtgärder för att förhindra könsdiskriminering inomkommunikationsväsendet kan av omständigheter som ligger utanförhans kontroll inte personligen ta emot kommunikationsministerns svar, och jagfår därför på hans vägnar uttrycka tacksamhet över detsamma.