prot · G309161 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare berörs frågan om utbildningför den personal som är anställd i elt bevakningsföretag och har till uppgiftatt utföra bevakningstjänst (väktare). Den nyalagstiftningen föreslås träda i kraft den ." 1 detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:1968 av m, fl, (vpk), vari föreslagitsall beslutade alt avslå propositionen 1979/80:122 och att hosregeringen hemställa om nytt förslag grundat på i motionen anförda riktlinjer,och 1979/80:1969 av rn,fl, (s), vari föreslagits alt beslutade atl som sin mening geregeringen lill känna vad i motionen anförts i anslutning till propositionen1979/8U;)22 om ordningsvakter m, m,. a) om ordningsvakternas klädsel och derasskyldighet alt följa anordnares anvisningar, b) orn alt tillstånd alt förmedlavakluppdrag skulle utfärdas av , c) om atl äventillsynspersonal för naturvårdspro-jekl borde kunna utrustas medordningsvaktsbefogenheler. 1, atl riksdageribeträffande avslag på proposition 1979/80:122 skulle avslå motion 1979/80:1968, 2, att riksdagenbeträffande tillsynspersonal för naturvårdsobjekt skulle avslå motion1979/80:1969 i denna del, 3, atl riksdagenbeträffande ordningsvakters klädsel skulle avslå motion 1979/80:1969 i dennadel, 4, all riksdagenbeträffande förmanskap över ordningsvakter skulle avslå motion 1979/80:1969 idenna del, 5, att riksdagenbeträffande förmedling av ordningsvaklsuppdrag skulle avslå motion 1979/80:1969i denna del. 6, att riksdagenskulle anta det i propositionen framlagda förslaget till lag om ordningsvaktermed den ändringen att 6 S skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande en redaktionell jämkning av lagtexten, 7, atl skulle anta 22 kap, 14 § i det genoinproposifionen framlagda förslaget till lag orn ändring i . 8, all riksdagenskulle anta 24 kap. 2 S i det under 7 nämnda förslaget med den ändringen allparagrafen skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande enredaktionell jämkning av lagtexten. 9, att riksdagenbeslutade dels att 24 kap. 3 S skulle ha av utskottet angivenlydelse, dels atl härav betingad ändring skulle vidtas i ingressen till delunder 7 nämnda förslaget. Nr 161 10. att skulle antaövergångsbestämmelserna i del under 7 den nämnda förslaget, 3 iuni1980 ' " skulle anta 1 Si del genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:191) om bevakningsförelag med Ordningsvakter '" ändringen all paragrafen skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse. och bevaknings- innebärande en redaktionell ändring avlagtexten, företag ''' beslutade dels att 2 §lagen (1974:191) om bevaknings- företagskulle ha av utskottet angiven lydelse, dels atl härav betingad ändring skullevidtas i ingressen till det under II nämnda förslaget. 13, atl skulle anta del under11 nämnda förslaget i den mån del inte omfattades av utskottets hemställanovan, 14, att skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:558) omtillfälligt omhändertagande. 15, all skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1976:51 1) omomhändertagande av berusade personer m, m,, 16, alt skulle anta det i propositionenframlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1958:205) orn förverkande avalkoholhaliiga drycker m, m,, 17, atl skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1938:274) omriitt till jakt, 18, all skulle anta del ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1973:1176), 19, all skulle anta del ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1940:358) medvissa bestämmelser till skydd för försvaret m, m,, 20, all skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i bevakningskungörelsen(1940:383), 21, alt skulle anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1943:881) ompolisens ställning under krig. 22, att riksdagenbeträffande väktarulbildningen som sin niening gav regeringen lill känna vad utskottet hade anfört i detta hänseende. Reservation hade avgivitsbeträffande förmedling av ordningsvaktsuppdrag av . ochKarl-Gustaf Malhsson (alla s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa atl med anledning av motionen 1979/80:19691denna del som sin niening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört idetta hänseende, HANS i (vpk); Ropen efter fler poliser, utökad bevakning oeh hårdare tag i störstaallmänhet är tecken på etl samhälle i nödsituation, 1 skuggan av bristandeframtidstro, i avsaknad av en konstruktiv debatt om lösningen av 166 viktiga framtidsproblem, i skuggan av passivitet inför utslagning och arbetslöshetoch i brist på meningsfulla uppgifter för individerna i samhället ökarnaturligtvis broltslighet, främlingskap oeh droganvändning, I det här läget, som man skulle kunna karakterisera somden övermogna kapitalismens epok, växer den privata ordningsvaklverksarnheten,det blir en ökad bevakning av affärscentra och allmänna platser, och ettmotsatsförhållande mellan vanliga medborgare och dessa bevakare växer fram. Uppgifterna för ordningsvakter är ofta av polisiär typ,och man börjar bli rädd för att del skall ske en sammanblandning mellanordningsvakter och poliser. Man har också på sina håll karakteriseratframväxten av väktarna och ordningsvakterna som atl det skapas ett slagsreservkår, elt slags poliskår, Väklarulredningen anser det vara olyckligt atten sammanblandning av polisens arbelsuppgifter med väktarnas ochordningsvakternas har skett. För atl inte bevakningsförelagen skall uppfattassom en privat hjälpkär, säger man, är det angeläget aft bryta den härutvecklingen. Det här har naturligtvis också uppmärksammats avarbetarrörelsens organisationer. Jag vill särskilt nämna remissyttrandena överbetänkandet om ordningsvakter och bevakningsföretag från LO, TCO ochFolkparkernas centralorganisation, där man har pekat på alt del är nödvändigtmed en klar skillnad mellan ordningsvakters och polisers funktioner, LO sägert, o, m, -det är ännu starkare - att ordningsvakternas polisiära uppgiftermåsle begränsas starkt jämfört med nuläget. Vi i vpk är av samma uppfattning, och vi anser inte altdet framlagda lagförslaget tillgodoser dessa synpunkter. Vi är naturligtvis positiva till alt man börjar regleraförhållandena kring ordningsvakter och bevakningsförelag. Kvalifikationskrav,utbildning och sådant som behandlas i lagförslagen är en bra början, men vi harsvårt alt se hur man skall kunna avgränsa ordningsvakternas uppgifter gentemotpolisens genom all ge dem i stort sett samma befogenheter. Om man vill avgränsa ordningsvakternas uppgifter iförhållande lill polisens, borde man väl inle ge ordningsvakt samma rätt sornpolis all använda våld, Orn man vill avgränsa, borde man väl inte heller geordningsvakt rätt att delta i kroppsvisitation eller husrannsakan. Om man villavgränsa, borde man dessutom inte ge ordningsvakt möjlighet alt tillämpa LTO,som ju redan är en omdiskuterad lag och som dessutom är under omprövning ochutredning - man väntar ju atl del skall komma etl betänkande om LTO redan isommar, men trots del lar rnan inle chansen att förändra på den här punkten närrnan nu skall förändra förhållandena kring ordningsvakter oeh bevakningsföretag.Det rimliga hade varit all man med propositionen begagnat tillfället attverkligen förändra på det här området och åstadkomma den skillnad som de flestaremissinstanser och också utredningarna förordat. Del som man såväl i propositionen som i utskottsbetankandetoch i utredningarna säger sig vilja uppnå anser jag alt rnan helt missar genomalt inte omarbeta lagförslaget iden riktning som vi har krävt i vår motion.Därför yrkar jag bifall lill vpk-motionen nr 1968, GÖTEJONSSON (m): står nu i begrepp atl besluta omenlagreglering och en bättre kontroll i fråga om ordningsvakter ochbevakningsföretag. Denna reform är efterlängtad. Del har varitotillfredsställande att det ökande utnyttjandet av ordningsvakter ochbevakningsföretag skelt i former som inneburit att man saknat nödvändigsamhällelig insyn och uppsikt över verksamheten som sådan. Så när som på enpunkt har justitieutskotlet också kunnat enas i sin uppfattning, och på allaprincipiellt väsentliga områden tillstyrker utskottet regeringens proposition ifrågan. kommunisterna har emellertid i en motionyrkat avslag på hela propositionen. Vi har här hört iHallstahammar redogöra för orsaken härtill. Att vpk har ett annat synsätt idessa frågor är i och för sig inle överraskande, och att man förordarförstatligande av all vaktar- och ordningsvaktsverksamhel är följdriktigt medtanke på den samhällssyn vpk har. Men även med beaktande av detta borde vpkkunna erkänna att de steg som tas är behövliga och att de innebärförbättringar. Bakgrunden utgörs av del förhållandet alt verksamhet av dennaart måsle vara underkastad en ingående insyn från samhällets sida. Vi får nu en lag om ordningsvakter, vilket vi saknathitintills. Ordningsvakternas befogenheter klarläggs och regleras. Dengrundläggande regeln om alt ordningsvakterna lyder under polisen fastläggs,liksom polisens grundläggande ansvar för allmän ordning och säkerhet.Ordningsvakternas befogenheter vad gäller våldsanvändning under sina uppdragregleras i särskild ordning, och här finns också en klar avgränsning av derasbefogenheter i förhållande lill polisens. Kravet på auktorisation förbevakningsverksamheten utvidgas, och kraven på väktarulbildningen skärps. Sammanfattningsvis innebär alltså förslaget en ordentliguppstramning av denna verksamhet, en verksamhet som under överskådlig framtidmåste utgöra elt nödvändigt komplement till det skydd sorn polisen och andrasamhällsorgan kan bistå med. Jag vill i del sammanhanget gärna säga atlordningsvakter och väktare i det avseendet gör viktiga samhällsinsatser när detgäller rättssäkerheten och tryggheten. På en punkt har utskottet inte kunnat enas. Det gällerfrågan om förmedling av ordningsvaktsuppdrag. Den socialdemokratiska reservationenförordar att i princip alla former av förmedling inom området underkastaslillståndsplikl. Rättsreglerna inom detta område är snåriga och. motbakgrund av vad remissinstanserna har yttrat över ordningsvaktsutredningensförslag, kanske också oklara. Det är uppenbarligen inte helt klart om deordningsvakter som tillhör en ordningsvaktsförening som förmedlar uppdrag äratl betrakta sorn arbetstagare i förhållande till den som utnyttjar vakten ifråga. Vidare är det av betydelse för bedömningen i vilken formförmedlingen bedrivs samt om och på vilket sätt ersättning-förförmedlingsuppdragen utgår. Vi har enarbelsförrnedlingslag som skall reglera dessa frågor, oeh enligt denna lagankommer det på att göra de prövningar i de enskildafallen som kan behövas. Sedan utskottet avgivit sitt belänkande har regeringen påförslag av arbetsmarknadsministern meddelat direktiv lill den utredning somskall kartlägga arbetsmarknaden för vissa anställda inorn konlorsservicebranschenoch på kulturområdet, s. k. artislförmedling. Departementschefen säger i anslutning härtill - och dettaär av klar betydelse för de spörsmål vi nu diskuterar - atl det också vid sidanav den offentliga arbetsförmedlingen förekommer verksamhet som innebär anskaffandeav anställning åt arbetssökande. kan det ifrågasättas om en sådanverksamhet är förenlig med arbetsförmedlingslagen. Han förordar därför attutredningsuppdraget får omfatta dessa verksamheter. Utredaren skall bl. a.pröva om det är möjligt att klarare ange vad för slags verksamhet som bör fallain under lagen. Utskottets majoritet var också införstådd med atl deltaproblem förtjänade uppmärksamhet frän statsmakternas sida. Utskottet skriver:""Utskottet utgår från att regeringen, orn utvecklingen geranledning därtill, vidtar erforderliga åtgärder". Mot denna bakgrund, och då del efter detberedningsarbete jag berörde alls inle är givet atl lösningen på problemetmed förmedling av ordningsvaklsuppdrag skall sökas och lösas efter de linjer.som anges i den socialdemokratiska reservationen, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. HANSPETERSSON i (vpk) replik; Jag vill göra etl tillrättaläggande gentemotden föregående talaren. Det är inte så atl vi inte anser all det skulle vara någotbehov av reglering. Tvärtom sade jag ju atl vi är posiliva lill en regleringoch alt man kommer lill rätta med både förordnanden och återkallande av sådanaliksom all man börjar ta tag i utbildningen. Vad jag kritiserade var att man knappast uppnår någonskillnad gentemot polisiär verksamhet - del som man i flera olika instanser ochutredningar har uttryckt var så viktigt och som även utskottet .självt skriveri betänkandet. Del blir inle någon skillnad mot polisens verk.samhet genom praktiskt taget jämställer ordningsvakterna med polisen, t. ex. i fråga omnär de skall kunna använda LTO. som ju är en mycket omdiskuterad lag. Vi tycker att man skulle ha omarbetat hela lagförslaget ienlighet med det förslag sorn vi fört fram i vår motion. På så vis hade manändå fått en lag och en lag som vi tycker hade varil betydligt bättre. Jagmåste notera alt när man vanligtvis behandlar exempelvis LTO-frågan, avstyrkerrnan våra motioner med hänvisning till atl del snart skall tillsättas enutredning, men i det här fallet har man tydligen inga sådana "väntanstider"', utan man tycker all rnan kan fullfölja propositionens förslagtrots atl del snart skall komma en utredning. Det tycker jag verkar litetprinciplösl. Nr 161 () replik; Tisd-ipen den talman! Jag skulle vilja säga atl propositionen oeh utskotlsbetänkan- 3irrni" 1980 ' '" " grundade på någonprinciplöshet, utan atl del snarare är på det sättet attvi här vill klarlägga de principiella gränser som skall reglera Ordningsvakterordningsvakter och bevakningsföretag i relation lill polisen. Det framgår orh h'vaknings- '''" ''' ' underställda den polisiära myndigheten och denpolisiära verksamheten. Man kan naturligtvis alllid ha olika uppfattningar ornvilka befogenheter de olika institutionerna och personerna skall ha. Menutifrån den erfarenhet vi har när det gäller behov av befogenheter också förordningsvakter och bevakningsföretag har utskollet ansett del rimligt altansluta sig lill det förslag som är presenterat i propositionen. Om vi nu i enlighet med vad i Hallstahammarförordar skulle företa en ny omfattande utredning är det ganska klart alt viändå inle skulle hamna på samma uppfattning, eftersom del är en rätt stor principiellskillnad mellan våra uppfattningar. Till detta kommer att det tar ganska långtid innan vi skulle få fram del beslul som alla ändå är överens orn alt vimåste fatta sä snabbi som möjligt för atl få lill stånd de här klaragränsdragningarna. HANS i (vpk) replik; Det är riktigt att man måste fatta beslutsnabbt. I ett okontrollerat oeh opianeral samhälle växer problemen oss överhuvudet, motsättningarna ökar i samhället, del blir en utslagning av människor,arbetslöshet osv. Allt fler anställer bevakningspersonal i tron att det ärlösningen på problemen. Oeh så slår vi plötsligt inför ett gigantisktregleringsproblem. I stället borde man naturligtvis förebygga behovet avordningsvakter och väktare genom åtgärder på andra viktiga samhällsområden. Jag tycker emellertid inle att del behövs några nyautredningar. Det skulle räcka att vi beaktar de viktiga slutsatser som de redangjorda utredningarna har kommit till. där man säger atl vi måste skilja påpolis och ordningsvakter och se till atl ordningsvakterna inte uppfattas somreservpoliser. Del skulle skapa nya motsättningar i samhället som inte ärhanterbara. Jag kan också hänvisa till vad som skrivs i det senastenumret av , som vi alla fär i våra fack. Man pekar påatl en väktare inte bör ha en direkt polisiär roll. När han har det, skapar detproblem. Man menar all väktaryrkel bör vara mer serviceinriktal - väktarenskall tillhandahålla upplysningar, ge tillrättavisningar osv, - pä etl sätt sominte är jämförbart med polisiär verksamhet. Då skulle väktare ochordningsvakter kunna fungera på etl smidigare sätt oeh vi skulle slippa mångaav de problem som jag tror kommer att skapas om vi fortsätter på den inslagnavägen. GÖTEJONSSON (m) replik; Nr 161 Jag vill understryka all det i fråga ornbefogenheter är skillnad den mellan väktare och ordningsvakter -vi skall inte blanda samman de båda 3 jypj |ggQ Jag delar uppfattning alt visst är detbäst om man i etl Ordningsvakter samhälle inle behöver ordningsvakter ellerpoliser i den utsträckning sorn vi q(,/jbevaknings-har. Jag delar också uppfattningen atl vi skall sälla inåtgärder för en företag förebyggande verksamhet. Detta är också något somvi ständigt sysslar med i denna kammare inom ramen för andra förslag sorn läggsoch bereds. Men utifrån den erfarenhet vi har vet vi alt också upprätthållandetav den allmänna ordningen är en viktig del i den totala samhällsfunktionen.Såväl poliser som ordningsvakter och väktare fyller därför' viktiga funktioner.Här finns, jag vill än en gång hävda det, klara gränser mellan å ena sidanpolisens och ä andra sidan ordningsvakternas och väktarnas uppgifter ochbefogenheter. Del är inte fråga om all vi skapar någol slags reservpolisereller epapoliser. De uppgifter som utförs av väktare och ordningsvakter ärväldigt viktiga för vår gemensamma målsättning atl upprätthålla den allmännaordningen. Förste vice talmannen anmälde atlHans Petersson i anhållit att till protokollet få antecknat althan inte ägde rätt lill yllerligare replik. Det är etl ganska enigt utskott som står bakombetänkandet. Det är bara pä en punkt som vi i oppositionen har sett ossnödsakade alt avge en reservation. Den baserar sig på motion 1969, sorn harväckts av en av ledamöterna i ordningsvaktsutredningen. Motionen lar upp ettsom vi anser ganska viktigt problem, nämligen ordningsvaktsföreningarnas roll ifråga om förmedling av ordningsvakter. Det finns som vi alla vet elt stort antalordningsvaklsföreningar, sorn inle bara tillvaralar medlemmarnas intressen rentfackligt utan också mot avgift förmedlar ordningsvakter till främst anordnareav offentliga danstillställningar. Motionären pekar också på altförmedlingsuppdragen utförs efter viss turordning. Del kan vara väldigtproblematiskt. Det motverkar vår strävan alt skapa samband mellanordningsvakter och anordnare och att etablera normalaarbetsmarknadsförhållanden. Vi har i den socialdemokratiska reservationen tagitiniryck av motion 1969. Vi har framför allt fäst oss vid den slora betydelse sorn verksamheten har för fördelning av ordningsvaktsuppdragen. Vi tycker det är nödvändigt atl förmedlingen är underkastad insyn och kontroll från samhällets sida. Det kan synas minst lika angeläget för denna verksamhet som för den övriga verksamheten inom områdel, vilken nu i propositionen verkligen föreslås bli reglerad och stå under samhällskoniroll. Vi måsle framför alll ta hänsyn till atl del gäller människor med särskilda befogenheter. Därför hävdar vi atl man bör överväga en ordning där i princip alla former av förmedling inorn 171 Nr 161 området underkastastillståndsplikt. Tisdaeenden Utskottsmajoriteten har inte velattillstyrka motionen, utan man har 3 iuni1980 avstyrkt den. har nupekat på de utredningsuppdrag som lämnade för någon vecka sedan. Ordningsvakter °"'' "°'' lästes upp, behandlas just hithörandeförhållanden. ochbevaknings- också om huruvida det kan ifrågasättas orn denna verksamhetär förenlig med företag arbetsförrnedlingslagen, ochstatsrådet förordar alt utredningsuppdraget får omfattaäven dessa verksamheter. Det är alltså att notera alt chefen förarbetsmarknadsdepartementet har gått längre än chefen för justitiedepartementetansåg sig kunna göra när propositionen skrevs. Del förefaller nu i efterhandsom om det hade varit klokt av utskottsmajoriteten alt ansluta sig till oss ide krav som förekommer i reservationen. Jag skall, fru talman, be alt få yrka bifall till alladelar av hemställan i justitieutskottets belänkande 44 utom under mom. 5, därjag yrkar bifall lill den socialdemokratiska reservationen. Majoriteten har i utskottet klart sagl ifrånatl vi utgår från atl regeringen följer utvecklingen och vidtar-om man gör denbedömningen -erforderliga åtgärder. Då är det naturligt, som vi har sett det,att del sker inom del fackdeparlement där man behandlar just de här frågorna,och det är . Jag tycker, i motsats lill vad utskoltetsvice ordförande sagt. alt vi från ulskottsmajoritetens sida i storutsträckning har fått rätt när det gäller det faktum alt regeringen noga harföljt verksamheten. I och rned detta är det egentligen väldigt liten skillnadmellan majoriteten och reservanterna i utskottet. Men jag vill fortfarandevidhålla mitt yrkande om bifiill till utskoltets hemställan. Utskottsmajoriteten tänker i futururn. medanarbetsmarknadsdepartementet tänker i imperfeklum eller i varje fall i presensoch vill gripa sig an de här problemen genom att tillsätta en utredning. Jagvidhåller milt yrkande om bifall lill reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemställan, dels motion 1968 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHallstahammar begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den sorn vill all kammaren bifaller justitieutskottetshemsiällan i belänkan- de 44 mom. 1 röstar ja. 172 den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har karnrnaren bifallit rnolion 1968 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iHallstahammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 3(L3 Nej - 17 Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. m. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskotlelshemställan, dels reservationen av rn. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den sorn vill alt kammaren bifaller justitieutskoltetshemställan i betänkande 44 mom. 5 rösiar ja. den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. DåLisa Maltson begiirde rösträkning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 160 Nej - 159 Karnrnaren biföll vad utskottet i dessa rnornenl hemställt. § 5 Ökad prisövervakning på boendeområdet in. Föredrogs näringsutskottelsbelänkande /80:59 med anledning av motioner om ökad prisövervakning påboendeområdet m. rn. I delta belänkande behandlades motionerna 1979/80:1507 av (). vari hemställts allriksdagen sorn sin mening gav regeringen lill känna vad sorn i motionen sagtsorn behovet av snara initiativ från regeringens sida för atl möjliggöra enintensifierad prisövervakning på boendeområdet, samordnad rned annanprisövervakning och skött av statens pris- och kartelhiärnnd. (Denna rnolionhade rernitlerats till eivilutskottet och sedermera överlämnats lillnäringsutskoltet. Ökad prisövervakning på boendeområdet m. tn. 1979/80:1555 av rn. (vpk), variföreslagits att uttalade 1. alt prisslopp borde införas på byggnadsmaterialoch olja för bosladsuppvärmning, 2. all överväganden oeh förslag borde föreläggasriksdagen rörande åtgärder sorn ledde till sänkning av priserna på byggnadsmaterial och olja för bosladsuppvärmning. 1. beträffande intensifierad prisövervakning påboendeområdet atl riks dagen skulle avslå motion 1979/80:1507. 2. beträffande prisstopp på byggnadsmaterial ocheldningsolja atl riksda gen skulle avslå rnolion 1979/80:1555. Reservation hade avgivitsbeträffande intensifierad prisövervakning på boendeområdet av , . ochWivi-Anne Radesjö (alla s) som ansett att utskollet under 1 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:1507 som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. SIVERTANDERSSON (s): Boendekostnaden är en av de mest betungandeposterna i hushållens utgifter.