prot · G309165 · 1979-12-31 00:00:00 — Fördel andra svarar Varv för en viss del iförsvarspolitiken, som jag inte avser att fördjupa mig i ytterligare. Jagnoterar del endast som en viktig faktor för att med alla medel verka för attLunde Varv får finnas kvar. För att underbygga min ståndpunkt att varvet bör fåmöjlighet atl fortsätta sin verksamhet, vill jag också peka på några vikfigaåtgärder som måsle vidtas och som också utskottet har instämt i med ledning avbåde propositionen och den socialdemokratiska parfimotionen. Isbrytarunderhållet vid Varv har varit en positivfaktor när det gällt kontinuiteten i sysselsättningen vid varvet. De nya,större och bredare isbrytarna som uppehåller sjöfarten lill Norrlandshamnarnakräver en viss ombyggnad av portarna till den befintliga torrdockan för allisbrytarna skall kunna las in för reparation. Min förhoppning är alt regeringenoch andra berörda myndigheter inte motverkar möjligheten för Varv atläven fortsättningsvis kunna utföra isbrytarunderhållet och atl även förframliden besluta att göra undantag frän upphandlingskungörelsen, som också haranförts av utskottet. Därför bör en snar ombyggnad av portarna i lorrdockanske, så alt de nya moderna isbrytarna kan las in för underhäll vid Varv.Del är enligt min mening tvä viktiga faktorer för en fortsatt framlid förvarvet. Mycket mer skulle kunna anföras, men jag avslutar här med Vissa varvsfrågor, m. m. Vissa varvsfrågor, m. m. att än engång betona vad jag inledningsvis anförde om behovel av sysselsättning iÅdalsområdel och vilken betydelse Varv har i del avseendet. Jag har ocksåförstått atl den positiva vilja att låta Varv få möjligheter attfortsätta sin verksamhet som finns inom olika partier, vilket har framgåttav utskoltsbetänkandet och genom de företrädare för utskottet som har talat häri dag, är en tillräcklig garanti för en framlid för Varv och dessverksamhet i Ådalsområdel. I detta anförande instämde StigOlsson, , , och (alla s). Jag vill först upplysa kammaren om att jaghar fått ordet , emedan det inle tidigare observerades att jag begärde replikpå anförande. krävde besked på vissa punkterav oss moderater, och jag skall gä honom lill mötes och ge de beskeden, även omtimmen är sen. För del första vill jag erinra om skillnaden mellan våraståndpunkter. var vi i arbetsmarknadsutskottet överens om allrikta kritik emot ett system med sysselsältningsgaranti. På s. 66 i betänkandetstår det: "Utskottet gav uttryck för samma uppfattning för ungefär ett årsedan i betänkandet AU 1978/79:21 s. 22, som på denna punkt var enhälligt ochgodtogs av ." Det vi dä var eniga om är vi nu oeniga om. Vi slåremellertid kvar vid vår ståndpunkt och har den som utgångspunkt för vår kritikav socialdemokratin, medan socialdemokraterna har ändrat sig. För del andra har de socialdemokratiska talarna i den härdebatten påstått atl vi har utmanat olika regioner mot varandra. Snarareförhäller det sig på det sättet alt den socialdemokratiska politiken harutmanat olika regioner, vilket alla dessa öppna brev som har publicerats ipressen bär vittne om. De visar också atl vi moderater ingalunda är ensamma omvår kritik av socialdemokratins uppläggning. Den misstron finns långt inne i deegna leden, inte minst bland människorna i skogslänen. För del tredje har socialdemokratini andra sammanhang kritiserat budgetunderskottet, underskottet ihandelsbalansen etc., men man bidrar nu inte till att förbättra densamhällsekonomiska balansen. att belänka sig" lägger man fram ettförslag som allvarligt kommer att försvaga samhällsekonomin ytterligare. SIVERTANDERSSON (s): Jag vill kortfattat säga att den diskussionom anställningsgaranli som har förts här har förts på ett mycketutmanande sätt av moderata samlingspartiet. Anledningen till atl vi driverfrågan orn anslällningsgaranli är all vi anser atl staten själv skall planeraför och bestämma vilket mått av anställningstrygghet som skall finnas i destatliga bolagen. Detta skall icke styras av den mycket otrygga tillvaro som deanställda i de privata företagen upplever. Vi menar därför att det finnsall anledning att driva frågan om en anslällningsgaranfi i de statligaförelagen som går långt utöver det som gäller för den privata sidan. Vad beträffar budgetunderskottet vill jag hänvisa tillekonomiminister finansplan. Om tittar pä förhållandetmellan inkomster och utgifter i den, sä fär han kanske klart för sig hurbudgetunderskottet egentligen har kommit till och på vilket sätt man bäst börrätta fill det. Vissa varvsfrågor, m. m. STENSVENSSON (m): Jag nöjer mig med all konstatera atlsocialdemokratins uppläggning är alt avfärda den interna kritiken genom attlåta irritationen över densamma gå ut över andra partier. I övrigt ber jag att få hänvisa lill de tidigare inläggeni debatten som svar på senaste frågor. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels motion 2022 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkande 69 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motion 2022 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DäJörn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 19 Mom. 2 och 3 a Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna 1405 av och Marie-AnnJohansson samt 1450 och 2022 av m. fl. i molsvarande delar, ochförklarades den förra proposifionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlexander Chrisopoulos begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Nr 165 Den som vill att kammaren bifallernäringsulskottets hemställan i betänkan rr , A de 69 mom. 2 och 3 a röstar ra. , . . irion den det er vill röstar ner \ ' Vissa v arvsfrågor, m. m. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna 1405 av och Marie-AnnJohansson samt 1450 och 2022 av m. fl. i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåAlexander Chrisopoulos begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304 Nej - 19 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 1 avIngvar m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkande 69 mom. 3 b rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 1 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 161 Nej - 160 Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservation 2 avIngvar m. fl. samt 3;o) del av under överläggningen framställda yrkandet i molsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositio nen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen Nr 165 angående näringsulskottets hemställan i belänkande 69 mom.4 antar Torsdaeen den reservation2 av m. fl. röstar ja, 5 jupj 1980 den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit Vissa varvsfrågor, det avJörn under överläggningen framställda yrkandet i motsva- m. m. rande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande69 mom. 4 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159 Nej - 162 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall lill l:o) utskottelshemställan, 2:o) reservation 3 av m. fl. samt 3;o) det av JörnSvensson under överläggningen framställda yrkandet i molsvarande del, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DäThage begärde votering upptogs för bestämmande av kontraproposifio-nenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Vissa varvsfrågor, m. m. Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskottels hemställan i belänkande 69 mom. 6antar reservation 3 av m. fl. rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren lill kontraproposition i nämnda votering antagit del av JörnSvensson under överläggningen framställda yrkandet i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåJörn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i belänkande 69 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 161 Nej - 160 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservafion 4 av m. fl., oeh förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkande 69mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning Nr 165 gav följanderesultat: den Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Vissavarvsfrågor, m. m. Propositioner gavs pä bifall fill dels utskottetshemställan, dels reservation 5 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i belänkande 69 mom. 16 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservation 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 160 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservation 6 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes oeh godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i belänkande 69mom. 21 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 6 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 159 Nej - 162 Vissavarvsfrågor, m. m. Kammarenbiföll vad utskollet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservation 7 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 69mom. 24 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä ThagePeterson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 162 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservation 8 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkande 69mom. 28-30 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ThagePeterson begärde röst- > räkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 160 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservation 9 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill alt kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i belänkande 69 mom.31 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 9 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåThage begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 161 Nej - 160 Sammanträdena tisdagen den 10 och Mom. 32 och 33 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2 Sammanträdena tisdagen den 10 och torsdagen den 12juni De senaste dagarnas debatter har krävt betydligt längretid än beräknat, och såvitt nu kan bedömas kommer behandlingen av en del av dedenna vecka föreliggande betänkandena att få uppskjutas lill . besvaras 42 frågor och eninterpellation. äger debatten om energipolitiken rum, ochdärutöver skall debatlärenden frän trafik- och näringsutskolten upptas finans- och skatteutskottens betänkanden omkompletteringspropositionen och insatser för alt underlätta nya löneavtal. Med hänsyn till den pressade arbetssituationen kommerkammarens sammanträde , som enligt den preliminäralidsplanen skall börja , att ta sin början , varvidnäringsutskottets betänkande om energipolitiken behandlas som första ärende. Om debatten om kompletteringspropositionen m. m. intehinner slutföras fortsätts behandlingen av detta ärendevid del som eventuellt aviserade sammanträdet kl. 09.00.För beslut efter eventuella äterförvisningar utsätts då ytterligare ett . §3 Meddelande om /81 Till kammarens ledamöler har utdelats en preliminärtidsplan för kammarens sammanträden under del inledande skedet av riksmötet1980/81. Av denna plan, som omfattar tiden den 7 oktober-den 7 november,framgår bl. att /81 börjar , 13 protokoll 1979/80:164-165 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. att den allmänpolitiska debatten tar sin början onsdagenden 15 oklober, att arbetsplena anordnas samt att tiden den 27 oktober-den 2 november hålls fri frånsammanträden i kammare och utskott. De sammanträdesfria perioderna (vecka 10), (vecka 16) och den19-25 oktober (vecka 43). § 4 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.(forts.) Fortsattes överläggningen om jordbruksutskottets betänkande 1979/ 80:47. LENNARTNILSSON i (c): Efter ett dygns paus i den här debatten ärdel dags atl starta andra halvlek. Det börjar bli litet tunt med argument, mensom Norrlandsrepresentant tänker jag ändå framföra en del synpunkter på detnorrländska jordbrukets situation. Det kan behövas litet regional fördelning avdagens anföranden från talarstolen. Jag tänker inte upprepa vad framförde om den allmänna situationen för Norrlandsjordbruket, utan jag skall ägnamig någol åt Norrlandsstödet, dess utformning och betydelse. Norrlandsstödet har haft en mycket positiv effekt pä detnorrländska jordbruket. Denna positiva trend har dock brutits ,beroende pä flera saker. Som exempel kan nämnas vikande pristrend påprodukterna, framför allt pä mjölken, ökade kostnader utöver inflafionenorsakade av bl. a. krav på ökat arbetarskydd samt ökade krav på djurmiljö ochgödselhantering. Dessa faktorer tillsammans har lett till en klart försämradlönsamhet, vilket i sin tur orsakat att antalet mjölkleverantörer i framförallt inland minskat mycket kraftigt. Denna minskning har gått sålångt atl underlag för uppsamling och omhändertagande av produkterna snart intefinns. Det har uppmärksammats i motion 939 av . Det förslag till uppräkning av prisstödet till jordbruketi norra som utskollet bilrätt kommer givelvis att förbättra situationenmen är ingalunda tillräckligt för att uppnå de jordbrukspolitiska riktlinjernaom jämförbar lönsamhet med det mellansvenska jordbruket. Det är därför viktigtalt den utredning om Norrlandsstödet som utskottet föreslår sker omgående. Iannat fall finns del risk för att det norrländska jordbruket dör medanutredningen pågår. Utskottets ovilja att utvidga stödet till att även avsepotatisodling och därmed biträda yrkandena i motion 2031 beklagas. Behovel avstöd för denna för sä viktiga gröda är mycket stort. Potatisarealen iNorrlandslänen har nämligen gått ned oroväckande - i Norrbottenmed - framför allt beroende pä dålig lönsamhet. Vilka ärdå skälen för att upprätthålla en fortsatt potatisodling? För del första bör man göra del av försörjningsskäl.Malpotatisproduk-lionen motsvarar inle konsumtionen, med andra ord liggerden under självförsörjningsnivån. För detandra finns det beredskapsskäl. För det tredje är potatisen den enda egentligaavsalugrödan i . sjukdomsangrepp och virusspridning ger godaförutsättningar för produktion av högklassigt utsäde. Det är en verksamhet sommed framgång bedrivits i och ända sedan slutet av1950-talet. En del av denna produktion exporteras bl. a. lill . det kanske viktigaste skälet - detregionalpolitiska. Potatisodlingen är nämligen arbetsintensiv och därförbetydelsefull från sysselsättningssynpunkt. Den negativa utvecklingen av den norrländskapotatisodlingen framstår mot denna bakgrund som mycket olycklig. Om nedgångenfortsätter i nuvarande takt föreligger risk för att underlaget för denreguljära potatishandeln blir så litet att den inte kan upprätthållas, vilketkommer att missgynna både konsumenter oeh producenter. Jag hoppas därför vid den kommande översynen tar med även frågan om stöd lill potatisodlingen,något som jordbruksnämnden också föreslagit. Jag har inget yrkande, men jag vill med detanförda understryka vad som framförts i motionerna nr 2031 och 2032 i dennafråga. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Idetta anförande instämde (). ARNEANDERSSON i (rn): I anslutning till jordbruksutskottetsbelänkande om reglering av priserna på jordbruksprodukter har motionen angåendekostriklighet och livsmedelssubvenlionernas inverkan pä våra kostvanor väckts.Frågor beträffande näringsfysiologi har f. ö. under en rad år aktualiserats häri . Argumentationen har inle nämnvärt förändrats.Följaktligen har givit sin synpå dessa frågor. Det är att märka atl dä vi i början pä 1970-lalel förstagången fick livsmedelssubvenfioner i deras nuvarande form skedde det inte iavsikt atl styra medborgarnas köp av livsmedel i den ena eller andrariktningen. Det var i stället så att vi fick prisstopp pä livsmedel under enlöpande avtalsperiod med jordbruket. Således betalades en del avlivsmedelskostnaderna med budgetmedel i stället för all livsmedelsprisernatilläts stiga i enlighet med jordbruksavtalets regler. Därefter har beloppenökat oeh uppgår nu till ca . Det är i och för siginle överraskande atl - i takt med den sfigande livsmedelssubvenlioneringen -den frågan har uppkommit, huruvida livsmedelssubventioner är styrande förkonsumtionen av vissa produkter eller inte. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Man kan inte säga atl vi i vid sidan av den fördajordbrukspolitiken har en renodlad livsmedelspolilik. Frågor av det slag som vinu behandlar har livsmedelspoliliska drag och kommer kanske att föra oss frammot en mer genomtänkt livsmedelspolilik. En sådan genomtänkt och målinriktad livsmedelspolitikmåste emellertid alllid formuleras utifrån de grunder vär svenskajordbrukspolitik förutsätter. Det är viktigt alt slå fast attjordbrukspolitikens syfte att tillvarata inhemska resurser, all svara förfolkförsörjningen och alt utgöra en viktig länk i vår trovärdighet urberedskapssynpunkl inte under några förhållanden får ifrågasättas. Har mandetta som utgångspunkt kan också debatten om en självständig livsmedelspolitikvid sidan av jordbrukspolitiken föras på ett konstruktivt sätt. Någramotsättningar som ej går alt överbrygga mellan nationella målsättningar ochönskemål och krav frän producenter och konsumenter torde dä ej hellerföreligga. Inför en sådan debatt, herr talman, finns det anledningalt erinra om några grundläggande förutsättningar. Således antog påhösten 1977 riktlinjer för de närmaste årens jordbrukspolitik. Där fastladesatt målsättningen för svenskt jordbruk skall vara att producera livsmedel avgod kvalitet till rimliga priser för konsumenterna, liksom atl landets bönderskall ha ekonomisk trygghet i sitt arbete. Målsättningen om en godförsörjningsberedskap är härvid en central utgångspunkt, liksom denförutsättningen att vi i stort sett skall utnyttja de produktionsresurser avåkermark som vi har. Samhällets styrning av jordbrukspolitiken log siguttryck i atl jordbruket självt får slå för eventuell överproduktion påanimaliesidan, medan samhället garanterar ett visst minimipris vid export avöverproduktion på spannmålssidan. Då debatten om riktig kost flammar som hetast, tar denstundom sikte pä atl bevisa att vissa av våra baslivsmedel, såsom kött ochfläsk, inle borde omfattas av livsmedelssubventioner, eftersom det påstås alldessa livsmedel inte är de mest näringsrikliga. Det förtjänar då att erinras omen ofta försummad synpunkt i sammanhanget, nämligen att slora delar av svenskafolkel inte har stillasittande arbete. Vi har och kommer under överskådlig tidalt ha en stor grupp människor, som har såväl rörligt som tungt kroppsarbete.Dessa människor är ju helt enkelt i behov av näringsrik kost, och dessutomtorde just dessa kroppsarbetande grupper inte tillhöra landets höginkomsttagare,varför en mera genomgripande förändring av inriktningen pä våralivsmedelssubventioner för dessa grupper skulle vara rent oriktig oeh för demsvårförståelig. Vi har svårt alt tänka oss att vi i vårt land kan ha enkostupplysning och en livsmedelspolilik, som tar sikte pä konsumtion av andraprodukter än dem som produceras i del svenska lantbruket.