prot · G309109 · 1979-12-31 00:00:00 — Låt vara att utslagningensförsta tendenser möter oss redan i skolan och i de ungas fritidsaktiviteter,men det är de vuxnas vanor som påverkar ungdomens. Därför måste åtgärder vidtaspå bred front och med både generella och individuella insatser - ettåtgärdspaket som grundar sig på våra folkrörelsers människosyn: alla människorslika värde och ansvar för varandra. En devis som jag personligen känner mycketstarkt för är: omsorg och omtanke om varandra. Detta kan bara genomföras i ettsamhälle präglat av rättvisa, solidaritet och gemenskap. Efter att ha tagit del av socialutskottets betänkandekänner man nästan att det andas en uppmaning till oss alla att verkligen gå iintensiv kamp mot alkohol- och drogbruk. Jag tycker mig kunna utläsa enutmaning till oss alla att delta i den kampen. Utmaningen riktar sig inte minstfill oss äldre men helt naturligt även till måttlighetsbrukarna./Det är dentotala konsumtionen som måste minskas. Detta kan endast ske genom att var ochen ser över sin egen konsumtion eller tar det fulla ansvaret att helt avståfrån alkohol. Jag läste för någon fid sedan ett yttrande som jag tycktemycket om och som löd; "Det räcker inte att få ungdomarna att sluta drickasprit för att skapa en positiv situation för dem." Det var bra sagt. Mångaungdomar är ensamma, saknar kontakter och känner att de har svårt att påverkasin egen situation. Det är därför positivt att kunna konstatera, atttankegångarna i utskottets förslag innebär ett accepterande av densocialdemokratiska partimotionen om insatser under rubriken . Den bygger reellt på en hemställan från de samlingslokaläganderiksorganisationerna - Folkets hus-föreningarna, bygdegårdarna ochnykterhetsrörelsens Våra gårdar - som gemensamt har utarbetat förslag tillsådana aktiviteter. synesvi få chansen inom samlingslokalrörelsen. Nr 109 mot bakgrund av att justalkoholkonsumtionen är speciellt hög i de lägre Undersökningar visar att60 % av trettonåringarna använder 26 mars1Q80 alkohol. Bland sextonåringarna ärdet som konsumerar sprit regelbun- det, t. o. m. i berusningssyfte. För att komma åt detta och för att förändra Alkohol TUk attityderna krävs sådana härspeciella insatser. Vi måste vara medvetna om och missh uksvArd ' ' arbetetkommer att ta och kräva ännu större insatser av både samhället ochfolkrörelserna. Men det kommer också att ställa krav på föräldrarna och inteminst på ungdomarna själva. Låt mig notera att en rad folkrörelseaktioner just nu ärpå gång-1, ex. av lOGT-NTO-rörelsens folkresningskampanj, frisksportarrörelsensfolkriksdag mot alkohol samt, inte minst, den speciella ungdomsaktionen medvåra större ungdomsorganisationer som initiativtagare. Allt detta visar attfolkrörelserna känner sitt ansvar och är beredda att göra insatser. Jag kanskefår uttala den förhoppningen att de här aktiviteterna av folkrörelserna integlöms bort av massmedia - de behöver få massmedias hjälp för att deras arbeteskall lyckas. Dessutom har här tidigare noterats den samhälleliga kampanjen motlangning. Jag noterar också i utskottsbetänkandet att den avriksdagen beslutade utredningen om det "tunga" narkofikamissbruketsomfattning skall presenteras. Det är glädjande, eftersom det ärmycket viktigt att vi inte glömmer bort narkotikan när vi debatterardrogfrågorna. Även här måste samhällsinsatser vidtas för vård och förebyggande åtgärder. I mofionen 493 har jag tillsammans med någrariksdagskolleger yrkat på en mer inträngande studie över alkoholkonsumfionensfördelning och utveckling - alltså återkommande studier, inte någonengångsinsats. Utskottet säger i sin skrivning att det måste vara en självklaruppgift för såväl regeringen som den alkoholpolitiska nämnden att fortlöpandefölja utvecklingen och vidta åtgärder som är påkallade. Låt mig säga att närjag läser detta ser jag det närmast som en from önskan. Jag är nämligen övertygadom att här måste specifika åtgärder vidtas och ekonomiska resurser ställas tillförfogande för att vi skall kunna nå ett gott resultat. hänvisar utskottet motionskravet vidare till denkommission som i utskottsbetänkandet föreslagits för att pröva och ta hand omalla de olika förslag som just nu likt ballonger kretsar i luften. Det kanskeär en chans, om kommissionen verkligen jobbar effektivt. Jag noterar att utskottet när det gäller vår mofion sägeratt regeringen skall ha ett ansvar, att den alkoholpolifiska nämnden skall ha ett ansvar och att den tillkommande kommissionen också skall ha ett ansvar för att se över det här. Dessutom nämns beredningsgrupp. Man kan naturligtvis fråga sig vilka förhoppningar man som motionär kan ha när ens motionsför slag skall hamna i så mänga olika händer. Men vi motionärer tror ändå att det inte finns någon anledning att yrka direkt bifall till motionen, utan att det är bättre att i stället verkligen bevaka ärendet och förhoppningsvis också förvissa sig om att de olika instanserna har förstått motionens anda och mening. 32 Dessutom noterar jag att utskottetstalesman i sitt anförande betonade att utskottets ledamöter nu skall nogafölja regeringens handläggning av ärendet och utskottets framtoning kring detåtgärdspaket som föreslås i betänkandet. Och om detta inte sker skall frågornatas upp igen genom ett utskottsinitiativ. - Detta kanske är det tryck somregeringen behöver utsättas för i det här allvarliga läget. Vi har ju nu redan diskuteratalkoholsituationen och vår alkoholpolifik en ganska god stund och också ganskaingående. Det är därför inte min mening att här ta upp alla de synpunkter ochargument som jag annars kunde ha skäl till. Men jag vill ändå stryka undernågra synpunkter och kanske komplettera en del andra. Först vill jag då säga att om vi skall ha någon chans attkomma till rätta med det bekymmersamma alkoholproblemet - ja, helamissbruksproblemet -måste vi vara uppmärksamma på förhållandena i samhället istort och beredda till insatser över hela fältet både när det gällerförebyggande arbete, restriktioner, vård och rehabilitering. I riksdagsbeslutet slog vi fast att målet för denframtida alkoholpo-lifiken skall vara att minska den alltför högaalkoholkonsumtionen. Men kan vi tyvärr konstatera att vi inte lyckats meddet. Alkoholkonsumtionen har i stället stigit , och ser vi medoro på vad som kommer att ske . Visserligen sjönk konsumtionen något , mendet berodde troligen på höjningen av priserna på alkoholdryckerna. Det ärdärför viktigt vad utskottet säger, när det påpekar att tiden har varit förlång mellan de två senaste prishöjningarna. Vid riksdagsbeslutet ställde vi stora förhoppningarpå den s. k. , men den har tydligen haft stora initialsvårigheter,vilket utskottet också har konstaterat. Vi hoppas nu att nämnden under den nyaordförandens ledning kommer fram med fler och mer konkreta förslag än hittills.Skall inte vår trovärdighet som riksdagsmän sättas i fråga måste vi nämligen sefill att vi lever upp till vårt beslut om att minskaalkoholkonsumtionen. Trots alla larmrapporter som når oss om den kris somalkoholen håller på att försätta oss i finns det dock vissa positiva inslag.Jag tänker då bl. a. på den uppmärksamhet som ändå riktas mot alkoholen ochde skador som detta medel förorsakar både individ och samhälle. För bara någraår sedan hade det varit omöjligt att föra en sådan alkoholdebatt som den som ändå förs både i massmedia, i samhället och man och man emellan. ~ RuneGustavsson var också inne på detta med det förändrade debattklimatet. Också detstora antal mofioner som har väckts på det här området liksom det enigautskottsbetänkandet är tecken på en ändrad inställning till alkoholproblemet. Det är också glädjande med den satsning som regeringen nuvill göra, inte minst då det gäller informafion. Ett enigt utskott har gåttännu längre och föreslår ytterligare ekonomiska satsningar. Jag instämmer i vadflera talare har sagt, att frivilligorganisationerna är oerhörtbetydelsefulla för arbetet på alkoholområdet - för information, värd ochrehabilitering. En stor del av de medel som har ställts till A-nämndensförfogande går till information på våra arbetsplatser. Det tror jag är enriktig och viktig insats. Vi måste nämligen lära oss att bättre ta hand om ochintressera oss för varandra. Vi kanske inte alltid tänker på att våra kamratersom vi umgås med kan behöva vår hjälp och vårt stöd. Många som viminst anar kan ha begynnande alkoholproblem. Tidiga hjälpinsatser kan då haavgörande betydelse för dessa personers framtida tillvaro. Jag vill instämma ivad sade, att människor är mer betydelsefulla än paragrafer ochpengar. Men alldeles speciellt måste informationsinsatserna vändasig till våra ungdomar och deras föräldrar. Jag hoppas att den stora kampanjsom nu startas mot langning skall ge resultat. Jag motionerade redan förra åretom en sådan kampanj och kommer därför att följa denna med stort intresse. En annan grupp som vi inte heller får glömma bort i dethär sammanhanget är invandrarna. De har säkerligen ofta orsak att känna sigisolerade och övergivna och är då i farozonen när det gäller alkoholen. Inteminst invandrarungdomarna befinner sig i en svår situation då de kommer ikontakt med svenska alkoholvanor. Upplysning och stödjande insatser fill gravida kvinnor börutökas och intensifieras. Barnen bör åtminstone få födas till världen utan attredan då vara skadade av alkohol. Men trots de stora satsningar vi gör och har gjort påinformationsområdet tycks det inte räcka till för att minska den alltför högakonsumtionen. Folkpartigruppen i tog därför förlitet initiativ till en parlamentarisk utredning omalkoholsituationen i . Den fick också i uppdrag att lägga fram förslagtill alkoholpolitiska åtgärder för att minska den verkligt oroande högaalkohol-konsumfion som vi har och som vi alla här i huset inte kan undgå att sekonsekvenserna av ute på och på andra offentliga platser i staden. Under det omfattande alkoholpolitiska utredningsarbetethar man kunnat konstatera en omsvängning mot tidigare i synen påalkoholproblemen både bland de politiska partirepresentanterna och blandsocialarbetare och andra som har funnits med i en referensgrupp. Detintressanta är också att utredningen har blivit enig trots att våra förslag imånga delar är ganska långtgående. Men vi är alla införstådda med att krafttagmåste tas när t. ex. tre av fyra 12-13-åringar i skolor använderalkohol - och nio av tio 14-åringar. Inte heller kan vi förbli oberörda då vivet att var fjärde patient på våra akutmottagningar i kommer inalkoholpåverkad, eller att var tredje säng på är upptagen av enalkoholskadad, eller att alkohol finns med i sjukdomsbilden för mer än hälftenav patienterna på våra psykiatriska sjukhus. Jag nämner den här utredningen, som går underförkortningen , eftersom den fått ganska stor publicitet och eftersom mångakommuner ute i landet bett att få vår utredning för att se vad som gåratt använda i just deras fall. Bland sina många förslag, som jag här naturligtvis intekan gå närmare in på, för fram ett par vilka också berörs i demotioner som behandlas i det här betänkandet. Sålunda önskar utredningen attregeringen skall ta initiativ till forskningsinsatser, som belyser formerna föroch effekterna av ett på datateknologin baserat ransoneringssystem. Likasåbegär utredningen att lämpligheten och effekterna av registrering avalkoholinköpen skall övervägas och jämföras med andra möjliga alternafiv, t.ex. obligatorisk legitimationskontroll. Dessa förslag går ganska bra ihop med utskottets förslagom att ett särskilt samarbetsorgan skall inrättas och bl. a. få till uppgiftatt utreda hur inköpsregistrering och ransonering tekniskt kan ordnas. I dagens fidningar kan vi läsa att föreslår attskatten på läskedrycker och lättöl skall tas bort och ersättas av en högreskatt på sprit. Det är ett förslag som också den alkoholpoHtiska utredningen iStockholm fört fram och som vi tror kan påverka ungdomens dryckesvanor. Jaghoppas därför att regeringen behandlar det här förslaget från posifivt. Ett annat av utredningens förslag som också har allmäntintresse är att polisen skall ges större resurser för att kunna övervakalangningen och att man skall överväga strängare påföljder när det gällerlangningen. En fråga som tas upp i detta betänkande och som jag harmotionerat och interpellerat om här i gäller behovet avtillnyktringsenheter. En försöksverksamhet pågår ju f. n. och skallnaturligtvis utvärderas, men det är oerhört angeläget att det inte blir någonfördröjning, utan att en utbyggnad av sådana här enheter kan komma till ståndfortast möjligt. Vi vet alla vilka svårigheter och brister som finns närvi omhändertar de berusade på våra polisstationer. har jugett oss exempel på detta. Så till slut, herr talman, ett annat avsnitt. Viktigt äratt vi också skapar alkoholfria miljöer. Det gäller inte minst för våraungdomar. var inne på detta. Att de kommunalafritidsgårdarna skall vara alkoholfria är vi väl alla överens om, men dessutombör vi se till att vi får en del alkoholfria nöjeslokaler. Och på det områdetbehövs insatser från både stat och kommun. Vi vet ju att ungdomarna gärna sökersig till tätorten eller till city, och då bör där finnas alternativ till denuvarande kommersiella alkoholmiljöerna. En annan form av alkoholfria miljöer har ochjag uppmärksammat i en motion, som behandlas i det här betänkandet. Viföreslår i denna motion att alkoholfria restauranger och kursgårdar skall fåstatligt stöd fill investeringar, eftersom de har en svår konkurrenssituation iförhållande fill alkoholrestauranger, som ofta får sina förtjänster genom sinalkoholservering. Vi konstaterar med tillfredsställelse att utskottet föreslåratt denna fråga skall behandlas i samband med att utredningsförslaget omalkoholfri motellverksamhet läggs fram. Även omalkoholfrågan under senare fid ägnats stor uppmärksamhet får Nr 109 det nu inte bara stanna vid fagerttal. Nej, här kommer att krävas insatser av OnsHapen den ° "'' ~ " om det kan innebära avkall på personligbekvämlighet i 26 mars1980 solidaritet med andra, som inte kanstå emot alkoholsedens tryck. Jag tror också att det måste bli "inne" att avstå från alkohol. Alknhnlnnlink sammanhanget har jutobaksinformationen faktiskt lyckats bättre och har ochmissbruksvård Iranske en del att lära oss när det gäller vår kamp motalkoholen. Med den förhoppningen ber jag att få yrkabifall till socialutskottets hemställan i betänkandet nr 31. i (): Det ökade alkoholmissbruket i vårt land är enangelägenhet som angår oss alla. Ingen kan säga sig stå vid sidan om och inte bekymrasav problemet och den debatt som detta ger anledning till. Jag bortser inte från att samhället kan tvingastill åtgärder som ter sig främmande, starkt inskränkande ochfrihetsberövande, helt enkelt därför att problemet kanske har en störreomfattning än vi har alldeles klart för oss. Mot den bakgrunden är jag litet förvånad över utskottet,som i sitt betänkande inför en utomordentligt stor blandning av förslagegentligen varit ganska kallsinnigt till mera genomgripande förändringar. Såledesfäster jag mig vid att man har upphöjt representafionsspriten till en av destora och avgörande frågorna. Jag kan nämligen inte tänka mig att man kan läggaett förslag längre bort ifrån problemet än vad man har gjort just när manriktar uppmärksamheten på den detaljen. Men jag avser inte, herr talman, attuppehålla mig vid detta, utan jag tänkte säga några ord med anledning av enmotion som några moderater väckt. Vi har menat att en sänkning av den totalaalkoholkonsumtionen är den viktigaste åtgärden. För att nå framgång i en sådansträvan har vi ansett att hela samhällets resurser i fråga om press ochmassmedieapparat i övrigt -inga undantagna - skulle användas. Följaktligen harvi, kanske litet fantasifullt, sagt att vi erinrar oss en kampanj i vårt landför som hade utomordentligt stor genomslagskraft. Vi har talatom hur massmedieapparaten - bl. a. televisionen - användes vid övergången tillhögertrafik, som exempel på en kampanj som ingen kan undgå att märka ochengageras av. Vi tror att den sortens kampanj, som når fram till allamänniskor, som når in i alla hem och alla vardagsrum, är viktigare än den typav åtgärder som utskottet nu föreslagit och som enligt mitt förmenande harutomordentligt marginell effekt. Jag är därför litet förvånad över attutskottet så pass oengagerat omnämner den typ av förslag som lagts:"Utskottet har ingenting att erinra mot att kampanjer av det slag sommotionärerna föreslår kommer fill stånd." Det är enentusiasm som verkligen är skickligt maskerad, och skrivningen får välnärmast uppfattas som att det var väl ändå inte så angeläget. gärna fåett besked ifrån utskottet om det är så detta skall läsas, för då tycker 36 jag att utskottet inte har satt sigin i problemen och funderat över dem utan egentligenhar velat skydda ett dåligt samvete med att lägga ett förslag såsom det omalkohol i representationssammanhang. Beträffandeen annan motion talar man om alkoholseden i det mera konventionellaprogramutbudet i radion och televisionen, pekar på programföretagens friaställning och säger att man med hänsyn till avtalet med staten inte kan hanågra synpunkter på detta. Jag tycker att också detta är lamt i överkant.Skulle inte kunna bestå sig med en uppfattning i den här frågan ärdet utomordentligt förvånande. Det behöver inte vara vår angelägenhet för attriksdagen skall kunna uttrycka att förhållandena är otillfredsställande i mångafall så som de nu är, liksom att massmedieapparaten skulle kunna användas iett bestämt kampanjsyfte. Detär, herr talman, alltså för att ge uttryck åt ett visst misslynne över attutskottet är så kallsinnigt fill denna till alla människor riktade kampanjverksamhetsom jag har tagit fill orda. Jag har inget yrkande. ()replik: Eftersom i ställde en direkt fråga till mig skalljag bara be att få framhålla, att utskottet inte är kallsinnigt till tanken påen bred informafion i alkoholfrågan. Vi har sett det som en vikfig sak. Detfinns två skäl till att vi inte direkt tar ställning och uttalar oss om ensådan kampanj. Det första är att vi ställer oss bakom den kampanj som ärplanerad och som har ett speciellt syfte, nämligen att motverka överlåtelse avalkohol till ungdom. Det andra är att vi nu föreslår att regeringen skalltillsätta ett särskilt samordningsorgan för att snabbt utarbeta ett handlingsprogram.Det är flera motionsyrkanden som vi hänvisar till det samordningsorganet. Detär inte på något sätt uttryck för kallsinnighet - det vill jag understryka. Vimenar att det måste ges information. Vi säger ocksä att informationen skall tasikte på att belysa inte bara effekterna av missbruk utan också sambandetmellan skadorna och alkoholsederna, den totala alkoholkonsumtionen. Det ärinte uttryck för någon ljumhet i utskottets uppfattning att vi inte omedelbartskriver under de konkreta förslag fill kampanj som m.fl. harställt. Jagvänder mig mot försöket att spela ut det förslaget mot vad utskottet har sagtom offentlig representation. Jag sade, för att förebygga missförstånd, att viinte tror att det är den stora åtgärden på missbruksområdet - vi har bara velatbesvara mofionerna. Eftersom vi anser det angeläget att uttalar sigom de principer som skall gälla för statlig verksamhet, har vi föreslagit etttillkännagivande på den punkten. Men det är inte någon värdering av åtgärdernasinbördes betydelse. Jag är tacksam om många sluter upp bakom utskottetsståndpunkt i sak, men jag vill understryka att varken de som är för eller desom är emot den bör påstå att utskottet skulle mena att spritfri representationär den stora åtgärden på alkoholområdet, för det anser vi inte. ARNEANDERSSON i () replik: Jag är tacksam för . Han har gjort klart att den skrivning som jag uppfattat somnegativ inte skall läsas på det sättet, och det tycker jag i sä fall ärutomordentligt bra. Då är det klarlagt att man anser att de åtgärder som vi föreslårmåhända kan komma att användas i kampanjarbetet. Därutöver vill jag notera att sade att haninte betraktar frågan om alkoholfri representation som särskilt viktig. Jagdelar den uppfattningen. () replik: Jag uttryckte mig inte riktigt så. Jag sadeatt det inte är den stora åtgärden som kommer att få de stora effekterna. Menjag tycker visst att det är viktigt vilka principer som skall gälla föralkoholkonsumtion på skattebetalarnas bekostnad. Jag borde kanske ha sagt i den förra repliken att visjälvklart måste följa de avtal som gäller mellan staten och . Vikan inte under pågående avtalsperiod plötsligt kräva att radion skall ställaupp på ett sätt som inte har föreskrivits i avtalet. Det är saker som man i såfall får ta upp när man skriver nya avtal. Staten har ingått ett avtal; dä harriksdagen dragit upp riktlinjer. Tills de ändras skall de gälla. i () replik: Jag tillhörsjälvfallet också dem som är utomordentligt angelägna om att ingångna avtalskall respekteras. Men när det gäller avvägningen mellan respekten för avtaletoch den vilja som skulle kunna uttala i en viktig angelägenhet är jagalldeles säker på att huvuddelen av svenska folket menar att vi väl skullekunna tala med TV-bolaget om möjligheten att få de här synpunkterna beaktade.Så rasande viktigt kan det, , inte vara med avtalet, att vi skallha det som en sköld framför oss. Det kan rent av tyda på att vi inte har någotstarkare engagemang i frågan. GERTRUDSIGURDSEN (s): Välfärdssystemet i är förmodligenvärldshistoriens första om man ser till bredden och djupet. På mindre än en mansålderutvecklades från ett fattigt u-land fill ett rikt industriland. Arbetarrörelseni vårt land har - ibland under hårt motstånd - med olika reformer lagt grundentill dagens välfärdssamhälle. Den materiella standarden för människor har nåtten nivå, som våra pionjärer säkerligen inte kunnat drömma om. Men välfärden harfått sina avigsidor, som varken pionjärerna eller vi som lever och verkarriktigt tänkt oss. Vi har ca 300 000 människor med svåra missbruksproblem. Idet utskottsbetänkande, som vi nu behandlar, konstateras att alkoholmissbrukettillsammans med narkofikamissbruket är vårt lands största sociala problem. Jagdelar helt vaen uppfattningen, men tycker det verkar som vi ibland ärlamslagna, passiva och villrådiga inför de här problemen, som bara ser ut att öka och som alltmerdrabbar människor . Alkoholmissbruket har vi levt med länge, men detallvarliga är att det ökande alkoholbruket hos den yngre generationen medföratt alkoholskador uppträder hos allt yngre personer. Narkotikamissbruket är denmoderna fidens gissel, som det finns starka ekonomiska krafter bakom. Denekonomiska brottsligheten och narkotikahandeln har sina givna samband.Människor som kommer in i missbruket slås ofta ut ur samhällsgemenskapen, urarbetsgemenskapen, ur kamratkretsen, ur familjen, ur skolan. Att bli utslagenur välfärdssamhällets materiella välstånd kan vara mycket hårdare, brutalare ändet någonsin kan ha varit att bli utslagen i Fattigsveriges samhälle. I den socialdemokratiska motionen 283 redovisas dettiopunktsprogram, som den socialdemokratiska partikongressen 1978 antog som ettbrett upplagt treårsprogram för åtgärder på missbruksområdet. Jag noterar medtillfredsställelse att utskottet har tillstyrkt flera av de förslag som densocialdemokratiska partimotionen tagit upp och att ytterligare medel ställsfill förfogande för det här viktiga arbetet. Jag tror det är angeläget, som också utskottetkonstaterar, att man satsar på nya vård- och behandlingsmetoder. I densocialdemokratiska mofionen anförs att det är väsentligt att man kan erbjudamer av differentierade insatser än vad man kan . Många behöver få hjälpmed att ordentligt bearbeta sina problem, medan andra mår bättre av att få enbehandling som är mindre kravfylld. Små hemliknande insfitufioner som kan gekvalificerade stödinsatser behövs. Jag tror att vi kan konstatera att deti många fall är så att det vi kallar för vård endast är en falsk varubeteckningför förvaring. På det medicinska området kan vi ofta göra underverk medmänniskor, medan vi på det socialt mänskliga planet ofta står handfallna. Vikan reparera kroppen men inte själen.