prot · G30945 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:45 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. §1 Lärarvikarier i gymnasieskolan Föredrogs ulbildningsuiskoiiets betänkande1979/80:6 med anledning av molioner om gymnasieskolan m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1978/79:226av (), vari yrkats att hos regeringen begärde förslagtill åtgärder i anslutning till vad i motionen anförts om utbildning ihantverksyrken, 1978/79:319 av () och (), 1978/79:367 av GeorgAndersson (s), 1978/79:369 av Per OlofHåkansson (s), 1978/79:371 av BirgittaRydle (m), 1978/79:519 av BrittaBergström (fp), 1978/79:567 av IngridDiesen m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (yrkandet 1978/79:625av Inga Lanlz m. (vpk), vari yrkats all hemställde hos regeringenatt förslag om lärarvikarier inom gymnasieskolan förelades , 1978/79:738 av IvanSvanström (c), 1978/79:739 av IvanSvanström (c) och Bengl (), 1978/79:908 avArne i m. fl. (s), 1978/79:912 av LennartBladh m. fl. (s), 1978/79:925 av OveNordstrandh m. fl. (m), 1978/79:1337av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (yrkandet 3), 1978/79:1341 av GeorgDanell (m) och (), 1978/79:1361 av WiggoKomstedt (m) och (), 1978/79:1364 av KariLeuchovius (m) och Slen (), 1978/79:1366 av Anna-LisaNilsson (c) och i (c), 1978/79:1377 av () och (), 1978/79:1390 av RuneÅngström (fp), 1978/79:1894 av BertilFiskesjö (c), 1978/79:1904 av ErikJohansson i (s) och () 1978/79:1923av (). 1. beträffande samverkan mellangymnasieskola, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning atlriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:925, 2. beträffande vidgadmusikutbildning av individuell karaktär atl skulle avslå motionen1978/79:369, 3. belräffande naturvetenskapligoch teknisk utbildning i gymnasieskolan att skulle avslå motionen1978/79:1337 yrkandei 3, 4. belräffande utbildning i allmändjurkunskap och djurskötsel atl skulle avslå molionen 1978/79:1364, 5. beträffande körkortsutbildningi del allmänna skolväsendets regi att skulle avslå molionen1978/79:739, 6. beträffande översyn av dentreåriga ekonomiska linjen att skulle avslå molionen 1978/79:371, 7. belräffande linjebenämning avtvåårig trädgårdskurs att skulle avslå motionerna 1978/79:738,1978/79:912, 1978/79:1361 och 1978/ 79:1366, 8. belräffande utvärdering avmusiklinjen atl skulle avslå motionen 1978/79:1341, 9. belräffande lokalisering avmusiklinje lill övre Norriand att skulle avslå motionen 1978/79:367, 10. belräffande lokalisering avmusiklinje lill atl skulle avslå molionen 1978/79:1390, 11. belräffande lokalisering avutbildning inom turism och rekreation till att skulle avslåmotionen 1978/79:908, 12. beträffande lokalisering avfiskeutbildning till alt skulle avslå motionen1978/79:1904, 13. beträffande statsbidrag tilllärlingsutbildning att med anledning av motionen 1978/79:226 som sinmening gav regeringen lill känna vad utskoltet anfört, 14. beträffande dansamtbildning altriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:567 yrkandet 2, 15. beträffande resurser förstödundervisning att skulle avslå motionen 1978/79:1923, 16. beträffandeinstitutionsföreståndare m. m. för yrkesinriktade linjeratt skulleavslå molionen 1978/79:319 och 1978/79:519, 17. beträffande lärarvikarier igymnasieskolan att skulle avslå motionen 1978/79:625, 18. beträffande meritvärdet avhemteknisk kurs alt skulle avslå motionen 1978/79:1377, 19. beträffande meritvärdering vidtillsättning av lärartjänst att skulle avslå motionen 1978/79:1894. INGA (vpk): fick i uppdrag au utreda frågan om vadell syslem med lärarvikarier i skulle kosta. halvårsenare var den arbetsgrupp som tillsattes för uppgiften klar med sitt arbeteoch föreslog att man skulle räkna med en korltidsfrånvaro på 4 96 för lärare iläroämnen och för lärare i gymnastik, musik och teckning. AUberäkna frånvaron till bara 4 96 -eller till 3 96 som man gör f n.-är förlitet. Ungefär 12 96 av lärarkåren har löpande tjänstledighet av olika orsaker,och 5 96 av dessa 12 ärav s. k. korttidskaraktär. Man kan förmoda att siffran5,% kommeratt öka allteftersom ledighet förbi. a. facklig förtroendeman blirallt vanligare. Alltnog,kostnaden för reservvikariesystemet i gmndskolan beräknades av arbetsgruppentill 200 milj. kr. Omman skulle utvidga reservvikariesystemet lill att omfatta även gymnasiet,skulle det kosta ytteriigare 39 milj. kr. Det måste betraktas som en blygsamkostnad jämfört med de 200 miljonerna. Del är dessutom inte givet attkostnaderna för lärarvikarier i gymnasieskolan verkligen behöver uppgå till ensdet. Enligt 5 § i förordningen om statsbidrag lill driftkostnader för viss kommunalutbildning utgår statsbidrag till 100 96 av lönekostnaderna för bl. a. lärareoch skolledare i gymnasieskolan, dvs. även för vikariekostnader. Underförutsättning atl lärarvikarierna i gymnasieskolan tjänstgör i stället förtjänstledig lärare blir del inga merkostnader för staten. Det är bara underförutsätlning att Ijänstledighetsfrekvensen i kommunen är låg i förhållandelill föreslagen andel lärarvikarier som det uppstår merkostnader. Utskoltetavstyrker vpk-motionen 625, som föreslär att det skall finnas ettreservvikariesystem också på gymnasiet. Ulskollel hänvisar till atl skolöverstyrelsenpå nytt har fått i uppdrag att kostnadsberäkna denna fråga. Vpkanser alt det skall finnas fasta reservvikarier på alla skolstadier. Delinnebär en trygghet och en bättre pedagogisk situation. Att eleverna kan kännaden trygghet som ligger i att omges av samma människor måste ha stor betydelseför hur skolresultaten blir, och det har också stor betydelse för hur elevernatrivs i skolan. För lärarna betyder ett reservvikariesystem en trygghet ianställningen. Man skulle ocksä med ett utbyggt syslem få en bättre geografisksamordning i fråga om behöriga lärare. Jag yrkarbifall till motionen 625. har säkeriigen rätl när hon talar om att det vore värdefulltmed ell system med reservvikarier i gymnasieskolan. Det är bara det atl detkostar mycket pengar, och man kan i dagens ekonomiska läge inte säga alt 39miljoner är en blygsam summa. Att det kostar mycket pengar är skälet till attutskottet inte tillstyrker moiionsyrkandei. Beräkningsgrundennär del gäller kostnaderna är ocksä någol osäker, och kommerdärför att få i uppdrag att göra om beräkningarna. När det är klart vet vi vadett syslem med reservvikarier i gymnasieskolan kommer alt belöpa sig till, ochså fär vi bedöma om vi har råd atl anslå det beloppet. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. INGALANTZ (vpk): Del var ju roligt alt och jag är överens om behovet avreservvikarier i gymnasieskolan. Del är inte första gången vi debatterar denhär frågan här i kammaren. Förslag har tidigare förts fram av vänsterpartietkommunisterna när del gällt , och det har resulterat i atl systemetnu tillämpas där. Del finns ingenting som säger atl man inte skulle behöva hasystemet ock.sä på gymnasieskolan. Vikariekostnadernamåsteju ändå betalas, och jag lycker därför atl det är svårt att förstå varförman inte kan anslå medel för ett system med fasta reserv vikarier. Medel bordekunna utgå för ett fullt utbyggt sådant system, där hela behovet avkorttidsvikarier tillgodoses både i och gymnasieskolan. delar vår uppfattning i sak, borde man också ha kunnal göra ettuttalande om det. Detsystem som tillämpas nu betyder för eleverna ständiga avbrott i relationernatill lärarna. Jag tror att det skulle innebära stora pedagogiska fördelar fören skola, om man kunde ha ett system med fasta reservvikarier. Frågan ompersonalpooler och reservvikariesystem diskuteras Ju också i andra sammanhang,eftersom man har insett betydelsen av att ha en sådan här fast kår avanställda. Lika väl som eleverna i behöver en fast lärarkår,behöver förstås också eleverna pä gymnasieskolan det. En sådan tror jag skulleinverka positivt på hela skolarbetet både när det gäller undervisningen ochnär del gäller trivseln och arbetsmiljön i skolan över huvud laget. Jaghar som sagl svårt att förstå njuggheten frän utskottets sida. Särskilt motbakgrund av att utskottets talesman nu säger atl vi är överens på den härpunkten och atl de argument som framförts är riktiga lyckerjag atl utskottetborde ha kunnat bifalla motionen. STIGALEMYR (s): Den lapp som nu läste från har hon ju skrivii innan honhörde milt inlägg. Hon fortsätter aU argumentera helt i onödan. Jag har inteinvänt emot önskemålet om ett system med reservvikarier, men skolöverstyrelsenhar räknat ut alt detta innebär en utgiftsökning för samhället på 39 miljoner,och det har vi inte råd med . Vi har beU om nya beräkningar, som kanske visaratl det skulle kunna bli billigare, och sedan får vi se vad resultatet blir avdet. INGALANTZ (vpk): Det ärju ändå så att kostnaderna för vikarierna, vare sig de utgår fören fast reservvikariepool eller inte, skall betalas. Jag tycker det argumentsom framförts är väl tunt. Om det här aren onödig argumentation därför att jaghar alldeles rätt i vad jag säger, då lyckerjag det är ännu märkligare att maninte från utskottets sida har framhållit detta starkare och bifallit den härmolionen. Överiäggningen var härmedavslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 625 av Inga Lanlzm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet 6 mom. 17röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 625 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 17 Ao/77.18 och 19 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs Irafikutskotteis belänkande 1979/80:5 medanledning av propositionen 1978/79:152 om transportstöd jämte molioner. 1 propositionen 1978/79:152 hade regeringen() föreslagit att 1. antainom upprättat förslag till lag med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter, 2. godkänna de av föredragandedepartementschefen i propositionen förordade riktlinjerna för ett fortsatttransportstöd lill , 3. godkänna de av föredragande departementschefen i propositionen förordade riktlinjerna för fortsalt transportstöd lillGollandstrafiken. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen behandlastransportstödet till Norriand och transportstödet till Gotlandstrafiken. Närdet gäller transportstödet lill Norriand föreslås atl nuvarande treiransportslödszoner skall ersättas med sex iransportstödszoner, vilket germöjlighet till att i högre utsträckning differentiera stödet mellan inlands-och kustregionerna. Den kortaste bidragsgrundande transportsträckan föresläs blisänkt lill när del är fråga om transporter som berör detnuvarande inre stödområdet. När det gäller bidragssalserna föreslås atl dessaskall höjas dels för transporter som berör den nordligastetransportslödszo-nen, dels för transporter som berör de inre delarna av Kopparbergslän och i . Intransportstödetföreslås i fortsättningen bli i huvudsak branschanknutet och inte som nuvaruanknutei, vilket innebären utbyggnad och förenkling av stödet. Den nedreviktgränsen föresläs bli sänkt från till . föreslås atlkravet om verklig vikt slopas och att i fortsättningen den frakldragande viktenskall läggas lill grund för bedömning av bidrag. Härigenom uppnås störrerättvisa för företag med volymlätt gods och en förskjutning av stödet till småföretag. Del sammanlagda bidragsgrundande belopp som krävs för atl bidrag skallkunna utgå föresläs bli höjt från . perär.Utbetalning av stödet föreslås ske i stället för en gäng perår. Densammanlagda kostnadsökningen för de föreslagna åtgärderna för transportstödetlill har beräknats till ca 14 milj. kr. Närdel gäller transportstödet till Gotlandstrafiken konstateras i propositionenatt detta, tillsammans med andra ålgärder som vidtagits, lett till såförmånliga avgifter för trafikanterna all den s. k. vägprincipen kan betraktassom genomförd. a. mot denna bakgrund föreslås alt nuvarande stöd bibehållslills vidare. För att eliminera viss överkompensation till transportförmedlingsföretagenlill följd av del s. k. Gotlandstillägget föreslås atl regeringen eller denmyndighet som regeringen utser får möjlighet att meddela föreskrifter om högstatillåtna Gotlandstillägg i inrikes fjärrtrafik. Vidare föreslås att statligt bidragskall utgå lill transportförelag föratt täcka de merkostnader som intekompenseras av intäkterna av Gotlandstillägget. Det statliga bidraget harberäknats lill ca 2 milj. kr. per är." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:528av m.fl. (s), vari föreslagits att beslutade alt denlägsta bidragsgrundande sändningsvikten för erhållande av transportstöd skulletas bort, 1978/79:951 av m.fl. (c), varisåvitt nu var i fråga (yrkandei 3 e) hemställts atl hos regeringengav till känna vad som anförts i motionen angående transportstödets framlidautformning. 1978/79:1399av m. fl. (m), vari hemställts atl uttalade dels altsjötransporter borde inräknas bland slödberätligade transportmedel, dels attpappersprodukter av stapelvamkaraklär borde inräknas bland slödberätligadevarukategorier. 1978/79:1401 av GeorgDanell (m) och (). 1978/79:1410 av () och TorstenStridsman (c), vari Nr 45 hemställts att hos regeringen begärde förslag om utbyggt Irans- den portstöd i enlighet med vad som anförts i motionen, 5december 1979 1978/79:1420av () och (), vari hemställts atl riksdagenhos regeringen begärde alt de i motionen framförda förslagen om utvidgning avtransportstödet övervägdes vid den översyn som pågick. 1978/79:1429 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen begärde att det regionalatransportstödet utformades sä att det skulle utgå för 1. sjötransporter, 2. transporter med s. k.firmabilar, 3. transporter med sådanapappersprodukter som från undantagits från slödel, 4. transporter av glas lillstödområdet, 5. vissa persontransporter, 6. transporter i det inrestödområdet som översteg , 7. transporter vars sändningsviktinte uppgick till verklig vikt, 8. transporter av rundvirke inomoch ut frän stödområdet, 1978/79:1950 av m. fi. (c, m),vari föreslagits att i skrivelse till regeringen begärde en snabbprövning av ett fraktstöd för massavedi inland så att förutsättningarför jämnare skogsuttag och sysselsättning skapades, dels de med anledning av propositionen under våren1979 väckta motionerna 1978/79:2516av i m. fi. (c), vari hemställts atl i skrivelsetill regeringen skulle föreslå atl och skulle ingå iiransporlslödszon 1, 1978/79:2517av Torslen () och (), 1978/79:2518 av m. fi. (s), varihemställts alt uttalade sig för att transportstödet borde utvidgastill att även gälla förelag i och kommuner i Kopparbergslän, 1978/79:2519av m. fi. (c), vari hemställts aU beslutade atl delsammanlagda bidragsgrundande belopp som krävdes för alt transportstöd skulleutgå angavs lill . 1978/79:2520 av m. fl. (c), vari hemställts att beslutade somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts i molionen om utformningenav transportstödet. 1978/79:2521av m. fl. (s), vari hemställts atl hos regeringenbegärde 1. atl transportstödet skulleomfatta fartygstrafiken pä , och inre vallenvägar i övrigt, 2. att transportstödet skulleutvidgas till alt omfatta även skogsindustri-produkter som framställts inomskogslänen. 1978/79:2522 av Per () och (), vari hemställts att som sin mening gav regeringen lill känna 1. att personfraktstöd bordeinföras enligt förslag i molionen, 2. att temporärt transportstödborde införas för massavedslransporter, 3. atl sjölransportstöd bordeinföras enligt Norrbottendelegalionens förslag, 4. att kommun bordeöverföras till frakistödszon 6, 5. atl lägstafraklslödsberätligade sträcka borde fastställas lill , 1978/79:2523 av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. attriksdagen med ändring i propositionen beslutade a. attIransporlslödszon 6 skulle bestå av , , , , , , , , och Jokk mokks kommuner, b. altden kortaste bidragsgrundande transportsträckan skulle vara , atl gälla inom det nuvarande inre stödområdet, c. atltransportstödet t. v. skulle gälla också jordbruks- och livsmedelspro dukter även på transportsträckor , d. atttransportstödet skulle omfatta jämväl transporter som utfördes med fartyg, 2. atl hemställde hosregeringen om att eventuella effekter av regeringsförslaget om en inskränkningav transportstödet för jordbmks- och livsmedelsprodukter inomavslåndsintervallel utreddes, 3. atl hemställde hos regeringen omulredning och förslag beträffande införande av persontransportstöd. 1978/79:2524av (), vari hemställts atl skulle 1. uttala atl ochÖrnsköldsviks kommuner borde placeras i Iransportstödszonen 4, 2. uttala atl och Angekommuner borde placeras i transportslöds-zonen 5, 3. uttala alt lägstabidragsgrundande transportsträcka i transportstödszonerna 3, 5 och 6 bordevara , 4. uttala all det fraktbidrag förvissa pappersprodukter som slopades fr. o. m. bordeåterinföras, 5. uttala alt transporter med s.k. flrmabilar borde vara bidragsberättigade, 6. uttala atl sjötransporter bordevara bidragsberättigade. 1. ultala all den myndighet somhandlade frågor om transportstöd borde vara lokaliserad till något avNorriandslänen, 2. hos regeringen begära atlfrågan om persontransporislöd skyndsamt ytterligare utreddes, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna1979/80:5 av () och (), vari hemställts 1. atlriksdagen beslutade begära alt regeringen inrättade ett företagsinrik- tat persontransporislöd avseende transportstödszonerna 4,5 och 6 i Norr- och och med de procentuella bidragssatser frän 15 till 50 vilka föreslagits tillämpas för godsiransportstödet, 2. alt riksdagenanvisade erforderiiga medel härför. 1979/80:21av m. fl. (s), vari hemställts 1. att skulle avslåregeringens förslag om transportstöd lill , 2. att hos regeringenskulle begära förslag lill transportstöd lill Norriand i enlighet med deriktlinjer som angavs i molionen, 1979/80:22 av m. fl. (c), vari föreslagils alt beslutade 1. atl transporter av jordbruks-och livsmedelsprodukler skulle omfattas av transportstöd också iavståndsiniervallel , 2. alt ett transportstöd infördesför massavedslransporter, 3. atl hos regeringen begära ensnabb prövning av möjligheterna att införa transportstöd för ur energisynpunktviktiga skogsbaserade råvaror som exempelvis torv och flis, 4.all indelningen iiransportslödszoner utformades i enlighet med vad som i molionen föreslagits, 5.att avgränsning aviransportslödszoner, iransporlslräckor och bidragssatser utformades i enlighetmed vad som i molionen föreslagits, 6. att den nedre viktgränsen förbidragsberättigade frakter sattes lill frakldragande vikt, 7. att det lägsta bidragsgrundandebeloppet sattes till , 8. alt transporträdetlokaliserades lill , och 1979/80:23av (), vari hemställts att uttalade att länborde placeras i iransportstödszonen 5. 1. att skulle anta inomkommunikaiionsdepartemeniet upprättat förslag lill lag med bemyndigande omutjämning av taxor för vissa lastbilstransporter, 2. att med anledning avpropositionen 1978/79:152 samt motionerna 1978/79:528, 1978/79:951 yrkandet 3e, 1978/79:1399, 1978/ 79:1410, 1978/79:1420,1978/79:1429, 1978/79:1950, 1978/79:2516, 1978/ 79:2518-2523, 1978/79:2524yrkandena 1-6 och 8, 1979/80:5, 1979/80:21, 1979/80:22 yrkandena 1-7 och1979/80:23 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskoltet anfört om dei propositionen och motionerna förordade rikllinjerna för fortsatttransportstöd till , 3. all skulle a. avslåmotionen 1978/79:2517 om prissättningen för personbefordran i färjetrafiken enligt den s. k. vägprincipen, m. m., b. avslåmolionen 1978/79:1401 om viss översyn av transportstödet till Gotlandstrafiken, c. medbifall lill propositionen 1978/79:152 godkänna de i propositionen förordade riktlinjerna för forlsall transportstöd till Gollandstrafiken, 4. attriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:2524 yrkandet 7 om transportrådets lokalisering till något av Norriandslänen och 1979/80:22 yrkandei 8 om iransporlrådets lokalisering lill . 1. belräffandetransportstöd till av () och () som att utskottet under 2 bort hemställa a. lämnamotionerna 1978/79:1410, 1978/79:1420 och 1978/79:1429 yrkandet 4, samtliga molioner om transportstöd lill Norriand, utan åtgärd, b. medbifall till propositionen 1978/79:152 samt med avslag på motioner na 1978/79:528, 1978/79:951 yrkandei 3e, 1978/79:1399, 1978/79:1429 yrkandena 1-3 och 5-8, 1978/79:1950, 1978/79:2516, 1978/79:2518-2523, 1978/79:2524 yrkandena 1-6 och 8, 1979/80:5, 1979/80:21, 1979/80:22 yrkandena 1-7 och 1979/80:23 godkänna de i propositionen förordade riktlinjerna för fortsatt transportstöd lill , 2. beträffandetransportrådets lokalisering av , och (samtliga c) som alt utskottet under 4 bort hemställa att med bifall lill molionen 1979/80:22yrkandet 8 och med anledning av motionen 1978/79:2524 yrkandet 7 som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört om transportrådets lokalisering. När man som norriändska - och kanske speciellt som företrädare förinlandskommunen - skall kommentera trafikutskottets belänkande 1979/80:5beträffande transportstödet, så är man rov för stridiga känslor. Det finns juelt par klart positiva förslag i proposition 1978/79:152, såsom ändrade vikt-och avståndsgränser, som man gärna skulle vilja se genomförda så snabbi sommöjligt. Men å andra sidan innebär den föreslagna zonindelningen sådananackdelar för i första hand kommunerna i inland, all den inte kanaccepteras. Det är emellertid min förhoppning allkommunikaiionsdepartemeniet skall arbeta snabbi, så att ell nyll förslag kanföreläggas vårriksdagen så tidigt atl de nya reglerna för transportstöd kanträda i kraft . Utskottets skrivning lyder Ju dess bättre på atlman även där har samma önskan. De erforderliga justeringarna synes mig inteheller vara av den storleksordningen eller svårighetsgraden, att de bör beredadepartementet några större svårigheter. Varföranserjag-och centerpartiet-att den föreslagna zonindelningen inte kanaccepteras av oss som bor och verkar i inland? Del ärju alllid svårtatl med ord tillfredsställande belysa ekonomiska och geografiska förhållanden.Folkpartiregeringen föreslog att stödet skulle fördelas på 6 zoner, där övreNorriand tillhör zonerna 4-6. Zon 4 utgörs av vissa norrländska kustområden,under det alt zonerna 5 och 6 i stort utgörs av inlandskommunerna i norraNorrland. I sistnämnda zoner utgår elt transportstöd på 15 96 för transporterinom avslåndsiniervallen . någol som däremot inte kommer de kuslbaseradeförelagen inom zon 4 lill godo. För företagen inom zon 6 tillkommer, att de vidiransporlslräckor överstigande får ell transportstöd på Jämförtmed i zonerna 4 och 5. Jaghar givetvis inget att erinra mot att transportstöd med 15 96 utgår förtransporter inom intervallen men hävdar, all de kommer au få mycketmarginell betydelse för inlandsföretagen eftersom dessa som regel inte harnågra större marknader inom dessa avstånd. Tvärtom måste de avsätta huvuddelen avsina produkter till , där de slora marknaderna finns. Delfinns ett förhållande, som inte har berörts i propositionen och som enligt mittoch förmenande måste påverka transportstödets utformning. Dekuslbaserade företagen i kan som regel avsätta ca 40 96 av sinproduktion på hemmamarknaden, dvs. inomen räjongmed 15 mils radie.Inlandsföretagen däremot - möjligen med undanlag för vissa företag i Östersundoch - kan som regel bara avsätta ca 10 96 av sin produktion påhemmamarknaden. Ett transportstöd i intervallen ger bara marginellaökningar av denna "hemmamarknad". Inlandsförelagen måste alltså somregel avsätta bortåt 90 96 av sin produktion till marknader som ligger merän 70mil bort, underdel att företagen inom zon 4 bara behöver avsätta pä såavlägset liggande marknader. Detta gör naturligtvis, atl transportkostnadernafår olika tyngd i resp. företags totala utgiftskalkyl beroende på hur storhemmamarknad man har.