prot · G30968 · 1979-12-31 00:00:00 — Men man har sagt; Låt oss få 12månader för att ordentligt se hur lågtrafiksatsningen har slagit, så att viinle stör trafikrytmen under detta år! Jag tycker all det är en riktigbedömning. Av detta följer också att det kanske finns förutsättningar för enmer positiv bedömning av sådana hår ärenden när det året har gått till ända-men därom vill jag av förklarliga skäl inle säga någonting . Slutligen vill jag framhålla alt det faktiskt finns niotåg mellan och - och anslutning till Karlskoga.Under helgerna finns det sex tåg . Så nog finns det möjlighet all med bekväma förbindelseroch ta sig till , om man vil! Någon fara förkommunikationerna är det inte. Om rätten att bedriva beställningstrafik med buss PER (vpk): Det kanske verkar litet säreget förkommunikationsministern - sotn ju är moderat - att jag som vpk-are tar uppproblem som rör småföretagare. Men det är faktiskt så att vi - i varje fall jag- både före och efter val försvarar självverksamma småföretagare, som det rörsig om i del här fallet. Jag tycker också att tillstånd för den här aktuellebussägaren endast har en marginell inverkan på GDG:s busstrafik. Vad som störtGDG kanske är att den enskilde bussägaren har kört veckoslutstrafik till ettlägre pris än vad GDG ansett sig kunna göra. Han har också tillmötesgåtttrafikanterna på elt mycket serviceinriktat sätt, och han var uppskattad avortsbefolkningen. Detta återspeglas också i den namninsamling som jag nämndetidigare. I kommunikationsministerns andra inlägg tycker jag migkunna spåra en mera positiv attityd. Om bussägaren kommer in med en ny ansökannär man vunnit 12 månaders erfarenhet av lågpriset, kan det hända att dennaansökan möts av en mera positiv attityd från myndigheternas sida. Jag vill bara ge Per en mycketkort inblick i kapitalismens förlovade värld. Det är nämligen så all harbefordringsplikt i hela det här landet. Då förekommer del alt de som inte harnågon befordringsplikt mycket gärna kör pä de allra bästa bitarna, där delfinns mesl passagerare, och pade tider då de flesta passagerarna vill åka. Dåkan man göra sig mycket stora förtjänster, delvis på bekostnad av statensjärnvägar, som ju sedan skall köra även då det är lågtrafik. Del finns alla skäl alt varaförsiktig vid dessa avvägningar. Även om ett bussföretag bara har en marginellbetydelse, så finns det tiotusentals bussförelag som gärna vill köra på debästa sträckorna runt om i landet under de lämpligaste tiderna. Vi får alltsåvara något litet försiktiga. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Om SJ:s godsterminaler Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:238, och anförde; har frågat mig vilka kriterierjag anser all en tiitorl - ulan direkt personförande tåglinjer- skall uppfyllaför titt få behålla SJ-terminalens servicefunktioner. Svaret på frågan om det skall finnas en SJ-terminal ellerinle på en ort beror på godsvolymen och omfattningen av biljettförsäljningen. Jag ber alt fä tacka statsrådet försvaret, som var kort och konkret. Del var ett s. k. rakt svar. Men jag tyckeratt svaret iindå inrymmer en kanske något felaktig slutsats.Kornrnuniktilionsminislern säger nämligen all godsvolymen och omfattningen avbiljettförsäljningen skall vara avgörande. Av inarknadstnässiga skäl bordekunna krävas att man bedömer om del finns underlag för ett bibehållande avSJ-lerminaler på platser där godsvolym och övriga servicetjänster finns itillräcklig omfattning. Tyvärr måste jag konstatera att SJ i ett aktuellt fallinle gjort någon sådan bedömning. Genom en negaliv och centraliseradmarknadsföring har man i stället velat skapa underlag för beslut orn all denhär servicen skall las borl. 1 samband nred att persontrafiken lades ned påvissa bandelar gtrranlerades befolkningen likvärdiga bussförbindelser. Manskulle också få behålla sin SJ-service. Men motiverar SJ sill handlande medall del intriitt en ny situation med busstrafik i länet över s. k. länsbolag -del är tilltså inte sorn tas i tjänst. Därmed saknar rnan alltså dethär underlaget. Jag tycker att SJ med någon form avmarknadsföring skulle ha kunnat behålla den hår servicen på orter som är likastirrkt industrialiserade sorn t. ex. min hemort och som är sä pass beroende avalt lågförbindelser finns. Jag har närmast ställt min fråga just därför att jagvelat uppmärksamma kommunikationsministern på all vi inte skall behövaacceptera sådana tendenser, i synnerhet som vi nu har så stora ambitioner påandra håll när del gäller all bygga ut och trygga kollektivtrafiken. I har biljetlexpedilören sålt igenomsnitt sex biljetter per dag, och det är inte myckel för den som vill göraett jobb. Styckegodset kommer alt köras direkt till eller från kunderna ellerlas om hand av elt ombud i det gamla stationshusets lokaler. Bussgods ochexpressgods kommer alt kunna lämnas in eller hämtas ut hos ett godsombtid. Manfår alltså en fullgod service i detta avseende. Vill man dessutom köpabiljetter kan man göra delta genom att beställa i , där de flestahittills har köpt sina biljetter, och sedan fä dem sig tillsända perpostförskott. Tyvärr ärdel nog sä här i livet att man måste acceptera att man inte alltid kan krävaen service av det slag sorn efterlyser om rnan rru ändå Nr 68 på annat sätt kan fä fullgod service. Det kan ju inle varameningsfullt med ett den arbete därdel finns så litet alt göra när del finns andra arbelen där man har mycket alt göra och där rnan dessutom frågar eflerpersonal. Jag vill inte gärna diskutera enenskild tjänstemans jobb. Han gör säkert det som honom åläggs. Ett sådantresonemang ligger så att säga litet vid sidan om själva sakfrågan. Men vad somhär är centralt är i och för sig inte förhållandena i ulanförhållandena över huvud taget - om inte har något ansvar nårdel gäller att upprätthålla en viss service i en kommun på 18 000 invånare -och själva tätorten omfattar 14 000 invånare. Jag tycker inte attden servicegrad vi nu har överensstämmer med den målsättning sorn vi hade här iriksdagen när vi tog beslutet om en kollektivtrafik och en trafikpolitik sornskall vara närmare människorna. Del var ju vad vi syftade till. Med nuvarandepolitik kommer vi i stället längre borl från människorna. Jag måste tyvärr fråga: På vilket område ärdel som man nu inte får service? Är del när det gäller styckegodset, där manhar fritt tillträde till den gamla lokalen? Är det när del gäller buss- ochexpressgods, som skall lämnas in till och lämnas ut frän elt godsombud? Ellerär det fråga om försäljningen av biljetter, vilka ju kan beställas antingen iHallstahammar mot postförskott från eller vilka de som bor i själva kan köpa på dessa orter? Gäller det de i genomsnitt sex biljetterper dag som har sålts? Jag vill ha ett konkret svar på frågan vilkaserviceinskränkningar sotn avses. I och för sig kan man nog tycka att ett enlreprenadförslagnär det gäller godset är någorlunda tillfredsställande. Låt mig åtminstoneslippa göra en bedömning på den punkten till dess alt vi har prövat delalternativet. Jag har dock all anledning att tro att det kommer att fungera.Närmast är det faktiskt biljettförsäljningen sorn jag syftar pä. Jag tycker dock inte alt statsrådet skall lägga sä storvikt vid nuvarande biljettåtgång utan i stället ta sig en funderare över hurdet kan komma sig att SJ har en sä dålig marknadsföring att människorna sökersig någon annanstans för alt köpa dessa biljetter. Den lokala industrin köpersina biljetter kollektivt från , kommunen likaså. Egentligen är del en statistisk fråga hur man skall gåtill väga. Men jag tycker ändå all frågan om servicegraden är viktig. Låt oss,eftersom en lokal nu har ställts till förfogande, åtminstone vara överens omatt bygga ut servicen i , så att kommunen kan behålla någon form avservice på OmSSAB:s transporter av stål och järn Också där har man endast en man som sköter servicen. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Om transporter av stål och järn Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:246, och anförde; har frågat mig om jag övervägernågra åtgärder för att hindra överförande av järn- och slällransporter mellanLuleå och från båt till järnväg. Enligt vad jag har erfarit är det inte i det fall som RuneTorwald åsyftar fråga om någon överföring av transporter från båt till järnväg,SJ har erbjudits lämna offert till () för helt nyatransporter. har beslutat om de regler som styr SJ:s agerande. Verketskall, på lika villkor och inom de ramar som samhället dragit upp, konkurreramed andra transportföretag. Jag varken kan eller vill ingripa i deförhandlingar om ;s nya transporter som kommer att upptas. Jag har vidare erfarit att järnvägstransporter i dettafall inle stöter på några kapacitetsproblem. Jag ber först att få tacka statsrådet för svaret på minfråga. I svaret hävdas ju alt del inte skulle röra sig om något överförande avtransporter frän båt till järnväg, utan att det skulle vara fråga om helt nyatransporter. De informationer jag fått har inte pekat i den riktningen, men jaghar å andra sidan inte tillräckligt säkra informationer för alt ha någotunderlag för elt gendrivande av statsrådets uppgifter. Men jag är ändå en smulaskeptisk till påståendet att det skulle röra sig om helt nya transporter, utankonsekvenser för de kvantiteter av stål och järn som sjöbefordras, speciellti nuvarande läge med ett lågt utnyttjande av både NJ A:s och . Avslutningsvis vill jag bara säga att jaghoppas att vi trots allt är eniga om all i all möjlig mån utnyttjasjötransporter, eftersom dessa i normala fall är de mest energisnåla. Jag delar helt uppfattning iden delen. Ingen av oss kan svåra på vad som är rätt i de uppgifter som vi harfalt, men enligt de besked jag har fåll från har man inte alls någratransporter mellan och med båt eller järnväg. Därför skulle detknappast kunna vara tal om någon överföring av sådana transporter. Men osvuretär bäst -ingen av oss har haft tillfälle att på platsen kontrollera hur detligger till. Självfalletskall man dock försöka använda sjötransporter i alla de sammanhang där dessa ärenergisnältrsl. Men i många fall är även järnvägen energisnål, och därförförsöker vi också se till all många transporter genomförs via järnväg. RUNETORWALD (c); Jag skall inte förianga debatten myckel. Jagvill bara säga an del är möjligt att , i den nya sits förelaget har, nuplötsligt får överta en del av del gods sorn NJA har transporterat. Det kanalltså vara sant, som säger, att det förelaget inte hirft någrasjötransporter, rnen all i övertar gods som förut av NJA harskickals per bål. Jag vet inte hur det förhåller sig ined det. Jag är ändå tacksam för att statsrådet framhållit all handelar min uppfattning att man i alla de fall där del är möjligt bör övervägasjötransporter. Om förbäUrad trafiksäkerhet i sjöfarlederna till Överläggningen var härmed avslutad. §12 Om förbättrad trafiksäkerhet i sjöfarlederna till Kommunikationsministern erhöll ordet för anbesvara () anmälda fråga, 1979/80:247, ochanförde: har med hänvisning tillolycksstatistik och vissa kostnadsuppgifter frågat mig vilka åtgärder somövervägs för att snabbt få till stånd åtgärder, som förbättrar trafiksäkerheteni farlederna till och frän hamn. När del gäller trafiksäkerheten i farlederna till Göteborgpågår på uppdrag av och hamn en särskild utredning ominrättande av en gemensam trafikcentral under hamnens huvudmannaskap och ensammanslagning av hamn- och sjölotsningen med som huvudman. Enligt vad jag erfarit kommer utredningsresultatet altläggas fram . och jag får då tillfälle alt ta närmare del av det.Kostnaderna i sammanhanget kommer naturligtvis att bli beroende av bl. a.omfattningen av den tekniska utrustning som kan anses behövlig från främstsäkerhetssynpunkt. Det torde dock med största säkerhet komma all röra sig ornbelopp av en helt annan storleksordning än de relativt blygsamma summor somRune nämner i sin fråga. Jag anser att en trafikcentral i en livligt trafikeradfarled som är en framkomlig väg att öka sjösäkerheten. Direktaåtgärder i farleden som 1. ex. borlsprängning av vissa grund har också ensäkerhetshöjande effekt. De har också, vill jag tillägga, den fördelen all deinle medför några framlida driftkostnader. Dessa bådaåtgärder bör enligt min mening ses i ett sammanhang. Om förbättrad trafiksäkerhet i sjöfarlederna till utredningsförslagetföreligger finns också underlag för att föreslå lämpliga åtgärder och gå tillbeslut. Jag ber att få tacka statsrådet även för detta svar. Delkanske kräver en något rner utvecklad framställning från min sida. Anledningen till att jag ställde denna fråga är att delsedan 1973 har inträffat 22 grundstötningar och 8 kollisioner i de aktuellafarledertra. Egentligen är det nu 23 grundstötningar, eftersom ett fartyg eflerdet all jag hade skrivit frågan lyckades gå på grund för inomloppet av . En del av dessa tillbud har faktiskt krävt människoliv. Detär därför märkligt all det skall behöva ta så innan någonting görs. , i nr 49, redovisadeshur man med hjälp av ett skulle kunna förbättra enfarleds övervakning, t. ex . Och jag vet alt just detta system skullevara till stor fördel, om det kunde utnyttjas vid irafikövervakningen iGöteborgs hamn. Statsrådet säger nu att det väntas ett förslagför alt förbättra trafiksäkerheten i farlederna till men allkostnaderna skulle bli myckel större än vad jag har antytt. Jag var närmast uteefter de kostnader som själva trafikövervakningen skulle kräva. Jag är medvetenorn att det kanske rör sig om 15 milj. kr. utöver vad jag har anfört, omgrunden skall sprängas bort. Men jag vill notera all del naturligtvis ärvärdefullt om grunden verkligen sprängs borl. Å andra sidan får inte detundanskymma det faktum att det, även om grunden är kvar , är tillstor fördel om vi har en irafikledning som fungerar. Jag är övertygad onr att en hel del av de missgrepp somhar skett och som har lett till några av grundstölningarna skulle ha kunnatundvikas, om marr hade haft dessa hjälpmedel till sill förfogande. Enligt deinformationer jag har fäll har missgreppen bl, a, bestått i att någon, på grundav stress på bryggan, tillfälligt glömt bort sig. Och under en minut förflyttarsig ett fartyg ganska långt. Ett sådant här övervakningssystem skulle då halett till en reaktion från Irafikledningen, som snabbi hade sagt ifrån: Nukrävs en korrigering. Ni ligger på fel kurs osv. Jag har med detta bara velat understrykaviklen av alt vi får en lösning på dessa problem, och jaghoppas all statsrådet vidtar de åtgärder som han i svaret har utlovat. Jag fick av där just de två senaste grundstölningarna diskuterades. Jag erhöll dåen lista på alla de grundstötningar som har skett i infarten till -och det är mänga, alltför många. Låt oss säga att det - jag tror nämligen att rätt - kostar ca 15 milj. kr. att spränga bort dessa grund. Med hänsyntill den livliga trafiken och del antal olyckor som har skett är del rimligtall grunden las Detfinns knappast någon vägsträcka i landet med en sä omfattande Nr 68 trafik därman skulle ha haft kvar sä många irafikfaror som del finns på vägen den in tillGöteborgs hamn. Sorn jagsade förut tycker jag alt en borlsprängning har den fördelen alt den intedrar några framtida driftkostnader- man höjer säkerheten en gäng Om åtgärder med för alla. Med delta har jag velat antyda alt jag i varje fall är positiv tillalt nran anledning av in försöker ta bort de allra värsta knallarna vid infarten till . Sedan dragning av tåg- skall vi se hur trafikövervakningen skall kunna arrangeras. I den frågan har förbindelser man litet olika uppfattningar i och på , delvis på grund av all man har rätt olika intressen, Jag vill bara ta tillfället i akt alt uttrycka min storatillfredsställelse över den komplettering av svaret som statsrådet här gav. Jagdelar helt statsrådets uppfattning, och jag hoppas att vi får en snabb lösningbåde när det gäller borlsprängning av grunden och när del gäller trafikövervakningeni hamnområde. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Om åtgärder med anledning av indragning avtågförbindelser Kommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1979/80:250, och anförde: har frågat rnig hur jagprincipiellt ser på de problem som uppstår då rnan icke insätter en nybussförbindelse som ersättning för en indragen tågförbindelse och vilkaåtgärder jag är beredd all vidta för all underlätta en positiv lösning av desålunda uppkonrna problemen. Ansvaret för lokal trafikförsörjning ligger på kommuneneller på trafikhuvudmannen i de län där sådan finns. Aktualiseras indragning aven lokal tågförbindelse skall kommunen resp. trafikhuvudmannen om det ansesbehövligt ändra det lokala trafikmönstret. De kan dä välja transporlrhedel medhänsyn till kostnader, energiförbrukning m, rn. Till landsbygdsirafik med busseller taxi utgår bidrag från staten. Önskar kommunen bibehålla tågförbindelsefår överläggningar härom ske tned SJ. 1 sammanhanget vill jag erinra om att SJ under senare äraktualiserat frågor om indragning av tågförbindelser i mycket begränsadomfattning. Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. För att belysa frågeställningen har jag tagit upp exempletKättilstorp. är ett mindre landsorlssamhälle i . Om åtgärder med anledning av indragning av tågförbindelser sedanfanns där mycket godti förbindelser, dä låg mellan och Jönköpingstannade . stannar inga tåg i , trotsalt flera tåg passerar . Inga bussar har salts in sorn ersättning för den indragnatågförbindelsen, och ortens befolkning är nu helt beroende av egna bilar ellertaxi. Inte minst pensionärer drabbas hårt av denna isolering. Mot bakgrund av dagens energiförsörjningssitualion frågarsig inånga människor hur staten kan medverka till en dylik utveckling. Närförbindelserna med de allmänna kommunikationerna blir sämre tvingas rnan iökad utsträckning använda personbil. Det exempel som jag har redovisat i minfråga är såvitt jag kan förstå inte någon engångsföreteelse - jag kan peka påflera orter i min valkrets. Och sannolikt är den bild jag har redovisat vanligi många andra län. Man borde rimligtvis försöka åstadkomma del motsatta, dvs.underlätta för människorna all anlita kollektivtrafiken, i en situation därolje- och bensinpriser bara stiger brant uppåt och då stat och kommuner manartill sträng hushållning med vår energi. Jagförstär av svaret att statsrådet anser alt ersättningstrafikskall sättas in. Det ar värdefullt all statsrådet gör denna opinionsyttring.Men min följdfråga är: Kan SJ göra dylika indragningar innan man förvissar sigom alt lämplig ersältningslrafik verkligen kan etableras? Fördel första ärdet pädet sättet, sorn jagsade i svaret, att SJ har gjort mycket få indragningar. När varkommunikationsminister hade han elt 60-tal ärenden sorn hade överklagats vadgäller indragning av stationer. har regeringen inte haft någon sådanfråga uppe för formell handläggning. SJ skall i god lid la kontakt med denberörda kommunen, som skall få möjlighet att säga vilken typ av Irafikslag manvill sätta in. Detta skall ske regelmässigt. För del andra vill jag i dessaenergifrågornas dagar säga all det är inte alldeles utan åtgång av energi somman bromsar och startar elt stort snälltåg med åtta vagnar. Det går åt likamycket energi för del sorn för att åka /lim i en personbil. Och man skallinte glömma att när det är myckel litet trafik startar faktiskt inle heller ettstort tåg utan energi. STENSVENSSON (m); Jag har förståelse för att man kan göra ensådan jämförelse, men vi måste också la hänsyn till de människor som berörs.Jag har här ett brev, skrivet av prosten i Yllestad, och hansäger bl. a, följande; ""Del är ju märkligt att vi här och skall hasämre kommunikationer än , dä folk hade fått järnvägen.När det talas om att folk bör åka kollektivt och använda reguljärt trafikmedelär det som ett hån i Kätlillorpsbornas öron, då här inle finns något reguljärtirafikmedel. Del ärunderligt alt ett samhälle och en bygd får isoleras på del sättet med allt vaddet innebär. Som Du kanske sett i tidningarna är skolmyndigheterna iFalköping ute efter att lägga ned skolan i . De har tydligen blivitövertygade om de stora skolenheternas välsignelser." Det har i sammanhanget påpekats att kommunen har enkompletterings-trafik, men den är helt otillräcklig för det här ändamålet, ochman är helt beroende av den planering söm SJ bedriver. Frågan kvarstår då vadSJ kan göra för att lösa problemen för de berörda människorna och för attåstadkomma en adekvat förbindelse för dem. Om fasta förbindelser över I en kommunikationsministers arbete ingår altsätta sig in i detaljer nästan utöver det rimligas gräns. Det finns en kornpletteringstrafik med taxi pä den härsträckan. 272 personer utnyttjade den under det senaste irafikårel. Det är enbeställningstrafik-den går alltså inle orn man inle har beställt den. F. n.utnyttjas av dessa turer. : Åk hem och tala om i hembygden alt kapacitet är outnyttjad! Jag hälsar kommunikationsministern välkommenall framföra exakt samma synpunkter till de berörda människorna. Jag litar på den förtjänstfulla pressen i denhär delen av landet. Överläggningen var härmed avslutad. §14 Om fasta förbindelser över Kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1979/80:259, och anförde: har frågat mig vilkaförutsättningar som jag anser del finns att få frågan om fasta förbindelseröver löst enligt den s. k. HH-leden. fattade ett beslut som innebär all enjärnvägstunnel mellan och bör byggas. har 1975års danska och svenska Öresundsdelegalioner avlämnat betänkandet Öresunds-förbindelser(SOU 1978:18). Jag utgår från all med HH-leden avser enjärnvägstunnel mellan och . Generellt sett är byggandet avfasta förbindelser över naturligtvis i stor utsträckning beroende avvilket Om fasta förbindelser över intressedet finns från dansk sida alt få till stånd sådana förbindelser. Jag har förnågra dagar sedan överlagt med min danske kollegti om Öresundsförbindelserna.1 Diinmark är man f. n. inte beredd låsa sig för en viss lösning. När del gäller järnvägstrafiken över vill jagerinra om vad har framhållit i sill yttrande över densenaste Öresundsulredningen. Kommunen förordar att den framlida godstrafiken påjärnväg till tillgodoses genom all en ny lågfärjeled inrättas mellanHelsingborg och . har i sitt yttrande framhållitatt det inle finns möjlighet att förränta den svenska andelen av kostnadernaför en järnvägstunnel mellan och . En sådan lösningförutsätter alt staten direkt går in med ca 400 milj. kr. i anläggningen.Totalt kostar en enspärsförbindelse i tunnel ca . F. n. undersöker de två ländernas järnvägsförvaltningar idetalj förulsält-ningarnti för en ny lågfärjeförbindelse. En tidigareöversiktlig utredning har visat all alternativet är realistiskt. Urslatsfinansiell synpunkt är del alt föredra framför det betydligt kostsammaretunnelbygget. Även från dansk sida tillmäter man delta alternativ ett stortintresse. Överläggningarna med måste alltså fortsätta,varvid alla allerirativ till lösning bör finnas med i bilden. Mot bakgrund härav bedömer jag att del finns godaförutsättningar all fä till stånd bättre järnvägstrafik mellan ochDanmark. ULLAEKELUND (c); Anledningen till min fråga tillkommunikationsministern var dels en pressrelease som man kunde läsa ungefär vidliden för riksdtigens början, dels de få rader i budgetpropositionen, bil. 9,där komrnunikalionsminislern talade om all han tänkte la upp överläggningarmed den danska regeringen orn fasta förbindelser över . Jag tackar för svaret på rnin fråga. Som jag har förståttoch sorn jag också senare har sett i kommuns svar harförutsättningarna ganska mycket ändrats sedan riksdtigen fattade sill beslut omen prioritering av HH-leden genom byggande av en järnvagsuinnel. Del är f. ö.ett beslut som senare, med trafikutskottets betänkande som grund, harupprepat. Jag förstår all mtin f. n. med hänsyn till de ändradeförhållandena på både dansk och svensk sida. inte minst rned avseende påekonomin, betraktar lösningen med en ny lågfärjeförbindelseHelsingborg-Köpenhamn som en bättre och rikligare lösning. Med tanke påkommunikationsministerns svtir skulle jag ändå viljti ställa en följdfråga.