prot · G309133 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi gårinte åt sidan bara för att en fråga kan vara litet obekväm. och vpk har inte på något sätt ensamrätt närdet gäller att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Jag vågar hävda att densocialdemokrafiska gruppen i med all kraft har drivitde frågorna. Från lagutskottet har vi tagit initiativ ifråga om en översyn av aktiebolagslagen och en reformering av konkurslagstiftningen.Vi har också drivit frågan om konkurskarantän, där vi nu harfått ett principförslag som jag hoppas att kammaren snart skall besluta om. borde ha lyssnat på mitt första anförande. Idet sade jag att det är troligt eller möjligt atterfarenheterna ger oss anledning att komplettera dennalagstiftning. Jag håller alltså dörren öppen för att det när vi har vunniterfarenheter kan bli nödvändigt med vissa justeringar av lagstiftningen. Men vihar inte funnit anledning att lägga fram motförslag, utan vi ställer upppå propositionens förslag. Jag har emellertid sagt attdetta är ett första steg i lagsfiftningen, och vi får se hur utvecklingen blir. När det gäller kampen mot denekonomiska brottsligheten har vi från lagutskottets sida talat omrevisorernas ställning, deras utbildning och vilka uppgifter de skall ha. Denfrågan återkommer vi snart till från lagutskottet. skall alltsåinte försöka göra gällande att det endast är vpk i denna kammare som för enaktiv kamp mot den ekonomiska brottsligheten. TOMMYFRANZÉN (vpk): Att två socialdemokrater samfällt försvararregeringens alltför snäva förslag hänger naturligtvis, som , samman med att man har en viss arbetsfördelning mellan utskotten. Men detfråntar inte socialdemokraterna ansvaret för att de i betänkandena helt och fullt ställer sig bakom regeringens förslag. Det var inte så att jag lyssnade dåligt på LennartAnderssons första anförande. Jag hörde mycket väl att sadeatt en ny prövning kan få göras , om reglerna inte svarar mot deförväntningar man har. Men om man nu utger sig för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten måste man väl ändå göra en bedömning av detta ynkliga argumentfrån borgarregeringens sida. Om det är som säger, att manstarkt bekämpar den ekonomiska brottsligheten -han säger att vi inte har någonensamrätt på det - kan jag inte förstå att man kan ansluta sig till förslagetatt göra prövningar i särskilda fall, när det finns speciella skäl, när det ärfråga om grovt åsidosättande osv. partivänner ute på jobben har efter vadjag har förstått en helt annan uppfattning än den och densocialdemokratiska riksdagsgruppen företräder. De har uppfattningen att manskall sätta till alla klutar för att komma till rätta med den här ekonomiskabrottsligheten. Inom byggnadsindustrin, där jag normalt är verksam,förekommer sådana här konkurser och stundligen. Alltför mångamedlemmar i , och andra förbunddrabbas av sådana här konkurser, som inte är någonting annat än ekonomiskbrottslighet från början till slut. Vill man vara med om att bekämpa denekonomiska brottsligheten, så är och övriga socialdemokratervälkomna. Vi vill inte skaffa oss något slags ensamrätt på det - det varLennart uttryck - men ni kan väl sälla er till oss och vara med ochbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Jag skulle vilja ställa en fråga till kriterier är det som ni socialdemokrater och borgerliga ledamöter iutskottet stöder er på när ni har en annan mening än de exekutivamyndigheterna, de som har att bevaka det allmännas intressen, och hävdar attlagstiftningen redan nu är tillräcklig eller när ni vill vänta och sevad som händer? Det finns väl ändå skäl att göra den bedömningen redan vidlagens införande? Därför skulle det vara intressant att hör vilka kriterierLennart kan anföra mot de exekutiva myndigheternas uppfattning. Konkurs och rätten att idka näring LENNARTANDERSSON (s): När vi här i kammarenbehandlat reformeringen av konkurslagstiftningen är det lagutskottet som berettfrågorna. Det är från lagutskottets sida som vi verkligen har drivit de härfrågorna, och det har vi i den socialdemokratiska utskottsgruppen gjort isamarbete med den fackliga rörelsen. Det är inte alls så, som , att vi från utskottsgruppen har legat efter i uppfattning. Det har varittvärtom . I dagens debatt skiljer sig bara i en endadetalj från utskottet, och det är att vill ha ett automatisktverkande näringsförbud. Men har inte med ett ord redovisat förkammaren vilken administrativ apparat och vilken kontrollmyndighet han Konkurs och rätten att idka näring måste bygga upp här i landet för att genomföra sitt förslagi verkligheten. Hur stora register och hur många datamaskiner behövs för attkunna genomföra automatiskt verkande näringsförbud? (vpk) replik; sade någonting om att manlyssnar på fackföreningsrörelsen. Jag skulle vilja uppmana gå ut och lyssna på rörelsen - på byggnadsarbetare och andra som råkar utför den här formen av ekonomisk brottslighet. Då får kanske också LennartAndersson en annan uppfattning än den som han har fört fram . Idet här fallet är detaljen inte så väldigt liten.Egentligen ärdet en mycket stor detalj, ochf. ö. finns det andra frågor i dethär sammanhanget. Det som vi har fäst oss om det skall varaprövning eller automatiskt förbud. Detta är ingen liten detalj, LennartAndersson. Det är som när vi ute i fackföreningarna i andra sammanhang talar omatt det behövs en omvänd bevisföring, t. ex. när det gäller yrkesskador. Med enomvänd bevisföring, som det här är fråga om, skulle man kunna komma avsevärtmycket längre än vad som föreslås i den här lagstiftningen. Jag kunde noteraatt utskottets talesman när det gäller det här lagstiftningsförslaget intekunde ge exempel på en enda sak där det föreligger en avvikelse mellan de exekutivamyndigheternas uppfattning och vårt förslag. behöver, som jag sade tidigare, intebli så speciellt omfattande. har vi alltså ett näringsförbud somgäller ända fills konkursen är avslutad. Man kan därför använda mycket enklametoder för att låta förbudet kvarstå. Sedan måste givetvis den näringsidkaresom så vill ansöka om att få förbudet upphävt. Det fordras alltså inte någonstörre kontroll. Jag kan emellertid hålla med om att enhel del av den skumma ekonomiska brottsligheten naturligtvis kommer attfortsätta , oavsett om det finns ett näringsförbud eller ej. Vårtförslag sträcker sig i varje fall långt och kan verkligen ge det resultat somLennart förhoppningsvis önskar att vi skall kunna uppnå vid ennyprövning . Det var en upplevelse att lyssna till TommyFranzén. Han förfasade sig över att möta två socialdemokrater, när han tappertgår till storms mot kapitalismen och vill förgöra det kapitalistiska systemet.Han skall få möta fler socialdemokrater i denna tappra kamp. De stora ord som använde förvånade kanskedem litet som satt i bänkarna och lyssnade och såg efter vilket ärende sombehandlas. Vilka medel skall använda för att åstadkomma sinrevolution, för att bryta sönder det kapitalistiska systemet? Jo, det är ettnäringsförbud som inte skall drabba företagen litet hur som helst utan deföretag som går i konkurs. Lycka till om ni vill göra revolution på det sättet!Det förefaller något kraftlöst och något opraktiskt. Det låg också litet maktpatos i själva rösten när TommyFranzén Nr 133 argumenterade. Men i övrigt är det värre än så. Det är intebara det att Tisdaeen den kommunisternas förslag om ett näringsförbud ärosammanhängande och 29 anril 1980 motsägelsefullt.Kommunisternas motiveringar stämmer inte med de förslag som de harlåtit dela ut på våra bänkar. I kommunisternas framlagda förslag Konkursoch rät-står det att varje gäldenär som är enskild näringsidkare automatisktskall j ////tö närins förbjudas att idka näring , om han går ikonkurs. Det är väl ändå litet opraktiskt att ha en sådan idiotregel. Sedan är det under alla förhållanden klart attnäringsförbudet skall finnas. Jag föreställer mig att ingen människa drömmer omatt detta skulle vara det stora och avgörande slaget mot den ekonomiskabrottsligheten. Jag tycker att hade kunnat lyssna litet bättre påLennart . Då hade han fått veta att det även inom denna sektor fordrasmycket annat för att hålla efter de företagare som inte kan sköta sig. Dels kan man behöva ha ett effektivare näringsförbud ikonkursfall - det får man se när den här lagen har verkat -, dels kanman naturligtvis också ha ett behov av att tillgripa näringsförbud ellerliknande åtgärder när inga konkurser har förekommit. Det finns säkert anledningatt pröva inom vissa branscher, där skojarföretag lockas att dyka upp, om manbör ha en auktorisation eller etableringskontroll av något slag. Det är en radsådana åtgärder som kammaren har anledning att diskutera i andra sammanhang. Men den här kommunistiska revolutionen i ert förslag, herrTommy , den imponerar inte. (vpk); Jag vet inte var harfått dettaifrån, att det skulle vara revolution i och med att vi väckt motionen angåendekonkurser eller förbud mot näringsutövning. Om det är detta menarmed revolution, då kan jag förstå varför det socialdemokratiska partiet stårdär det står . säger att det är en idiotregel att ettautomatiskt förbud skall verka . Ja, det må vara förunnatatt tycka att det är en idiotregel. Men vi har väl den uppfattningen, och vårtförslag visar också på det, att man kan i varje enskilt fall pröva undantagen,och jag utgår från att det finns flera fall där förbudet i detta sammanhangkommer att hävas. Det är inte så, - och jag har aldrig sagt det- att vi vare sig med den här motionen i det här parlamentet eller över huvudtaget i parlamentet tänker göra revolution. Jag kan ju bara, om det är så attCarl är dåligt skolad på den punkten, tala om att revolutionen genomförspå helt andra platser än i ett parlament. Den sker med en rörelse blandmassorna - och välkommen, ! Konkurs och rätten att idka näring Det anade jag väl när jag lyssnade på TommyFranzén, att revolutionen får ni genomföra någon annanstans än i den härkammaren. Men när jag sade att det förslag ni lägger fram är ett förbud,konstruerat som en idiotregel - så fort en näringsidkare går i konkurs skallhan också förbjudas att i fortsättningen ägna sig åt näringen - gjorde jag ipraktiken intenting annat än läste innantill ur det lagförslag som ni har lagtfram och som finns utdelat i bänkarna. Sedan är det riktigt att ni har en annan paragraf, där nisäger att man skall kunna ge dispens i enstaka fall. Men det är faktiskt enidiotregel, när man utgår från att blotta faktum att någon råkat gå i konkursskall innebära att han förbjuds att idka näring. Det finns en förfärlig massaföretagare som bör ägna sig åt någonting annat än att driva företag, men manfår nog spåra dessa företagare med något mer finslipade metoder än dem somTommy försökt sig på här. Överläggningenvar härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels det av under överläggningenframställda yrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkande 31 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTommy begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 303 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motion 1914 av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 53 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 1914 av m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTommy begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 17 Ledning och administration av sameskolorna 1979/80:24 angående verkställd granskning av Stiftelsen verksamhet ochförvaltning Utskottets hemställan bifölls. § 11 Ledning och administration av sameskolorna Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /80:25 med anledning av propositionen 1979/80:82 om ledning ochadministration av sameskolorna m. m, jämte motion. Sedan regeringen i proposifionen1979/80:100 bil, 12 under punkten C 14 (s, 274) beräknat medel för nedannämndaändamål hade regeringen i propositionen 1979/80:82 () 1. föreslagitriksdagen att godkänna vad som i propositionen förordats om ledning ochadministration av sameskolorna, 2. berettriksdagen tillfälle att avge yttrande över vad som i propositionen anförts omsamiska utbildningsråd, 3. föreslagit att tillSameskolor för /81 anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande det huvudsakliga innehållet i proposition1979/80:82 anfördes följande: "I propositionen föreslås att en särskild inrättas. Denna skall vara styrelse för alla sameskolor ilandet. Till styrelsen skall knytas ett kansli som förestås av en skolchef. Entjänst som samekonsulent skall inrättas för att biträda skolchefen medhandläggningen av pedagogiska frågor. Vid sameskolans högstadium i Gällivareskall finnas en arvodestjänst som studierektor och vid övriga sameskolenheter arvodestjänstersom fillsynslärare. Ledning och administration av sameskolorna I propositionen behandlas också frågan om s. k. samiskautbildningsråd. Det föreslås att kommunerna själva skall fä avgöra om manförsöksvis vill inrätta sådana utbildningsråd. Vidare föreslås att samarbetsnämnder skall finnas vidvarje sameskolenhet. De nyareglerna föreslås gälla fr. o. m. ." I detta sammanhang hade behandlatsmotion /80:1910 av m. fl. (s), vari yrkats 1. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandeföräldrainflytande i saineskolan, 2. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna att samhället/ staten fortsättningsvisgenom anslag borde garantera föräldrainflytande i sameskolan enligt vad somanförts i motionen. 3. att riksdagenuttalade att kansliet för sameskolan borde förläggas till , 4. att riksdagensom sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeintegrering av icke-samiska elever i sameskolan. 1. att riksdagenbeträffande icke-samiskt barn i sameskola med anledning av motionen1979/80:1910 yrkandet 4 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 2. att riksdagenbeträffande inrättande av sameskolstyrelse med kansli knutet till styrelsengodkände vad som förordats i propositionen 1979/ 80:82, 3. att riksdagenbeträffande lokaliseringen av sameskolstyrelsen och dess kansli skulle avslåmotionen 1979/80:1910 yrkandet 3, 4. att riksdagenbeträffande sameskolans ledning och administration i övrigt godkände vad somförordats i propositionen 1979/80:82, 5. att riksdagenbeträffande lokala samiska utbildningsråd med anledning av propositionen1979/80:82 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. att riksdagenbeträffande samarbetsnämnder vid sameskolorna skulle avslå motionen1979/80:1910 yrkandena 1 och 2, 7. att till Sameskolor /81 anvisade ett förslagsanslag av . Följande två reservationer hade avgivits av ,, , . , (alla s): beträffande lokaliseringen av sameskolstyrelsen ochdess kansli, vari reservanterna ansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1910yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. beträffande samarbetsnämnder vid sameskolorna, varireservanterna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med bifall till motionen 1979/80:1910yrkandena 1 och 2 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört. I anslutning till propositionen 1979/80:82har vi socialdemokrater i utbildningsutskottet väckt en motion, motion nr1910. Vi har där framställt yrkanden som till en del har accepterats avutskottets majoritet, men tyvärr har vi inte lyckats få gehör för två av vårayrkanden. De gäller var sameskolstyrelsen och dess kansli skall ligga och fråganom ekonomisk garanti för föräldrainflytandet inom sameskolan. Först några ord om det som vi är ense om i utskottet,nämligen om rätten för icke-samiska barn att gå i sameskola. Den principen ärvärdefull, även om den kommer att gälla ett mycket litet antal barn och även omutskottets skrivning vittnar om en nästan omotiverad försiktighet. Det torde exempelvis vara uttryck för en överdriven oronär man som utskottet befarar att ett ringa antal icke-samiska barn skall kommaatt förändra sameskolans inriktning och målsättning. Och det är på något sätten kapitulation inför mycket små svårigheter, när utskottet garderar sig förinnehållet i det lärostoff som inom sameskolans ram skulle erbjudasicke-samiska elever. Jagskall emellertid icke uppehålla mig vid detta, för jagtror att allt kommer att bli bra, när praktiska människor får göra verklighetav förslaget. då är jag mer oroad över utskottets behandling avvåra övriga yrkanden, där vi har varit tvungna att reservera oss. Vi är iutskottet tydligen överens om behovet av ett starkt föräldrainflytande isameskolan, men vi är inte riktigt överens om hur detta skall kunna garanteras. Enligt propositionen skall det tidigaresarneskolfullmäktige nu ersättas med andra organ - utbildningsråd ochsamarbetsnämnder. När utskottet besökte sameskolan i fick vi avinspektören för sameskolorna, , höra ett mycket gott omdöme omsameskolfullmäktiges roll och inte minst om det stora intresse för skolan ochundervisningen som föräldrarna har visat. Det uttalades då vissa farhågor föratt det nya organet, samarbetsnämnden, inte skulle komma att fylla sin funktionpå samma fina sätt som det tidigare fullmäktige har gjort. Vi reservanter anseratt föräldrainflytandet borde förstärkas och kunna garanteras, i varje fall sålångt att medel anslås för samarbetsnämndernas verksamhet. I propositionenanslås inga medel, utan där sägs bara att samarbetsnämnder skall inrättas. Detär väl inte så. att man menar att dessa kostnader skall bäras av kommunerna? herr talman, inte alls berört de föreslagnautbildningsråden, av den enkla anledningen att propositionen på denna punkt ärmycket vagt formulerad. Här överlämnas hela frågan om utbildningsråden ochderas sammansättning och funktion till kommunernas eget avgörande. Det helaanges också i propositionen som en försöksverksamhet, och även om vi i vår Ledning och administration av sameskolorna Ledning och administration av sameskolorna motion haruttalat vissa farhågor för framtiden så har vi ingen reservation på dennapunkt. Vi avvaktar nu kommunernas reaktioner, och jag förmodar att vi fåranledning att återkomma fill denna fråga. Vi har däremot reserverat oss när det gäller placeringenav sameskolstyrelsen och dess kansli. Vi anser nämligen att det är av mycketstort värde att det från första början blir klart var denna funktion skallfinnas, bl. a. därför att man då enligt vår uppfattning på ett bättre sätt kanplanera och bygga upp styrelsens och kansliets verksamhet i intimt samråd ochsamarbete med övriga resurser inom ortens utbildningsverksamhet. Vi föreslårGällivare som lämplig ort, därför att där finns bl. a. det endasameskolhögstadiet, som är gemensamt för hela landet. Vidare finns det vidgymnasiet i en speciell renskötarlinje. I övrigtfinns det på denna ort ett väl utvecklat skolväsende, som bör garantera bästamöjliga förutsättningar för den nya sameskolstyrelsen och dess kansli. Med det anförda vill jag yrka bifall till debåda reservationer som är fogade till utbildningsutskottets betänkande. Som framgått av anförande ärdet ett i princip enigt utskott som ställer sig bakom de riktlinjer som skallgälla för ledning och administration av sameskolorna. Med anledning därav ochden sena timmen tänker jag begränsa mig till att helt kort beröra dereservationer som är fogade till betänkandet. I reservation nr 1 tar man upp lokaliseringen avsameskolstyrelsen och dess kansli. Man vill att skall ta ställningtill den frågan och besluta att lokaliseringen skall ske till . Jagoch många med mig i utskottet tror att det kan finnas många fördelar med enlokalisering till . Men vi anser att det skulle vara fel om riksdagennu tog ställning till en lokalisering av sameskolstyrelsen och dess kansli.Utskottet har ställt sig bakom förslaget i propositionen om att regeringenskall avgöra var de skall lokaliseras, och det kommer regeringen att göra efterförslag av arbetsgruppen för samefrågor. Samernas egna organisationer har ocksåställt sig bakom detta förslag och tycker att det är en riktig väg. I reservation nr 2 tar man upp samarbetsnämnderna vidsameskolorna och föräldrarnas roll där. Både i propositionen och iutskottsbetänkandet understryks hur viktigt det är att föräldrar och elever fårett ökat inflytande över skolsituationen och utbildningsmöjligheterna för dessagrupper samt att man förstärker det samiska språket och den samiska kulturensom är så viktiga för denna etniska minoritet av befolkningen. Vissa farhågor har framkommit i reservationen och iKarl-Erik Hälls anförande. Man säger att inflytandet visserligen skallförstärkas, men man befarar att de ekonomiska möjligheterna kan begränsas. Menpå den punkten har utskottet helt klart sagt att man förutsätter att dessaföräldrar och grupper ges möjligheter att verka i detta sammanhang och attekonomiska garantier för detta skall stå dem till buds. Jag tror också att justdenna samverkan med samernas egna organisationer är en garanti för att manverkligen ser till att detta kommer att fungera på ett bra sätt. vill jag säga att det känns mycket positivt attjust samernas organisationer tycker att de genom dessa förslag har fått framväldigt mycket av det som de har arbetat för. Man uttrycker också sintillfredsställelse över att ha fått vara med och utarbeta dessa förslag, som vinu skall besluta om. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på alla punkter. Ledning och administration av sameskolorna Till att börja med vill jag ta upp frågan omlokaliseringen av kansliet. säger nu att det är en bra platsvi har föreslagit i vår reservation. Det är också därför vi har föreslagit den,och vi har efter att ha studerat den här frågan haft svårigheter att finnanågon annan plats som skulle kunna vara lämpligare av de skäl som vi haranfört. Det vore ju, , litet märkligt om man skulle förläggaskolstyrelsen och dess kansli till en annan plats där det inte som i Gällivareexempelvis finns något högstadium och inte heller så mycket av samiskutbildning koncentrerad. En lokalisering till borde vara lämplig,eftersom man därmed också kan behålla den levande kontakten mellansameskolstyrelsen och det allmänna skolväsendet. I det sammanhanget vill jag säga att det inte bara ärfråga om att ha kontakt med de samiska organisationerna - jag har förmodligenhört fel, för det kan väl inte mena. Det är naturligtvis ettväldigt stort värde i att man också får ett gott samarbete mellan sameskolanoch det övriga skolväsendet. Också i det avseendet tycker vi att ären väl vald plats. Det är klart att jag förstår att utskottsmajoriteten integärna vill gå emot regeringen, som vill förbehålla sig rätten att bestämma vardet här kansliet skall ligga, men nog tycker jag att utskottsmajoriteten har ennågot onödig rädsla för att trampa på ömma tår om man inte på dessa grunderskulle kunna instämma i att den plats vi föreslagit är utomordentligt lämpligför just den här lokaliseringen. Föräldrainflytandet talas det härom, men för detta har inte anslagits några medel. Jag vill därför fråga; Var någonstanstalas det om att det skall finnas medel för detta föräldrainflytande? Vi harinte lyckats finna ut att det står något om detta. Det är av det skälet visäger att om man menar något med föräldrainflytandet och vill garantera det, såbör man skapa resurser för att det kan komma till stånd. KERSTINGÖTHBERG (c):