prot · G30940 · 1979-12-31 00:00:00 — Somjagunderstrukit i mitt svar flr man,om man skall vara realistisk, faktiskt tahänsyn till att när prisstegringar inträffar på en exportmarknad ärdet inte såenkelt all försöka hälla tillbaka motsvarande prisstegringar på hemmamarknadengenom prisregleringar. Detta leder lätt till att det blir brist här hemma: detblir mera lönande för sågverk att exportera än att sälja här i landet. Skallman då ha någon sorts reglering, ett marknadspåbud, som gör att man inte fårexportera mer än tidigare, blir det lätt så att de små sågverken som intelidigare har exporterat råkar illa ut, under det att de större sågverken somhar en större exportandel kommer i ett förbättrat konkurrensläge. Vad gäller slutliga fråga om enomprövning så gäller den princip jag slog fast i mitt svar, nämligen att manmåste följa utvecklingen på hemmamarknaden i förhållande till utvecklingen påexportmarknaden. Jag är fullt medveten om att det finns ett samband mellan Men man kan ändå inte komma ifrån att utvecklingenunder - enligt de uppgifter jag har fltt och som konjunkturinstitutetsvarar för - har inneburit att det är en markant skillnad, dvs. att ökningarnaär betydligt större pä hemmamarknaden än de är vid den försäljning som sker päexportsidan. Det är detta i förhållande till del svar handelsministern här harlämnat som jag har reagerat mol. Jagär också medveten om att det finns andra skäl som ligger till grund förprisutvecklingen än det jag nämnde, alltså alt prisstoppet togs bort . Det är oerhört angelägel och viktigt att man från regeringens sidamed ökad uppmärksamhet följer utvecklingen framöver, såatt det inte blir en ökad skillnad mellan exportpriser och hemmamarknadspriser.Jag tror atl det skulle vara mycket olyckligt. 0/77tillverkningen av lorrbatterier Överiäggningenvar härmed avslutad. § 16 Omtillverkningen av torrbatterier HandelsministernSTAFFAN erhöll ordet för all i ell sammanhang besvara delsUlla () anmälda fråga, 1979/80:142, tillförsvarsministern, dels () anmälda fråga, 1979/80:159,och anförde: har frågat försvarsministern hur allvariigt han bedömer enutebliven svensk tillverkning av torrbatterier vid torrbaiterifabriken iÄngelholm vara för arméns och överstyrelsens för ekonomiskt försvar (ÖEF)behov, och om vikten av en inhemsk produktion är så beiydande atl han är bereddatt vidtaga åtgärder för au behålla den inom landet. Frågan har överiämnatslill mig för besvarande. MajaBäckström har frågat mig om jag är underrättad om situationen vid AB Tudor ochvilka åtgärder regeringen vill vidtaga för att trygga denna för vår beredskapviktiga tillverkning inom landet. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Försörjningenmed batterier i en krissituation har stor betydelse för försvarsmakten. Motbakgrund av att den svenska torrbatteriproduktionen har minskat under senare äroch all vanliga batterier, t. ex. för slavficklampor och transistorapparater,inte längre tillverkas inom landet har försvarsmakten tvingats vidta särskildaåtgärder Således har man 1. ex. så långt möjligl övergått till användning avladdningsbara ackumulatorer. Den tekniska utvecklingen på balteriområdel harvidare medfört att nya batterityper, s. k. Alkaline- och Litiumbatterier,införts i försvarsmakten. Dessa batterier, som inte tillverkas inom landet, harhög kapacitet och god lagringsbesländig-hel. Förutomförsvarsmakten har även andra toialförsvarsfunktioner, som t. ex.civilförsvaret och transportväsendet, behov av lorrbatterier i en kris. Detstörsta behovet torde dock finnas hos civilbefolkningen i en krigssituationvid störningar i eldistributionen. Med hänsyn till betydelsen av att samhällsinformationenkan fungera i elt sådant läge är del angeläget atl behovet av lorrbatterier förtransistorapparater kan tillgodoses. ÖEF:s beredskapsåtgärder i form avberedskapslagring av färdiga lorrbatterier, maskiner i malpåse och insatsvarorför baiteriproduktion, har baserats härpå. ABTudor, som är landets enda tillverkare av torrbatterier, ägs av den danskaHellesenkoncernen. Mot bakgrund av atl koncernen f n. har ekonomiskasvårigheter har företagsledningen vid Tudor inlett MBL-förhandlingarmed de fackliga organisationerna vid fabriken i om en ändradinriktning av verksamheten. Olika alternativ diskuteras, varvid vissa innebärväsentligt minskad sysselsättning. Det är ännu för tidigt atl uttala sig omvart dessa förhandlingar kan leda. Mot bakgrund av att produktion i fred är ettav olika medel alt upprätthålla försörjningsberedskapen på torrbatteriområdetkommerjag, närmast genom ÖEF, att hälla mig underrättad om den fortsallautvecklingen vid AB Tudor i . ULLAEKELUND (c): Jag lackarhandelsministern för svaret pä min fråga. Avsvaret framgår att inhemsk tillverkning av torrbatterier, sådan som förekommervid Tudorfabriken i , är av stor betydelse för viktiga delar av vårtsamhälle. Det gäller försvar och civilförsvar, men det gäller också SJ ochcivilbefolkningen. Jag har ställt min fråga mot bakgrund av att vi behöver entryggad beredskap på alla områden, alltså också på delta, men även mol den bakgrundenall det är vikligt att vi i värt land bevarar tillverkningen av alla de delarsom kan hänföras till såväl försvarsverksamhel som civil verksamhet i fred ochkrig. Inte minsl viktig som bakgrund för min fråga är naturiiglvis ocksåsysselsättningen på den akluella orten, som är min hemort. Vidförhandlingarna har del sagts att man antingen kommer att starkt skära nedproduktionen eller att lägga ned den, och man har därvid angivit olikalidsmarginaler. Frän försvarels materielverk framhåller man att det nog är braatt lägga maskiner i malpåse och att ha färdiga batterier på lager, men denskickliga arbetskraft som skulle kunna gå föriorad kan man inte så lättersätta. Handelsministern säger i slutet av sitt svar atthan skall följa frågan genom ÖEF, och det är tacknämligt. Jag skulle ianslutning lill del vilja ställa en konkret följdfråga: Räknar handelsministernmed att det finns någon möjlighet att påverka utvecklingen och deförhandlingar som pågår inom Tudor? Jag ber att få tacka handelsministern för svaret. Vi vet attkonkurrensen på batterimarknaden är mycket hård och att utvecklingen gårsnabbt. Vissa batterityper håller på att föråldras och gå tillbaka. Men vi ärnog litet till mans besvikna över atl man inte har lyckats följa med iutvecklingen och anpassa produkterna och produktionen till framlidens behov. harman undersökt möjligheterna att tillverka alternativa produkter om marknadenskulle förändras. Mankan tycka atl torrbatlerifabrikens öde egentligen är någonting mycketobetydligt, men jag anser att det är oerhört viktig del av någonting myckelstörre. Det är ingen nyhet att multinationella företag lägger ned enheter iSverige. Multijätten köper ett väl etablerat och med sitt inregistreradefirmanamn välkänt förelag, för att senare få ekonomisk räntabilitet och vinningav detsamma. Omenheten i har varit lönsam styrs den fort via multijätten atl bli olönsam,och så är del bara att låsa dörren. På det sättet styrs då produktionen ut urSverige. Som orsak anges myckel ofta våra lagar och våra löner, de anställdassjukfrånvaro, semester m. m. Sedan jämför man med förhållandena i andra länderoch menar sig komma fram till elt lägre kostnadsläge för utlandet. Detta ärenligt mitt förmenande en oriktig jämförelse. Menjag vill gärna fråga handelsministern hurdet blir i framtidens . Har maninte på regeringshåll varil i för god tro beträffande multijätlarna? Sker detinte en urholkning av den svenska industrin? Hur skulle det vara med ensträngare kontroll från statsmakternas sida när multinationella företag köperupp svenskregistrerade företag? Vore del inte vällovligt om del kundeåstadkommas internationella beslämmelser med tvingande normer och regler för demultinationella företagen? Borde man inte ha en hård kontroll och uppsikt överde multinationella företagens effekt på industrins struktur och på den socialaoch ekonomiska utvecklingen? , borde man inte ha ell internationelltorgan med verkställande makl och med effektivt fackligt inflytande? Deltaär onekligen tankar som man fär när man ställs inför de allt fler och störrevarsel som multijältarna skapar. Kan jag fl svar och synpunkter pä de härfrågorna ärjag naturiigtvis mycket lacksam. Handelsministern : Herr talman! Till villjag säga att om hon villha svar på de frågor som hon ställde, får hon väl framställa en interpellationsom handlar om multinationella företag i stället för atl ställa en fråga tillhandelsministern om försörjningsberedskapen när det gäller batterier. Jag serdet som hell olika frågor. Det kan finnas ett visst samband mellan de tväfrågorna, om det, som tror, är så i det här speciella fallet attdet har kommil in ell multinationellt förelag, som sedan helt oansvarigt läggerned sin produktion. Jag föreslår all stannar kvar tills jagbesvarar nästa fråga, om Ceaverken som ägs av , för au MajaBäckström skall få klart för sig att världen är något mera komplicerad än vadsom kan framgå av det inlägg som hon gjorde. TillUlla villjag säga att försörjningsberedskapen kan tryggas på olikasätt. Man är tvungen au använda olika sätt av den enkla anledningen au vi juinte tillverkar allting i del här landet. Man måsle lagraoch vi har också ellomfattande lagringsprogram inom ramen för del ekonomiska försvaret. Här äroljan den största produkten. Men på de områden där det är möjligt är del 10 protokoll 1979/80:39-40 0/77bibehållande av Ceaverken som svenskägt företag bra att i ställetupprätthålla en levande produktion, eftersom då även andra syften än de rentberedskapsmässiga kan fyllas. På en del områden blir det emellertid sä dyrt , om man går den vägen, inkräktar pä våra möjligheter alt ha ell balanseratekonomiskt försvar. Del är dä som man får pröva sig fram meden kombination. Detärsjälvklart attjag i det härspeciella fallet hoppas att del skall vara möjligtatl upprätthålla en så stor produktion som möjligt, även om del faktiskt redani dag är sä, atl AB Tudor inte tillverkar batterier över hela registret, varförman under alla omständigheter är tvungen atl ha en produktion. Det återstår attse om ÖEF i del här sammanhanget kan följa utvecklingen och komma med förslagom eventuella ålgärder, om det över huvud laget är realistiskt från statenssynpunkt. MAJABÄCKSTRÖM (s): Jag vill bara påpeka atl anledningen lill Tudors problem ligger bl. a.i jusl alt det är ett multinationellt förelag och del handlande som följer avdel. Jag lycker att det är en ganska central fråga. HandelsministernSTAFFAN : Herr lalman! Får jag då ställa frågan: Menar all aktiebolaget problem ligger i atl det är ettstatsägt företag? Överläggningen varhärmed avslutad. § 17 Om bibehållande avCeaverken som svenskägt företag Handelsministern erhöllordet för au besvara A/0/-Z./S Löötvs (s) anmälda fråga,1979/80:158, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd att biträda vissaföreslagna ålgärder syftande lill alt säkerställa Ceaverkens fortbestånd ochutveckling som svenskägt förelag och därmed bevara såväl sysselsättning somförsörjning med röntgenfilm och fotosätlningspapper. Jagbesvarar frågan närmast frän försörjningsberedskapspolitiska utgångspunkter. Ceaverkeni tillverkar i första hand medicinsk rönlgenfilm och därutöver bl. Företaget är den ende tillverkaren i av sådanaprodukter. Företaget fyller därigenom en viktig uppgift i totalförsvaret då detgäller alt tillgodose försörjningen med dessa produkter i avspärrnings- ochkrigssituationer. Ceaverkenhar ca 230 anställda, varav 160 i . Ceaverken ägs av har under senare är mött fiera olika problem. a. har man mötthärd konkurrens från flera stora internationella företag. Det har varil svårtför elt relativt litet förelag som Ceaverken atl hävda sig prismässigt. Sedanår 1974 har företaget gått med beiydande förluster. År1978 inledde Statsföretag förhandlingar om försäljning av Ceaverken lill ettutländskt företag. Dessa förhandlingar avbröts emellertid i början av år 1979.Därefter upptogs förhandlingar mellan överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) och Statsföretag för atl man skulle söka fl lill stånd en överenskommelseatt upprätthålla tillverkningen av beredskapsskäl. Förhandlingarna ledde tillatl ÖEF tecknade ett preliminärt avtal med Ceaverken omupprätthållande av viss produktion och/eller produktionskapacitet beträffanderöntgenfilm, fotosätlningspapper och grafisk film. Avtalet innebär atl ÖEFunder skall stödja verksamheten med ell belopp av totalt 40milj. kr., delvis i form av avskrivningslån för investeringar. Avtalet har avÖEF underställts regeringen för godkännande. Regeringenär emellertid inte beredd alt nu godkänna det preliminära avtal som föreligger.Anledningen är bl. a. det ansträngda statsfinansiella lägel, som gör delnödvändigi alt noga pröva nya åtaganden inom försörjningsberedskapen. Ettgodkännande av avtalet skulle innebära att en stor del av de resurser som kanavsättas inom del ekonomiska försvaret binds upp i ett enda projekt. Regeringenhar därför uppdragit åt ÖEF att - tillsammans med övriga berörda myndigheier -skyndsamt göra en kompletterande ulredning som belyser olika alternativamöjligheter all tillgodose beredskapsbehovet av röntgenfilm,fotosätlningspapper och grafisk film. Parallellthärmed är del nödvändigt -att i diskussion med Statsföretag undersöka i vad måndel finns förutsättningar atl lill rimligare kostnader fortsätta driften vidCeaverken. För alla parter är det angelägel att den osäkerhet som råder säsnart som möjligt kan undanröjas. Ombibehållande av Ceaverken som svenskägt företag Jag ber atl fl tacka handelsm.inistern för all han svarat pä min fråga. Låtmig börja med alt konstatera atl Ceaverken i är landels endatillverkare av rönlgenfilm och fotosätlningspapper. Förelaget sysselsätter omkring 200 personer och är därmed, näst efter de offentliga arbetsgivarnai kommunen, , P 10 och kommunen själv, en av de störstaarbetsgivarna. Ett förelag av den storleksordningen är betydelsefullt för varjekommun, men fören kommun av sloriek ärdet av alldeles avgörandebetydelse. Jag behöver väl inte påpeka atl ligger i , och altSörmland som helhet har ett minsl sagt bekymmersamt sysselsättningsläge - menjag gör det ändå. Närfrågan om Ceaverken har behandlats i har det sketl motbakgmnd av alt Statsföretag och tidigare borgeriiga regeringar har haft planerpå att sälja ut företaget till ett multinationellt företag. Naturligtvis harfarhågorna för sysselsättningen då varil ett av skälen till det fackliga ochpolitiska agerande som har förekommit emot en sådan försäljning. Ettytteriigare, mycket starkt skäl för att inte avhända sig Ceaverken somsvenskägt förelag har varit försörjningsberedskapen. Tillgängen lill röntgenfilmför sjukvården och fotosätlningspapper för tidningar och allmän informationmåsle ses som livsviktig vid en eventuell avspärrning. ömbibehållande av Ceaverken som svenskägt företag Överstyrelsenför ekonomiskt försvar har också ansett - och anser fortfarande - att enproduktion inom landet av dessa varor är av stor betydelse. Såsent som kunde näringsutskottet i ett betänkande konstatera attöverstyrelsen för ekonomiskt försvar hade tecknat ett avtal med företaget pådet sätt som handelsministern har refererat i sitt svar. Därmed skulle detomedelbara hotel mol sysselsättningen på Ceaverken vara avvärjt ochberedskapsförsörjningen tryggad. Mennu - inte ens efter det att näringsutskottet gjorde dettakonstaterande - får vi se tidningsuppgifter som tyder på att regeringenifrågasätter avtalet. Detta föranledde min fråga till handelsministern. Jaghade naturiigtvis hoppats att handelsministern i sitt svar skulle ge ett klartbesked om att de farhågor som tidningsuppgifterna gett upphov till ärobefogade. Men så har alltså inte skett. Regeringen säger här att man vill göraytteriigare utredningar. Jaghar svårt alt förstå varför ytteriigare utredningar skulle behövas och vad mani så fall skulle utreda. Ingenting nytt har ju tillkommit sedan i våras.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har samma inställning när det gällervikten av försörjningsberedskap för röntgenfilm och fotosätlningspapper. Det ärinte särskilt slora pengar det handlar om för all trygga sysselsättningen ochför alt bibehålla forsknings- och utvecklingskapacitet på detta område.Ytterligare utredande och därmed osäkerhet om företagets framtid skulle baraförsvåra företagets marknadsföring av sina produkter, för att inte tala om hurdet skulle upplevas av de anställda. De hade nu andats ut och hoppats på denhär chansen till rekonstruktion som näringsutskottetförutsatte och som ingick i avtalet. Då flr man förslå fackföreningsordförandensom i tidningen utbrister: "Det här känns som en totalöverkörning." Jagmåste fråga handelsministern, nu när de anställda åter håller andan: Hur längeskall de hällas på sträckbänken? Jag kan inte förstå alt det efter ett halvårskulle finnas så starka skäl för att inte godkänna delta avtal. Vore det intebättre atl redan nu låta företaget få dessa pengar och göra en rekonstruktion?Jag ifrågasätter också att det skulle vara "en stor del" av deresurser som kan avsättas inom det ekonomiska försvaret, som handelsministernsäger i sitt svar. Finns det verkligen skäl för ytteriigare utredningar? Handelsministern : Herr talman! Jag kan i viss mån förstå att ärmissbelåten med svaret. Även jag skulle gärna ha velat ge ett bättre svar urden synpunkten att det är bra om man har största möjliga försörjningsberedskappå det här området. Det är bra om man dessutom kan trygga sysselsättningen. Attdet ändå här fordras ytterligare eftertanke beror helt enkelt på alt det visarsig, när man studerar denna situation och det preliminära avtal som ÖEF haringått, att en oerhört hög kostnad är förenad med detta projekt. Ur ettbegränsat anslag för det ekononomiska försvaret skulle det ta en stor bit. Harman ansvarei, behöver man fundera även på konsekvenserna. Om jag tar 40 milj. kr.och lägger pä delta projekt, så är det 40 milj. kr. mindre någon annanstans idet ekonomiska försvaret. Det är alltså den typen av överväganden som ledertill alt man här kan ge ett svar som ur de speciella - och berättigade -synpunkter som anför kan förefalla mindre tillfredsställande. Dåär frågan: Vad kan man vinna för ytterligare insikter genom en förnyadgranskning av detta projekt? Något som man kan fundera på är varför Ceaverkenhar en så pass låg marknadsandel här i . Om jag nu kommer ihåg siffrornarätl, kommer mindre än en fjärdedel av all den rönlgenfilm som används i landetfrån Ceaverken. Den tidningsmateriel som Ceaverken gör har en väldigt litenmarknadsandel. Även om jag naturligtvis här inte är förelagsexperl, lyckerjagall det borde finnas förutsättningar atl öka dessa marknadsandelar. Det är ensak som man kan länka pä för att försöka få en stabilare gmnd. På läng sikt,, fordras del ju att man verkligen ger en rimligt stabil grund förföretaget, sä alt man inte bara skall betala ett visst antal miljoner för attfä del hela gående under fortsatt osäkerhet . Ombibehållande av Ceaverken som svenskägt företag MAJ-LISLÖÖW (s): Handelsministern talar om 40 miljoner. Det är klart att om man slårihop allt stöd , när förelaget förväntas få andmm förrekonstmktionen, blir det den summan. Men enligt de uppgifter som jag har setthandlar det framöver om 9-10 milj. kr. , och det kan väl inte vara såstor del av de pengar som överstyrelsen för ekonomiskt försvar förfogar över idel här avseendet. Handelsministernfrågar varför Ceaverken har sä låg marknadsandel. Elt skäl lill det kan varaall de andra förelagen -de multinationella företag som ulifrån konkurrerar medCeaverken om produkterna - dumpar priserna, vilket i sin tur betyder alt baradet faktum att Ceaverken finns och tillverkar röntgenfilm här i landet lederlill att priserna hålls nere och all landstingen tjänar många miljoner om åretpå det när de skall köpa rönlgenfilm. Jag lycker ändå inte atl det finns starka skäl föratl sä snart - mindre än elt halvår efter det all avtalet tecknats -ifrågasätta avtalet. Handelsministern : Herr talman! Jag vill bara göra del tillägget att även jaghar hört uppgifter om vad man kan kalla för dumping. Det tål att undersökas.Det har också sagts mig alt de granskningar som har gjorts visar attdet finns en förhållandevis svag gmnd för denna typ av påstående. Men det kansom sagt finnas skäl alt se efter om konkurrensläget för Ceaverken ärsnedvridet av sådana skäl. Sedanhar talat om en rekonstmktion av förelaget. Vad som är någotoroande är att del vid den typ av avtal som här har diskuterats mindre är frågaom rekonstmktion, om atl se lill att grunden blir stabil och hållbar även ifortsättningen - det ärju det som både och jag skulle Riksdagensprotokoll 1979/80:390 ömbibehållande av Ceaverken som svenskägt företag önska atl del blev - ulanmera är fråga om ren föriustläckning. Det är bekymmersamt med tanke på atlpengarna måste tas från andra häll i försörjningsberedskapen. Riksdagenfattade, herrlalman, myckel långtgående beslut om försörjningsberedskap, t.ex. på tekoområdel, som tar stora resurser i anspråk av de knappa tillgångarsom finns. MAJ-LISLÖÖW (s): Vi kommer förmodligen inte att bli överens i den här frågan, så det ärväl inte särskilt stor idé att fortsätta debatten. Fårjag bara säga att Jag så sent som har träffat företagsledningen, sombedömer att det finns goda förutsättningar för en rekonstmktion av företaget,om man bara flr arbeta efter de riktlinjer som drogs upp när man slöt avtaletmed överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Låtmig understryka atl om det nu- mot vad jag skulle önska-blir enutredning i stället för ett beslut om atl avtalet skall träda i kraft, bör denarbeta mycket snabbt, så att inte rekonstruktionsarbetet försvåras genom atlförelagel fär ytterligare svårigheter med sin marknadsföring osv. HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Det är kanske så atl vi ur vissasynvinklar inte kan bli överens, men jag lycker ändå all vi förenas i en starkgemensam strävan efter den stabila grund som behövs för att vi pä bästa möjligasätt skall klara försörjningsberedskapen på de här vikliga områdena genomfortsatt produktion. Jagkan försäkra alt jag är besjälad av en stark sådan önskan, somkommer atl genomsyra de ansträngningar som vi gör. Som Jag sade mot slutet avmitt första svar skall den kompletterande utredningen göras så skyndsamt sommöjligt med hänsyn till del bekymmersamma lägel. MAJ-LISLÖÖW (s): Får Jag lacka handelsministern speciellt för det sista svarel.Det varskönt alt höra atl han är besjälad av den här ambitionen . Jag hoppas att detskall leda till ett snabbt beslul i den här frågan. Överiäggningen varhärmed avslutad. § 18 Anmäldes ochbordlades 1979/80:124 av . med anledning av propositionen 1979/ 80:56 med förslag till lagom jämställdhet mellan kvinnor och män i 1979/80:125 av m. fl. med anledning av propositionen 1979/80:54 omförsöksverksamhet med lokala organ för specialreglerad förvaltningi kommunerna 1979/80:126 av m.fl med anledning av propositionen 1979/80:57 om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. §19 Anmälan av interpellationer Torsdagenden Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kam- 29november 1979 markansliet 1979/80:87av (vpk) lill industriministern om sysselsättningen iJämtlands län: Den regionala krisen i leder lill enfortgående utarmning. I länets ytterområden är nu ålderssammansättningen sådanatt barnens och ungdomens andel kraftigt minskal. Födelsenettot är myckelnegativt i hela länet och katastrofall i vissa ytterområden. Underiaget förskolor och annan service är sviktande och raseras vid enfortsatt trend i samma riktning. Länethar den lägsta förvärvsgraden i riket vad gäller män och bland de lägsta vadgäller kvinnor. situation anses vara bättre än andra kommuners, meninte ens där når förvärvsfrekvensen för män upp till riksnivå. I övriga länetär förvärvsfrekvensen betydligt under riksgenomsnittet. Avståndet till dennanivå är för män 12 96 och för kvinnoromkring .