prot · G309123 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag är inte beredd alt ta tillbaka någonting av vad jag sade - jagtycker att det var ett bra försök alt spegla verkligheten. En bit avverkligheten - för att nu anspela på delta med alt måla - är att de som seriöstägnar sig åt att måla tavlor har det ekonomiski väldigt knapert. Därför har viföreslagit vissa åtgärder på bildkonstens område. Det innebär att vi medutgångspunkt i den verklighet vi befinner oss i försöker vidta konstruktivaåtgärder. Jag villställa tre frågor till . Den första frågan är: Är del inte önskvärt att snabbividta åtgärder för alt begränsa våldsutbudet i videogramproduktionen? Karl-EricNorrby citerar vad som står i betänkandet utan att ta ställning lill huruvidadet är önskvärt att vidta de åtgärder som vi föreslår. lill att utskottet seriöst har behandlat videogramfrågan. Detbetvivlar jag i och för sig inte. Sedan är han förvånad över att vi harreserverat oss. Jag vill bara säga att vi menar allvar med våra motioner. Närvi inte får våra motionskrav tillgodosedda i utskottet, så reserverar vi oss.Vi bedriver inte demonstra-lionspolitik när vi skriver motioner, utan vi har enambition att fullfölja dem. Jag har med mig en förteckning över videofilmer som hyrsut på marknaden - de finns alltså . "Motorsågsmassakern" ärett exempel på titlarna. Det lär vara någonting alldeles rysligt. En annan filmbeskrivs på följande sätt: "Skräckfilm om två monster som fightas tilldöds i en liten småstad men det är bara början." En annan film beskrivs:"Karate- film med mycket våld och slagsmål." Vidare:"Våldsam motorcykelfilm med mycket slow-molion våld." Detta är vadman nu kan hyra och titta på. Finns det inte anledning att försöka vidtaåtgärder för att begränsa detta utbud? Den andra frågan är: Hur skall kunna utredaden svåra frågan om kommersialismens negativa verkningar utan att få någramedel till detta? Det är ju vad ni säger att rådet skall göra. Det måste innebäraen kraftig försening. Min tredje fråga är: Hur kan acceptera denurholkning som sker av folkrörelsernas resurser? De är inte hjälpta enbartmed vackra ord. får de inte kompensation för prisstegringarna. Anslag till kulturändamål, m. m. EVAHJELMSTROM (vpk) replik: Först till utredningen om den kommersiellakulturindustrin. Det är ett gammall krav kommunisterna- vi har drivit del i fem nu - som socialdemokraterna, sedan de hamnat iopposition, slutit upp bakom, vilket vi naturligtvis hälsar medtillfredsställelse. sägerKarl-Eric att en sådan här utredning skulle försena olika Anslag till kulfur-ändamål, m. m. åtgärder.För det första frågar man sig då: Vad är det man har ägnat sig åt under alladessa år, när vi har krävt den här utredningen? Och för det andra vill jagsäga: Det är tvärtom så att en politiskt förankrad utredning snabbt skullelägga fram förslag på grundval av det material som de facto redan finns. Sedannågra ord om detta med videogrammen. Vi står inför en ny utveckling där de kommersiellakrafterna inom videogramområdet kan tänkas helt ta över marknaden. Vi stårinför ett mediabrus som jag menar hotar yttrandefriheten. Vi har därför krävtatt en skatt skall läggas på videoskivorna för att man skall kunna förhindra enmassmarknadsexploatering av videogramområdet och kunna se till att den härtekniken i stället ställs i människornas tjänst. Det avvisar utskottet ochhänvisar till videogramutredningen - utskottet säger att ingenting hindrar attvideogramutredningen tar upp frågan. Men i direktiven flnns ingenting som sägeratt utredningen skaU la upp denna fråga. har krävt alt manskall göra det, och vi har krävt det, men såvitt jag kunnat utröna är detingenting på gång i den riktningen. påstod att jag hade kritiseratfolkrörelserna vad gällde filmverksamheten. Det är inte sant. Jag tycker allKarl-Eric skall försöka lyssna på vad jag säger. Vad jag kritiserade varfilmreformen, och den vågade uppenbarligen inte gå in på överhuvud taget. Det är tydligen ett alltför känsligt ämne för . Vidare säger att vi målar i mörka färger.Men verkligheten går ju inte alt komma undan. Däremot kan jag försäkraKarl-Eric att jag hyser gott hopp om en motståndsrörelse. De lever i Oasen i , de lever i , de lever påvarven. Men de lever trots den borgerliga regeringens politik och inte tackvare denna. Vad beträffar detta med yttrandefriheten kan jag försäkraatt i ett framtida socialistiskt kommer yttrandefriheten att vidgasjust genom att man vågar ta itu med de kommersiella krafter som hotaryttrandefriheten. KARL-ERICNORRBY (c) replik: Till vill jag säga alt jag berom ursäkt om jag fattade henne fel, när hon gjorde sitt första inlägg ochtalade om filmområdel och barn- och ungdomsoreanisationernas arbete inom detområdet. Jag tar nu på orden och konstalerar alt vi då tydligenär överens om att här görs ett myckel gott arbete på filmområdet. När del gäller videogrammen, , så är ju densituation för handen som vi redovisat i ulskottets majoritelsskrivning. Det ärdärför vi föreslår att skall ge regeringen till känna att regeringeni lämplig form bör försäkra sig om att videogramutredningen tar upp dessafrågor och går in på det här området. Det är ju så - och där vill jag rikta mig också till GeorgAndersson - att videogramutredningen arbetar intensivt med frågorna.Utredningen har inom sig personer med kunnighet på området, harkontakterna med producenterna och har överblicken över läget. Då ställer vifrån utskottsmajoritetens sida frågan: Varför skall vi gå förbi de kunskaperoch den kunnighet som flnns inom utredningen? Vi har inte velat göra det, utanvi har lagt ansvaret hos regeringen och hos videogramutredningen. Jag sade att det måste finnas andra orsaker till attsocialdemokraterna nu har hamnat på reservationslinjen i videogramfrågan; vikan nämligen konstatera att till både 1974 och riksdag framladescentermotioner med krav på en utredning inom videogramområdet. Båda årenavslogs dessa centermotioner. Vi framförde vår mening till riksdagenreservationsvis. 1976 kom vi från sida tillbaka för tredje gången, ochdå kunde vi notera en framgång. Del berodde på att det 1976 också hadeavlämnats en enskild socialdemokratisk motion med begäran om tillsättande av enutredning. Jag konstaterar alltså att socialdemokraterna och de andra partiernai begynnelsen var ganska ljumma i sin inställning till de krav som vi hadefrån sida. Tyvärr har jag inte tillfälle att i denna replik bemötaGeorg ytterligare och svara på de övriga frågor som han ställde. Jagber att få återkomma. Anslag till kulturändamål, m. m. GEORGANDERSSON (s) replik: Jag avvaktar med intresse svar på de övrigafrågor som jag ställde. Tyvärr har jag ju inte rätt till någon ytterligarereplik efter nästa replik. Jag vill säga något beträffande videogrammen. till den gamla cenlermotionen. Men cenlermolioner i gången tid kan välinte rättfärdiga slow motion nu på det här området. Om ni hade bråttom 1975,varför har ni inte bråttom nu när utvecklingen rusar fram? Jag utgår från attKari-Eric har läst Den elektroniska hästen och annan litteratur på dethär området och vet vad det handlar om. Vi menar att det krävs snabba åtgärder, och då bör ettansvar läggas på regeringen. Vi har presenterat ett förslag till lösning, enmodell som går ut på att överläggningar skall hållas med producenterna för attbegränsa våldsutbudet. Det är väl inte alldeles säkert att en sådan väg skullevara framkomlig, men vi menar att den bör prövas och att del bör ske nu - inteefter ell långhalande i utredningar. Om man inte kan komma fram den vägen anservi att man skall vidta andra åtgärder, för detta är en viktig fråga. är videogramutredningen fillsalt, och den har sinadirektiv. Det är inte rikligt räu när säger alt vpk har krävtatt en skatt skall läggas på videogrammen. Vpk har krävt attvideogramutredningen skall lägga fram förslag om en sådan åtgärd. Och när vifrån utskottets sida säger att utredningen inte är förhindrad att överväga ochlägga fram förslag till åtgärder för att motverka negativa verkningar avkommersiellt videogram-utbud har vi därmed velat förklara att det är fritt framför all pröva även de åtgärder som föreslås i vpk-motionen. Jag hoppasverkligen att videogramutredningen seriöst prövar den här saken och att man,om man finner det Anslag till kulturändamål, m. m. möjligt och lämpligt, lägger fram ett sådant förslagsnabbt. Utredningen är ju oförhindrad att framlägga förslag till dellösningarpå området. Den vägen är alltså nu fullt möjlig att pröva. Men vi menar attvårt förslag skulle vara ytterligare en åtgärd på det här området. (vpk) replik: säger sig värna om barn- ochungdomsfilmen. Det är naturligtvis bra. Vi har två motioner som gäller justbarn- och ungdomsfilmen. 1 den ena kräver vi mera pengar för produktion avbarn-och ungdomsfllm. I den andra kräver vi en omfördelning av Filminstitutetspengar som skulle innebära att man bl. a. skulle kunna importera mera bra barn-och ungdomsfilm. Om nu är så positiv, så förväntar jag att hanockså kommer att stödja de här kraven. På annat sätt kan man inte tolkauttalandena i hans senaste anförande. Sedan till videogrammen! Man hade väntat sig att utskottetskulle beröra den utveckling av medierna som jag var inne på i mitt tidigareanförande och som kommer att bli en av 1980-talets stora frågor. Del är enutveckling som jag menar de facto utgör ett direkt hot mot yttrandefriheten,eftersom de krafter som driver fram dem har vinstbegäret som enda motiv ochutnyttjar människornas okunskap, rädsla och osäkerhet. De spelar på ochförstärker fördomar och ger falska bilder av verkligheten, en verklighet som iborgarnas 1980-tal kommer att vara nog så kärv på det ekonomiska området.Varken regering eller utskott har någon beredskap inför den här utvecklingen.Tvärtom visar man upp en undfallenhet som är oroväckande. KARL-ERICNORRBY (c) replik: Man kan konstatera - och del får bli miltsvar på en eller flera av de frågor som ställde - att deformella ramarna för anslagen till kultursektorn under de senaste tre årenlegat på ca 130 milj. kr. För tiden uppgick de sammantaget till 90milj. Regeringens förslag för nästkommande budgetår ärresultatet av en avvägning mellan många angelägna behov i en budgetekonomisktbrydsam situation. Skulle man riva upp fältet skulle man få ytterligare ökadebudgetunderskott. majoritet har inte velat medverka till det.Därför har vi måst inta en mycket kärv hållning. Vi får hoppas - men jag är inte alls säker på att detkommer att ges möjligheter till det - att vi kan förbättra stödet under dekommande åren. Det är det, , som avses när man från regeringenssida sagt att del är en återhållsam budget som framlagts. När det gäller videogramområdet och kulturrådetsmöjligheter att utreda kommersialismen, så som det förklarar sig villigt attgöra, vill jag säga att också jag väntar på att skall göra enprioritering inom de anslagsramar som står till dess förfogande. Man har integjort det, meu jag har som sagt förhoppningar på att man skall kunna infria delöften man har givit i de här frågorna. När detgäller videogramutredningen och dess möjligheter att arbeta på dettaområde och komma med förslag till åtgärder är det inte så mycket Nr 123 innehållet som och jag diskuterar ulansättet att gå fram på Jorsdagen den för aU nåde syften som jag tror att vi egentligen är överens om. Där har vi -y j| ggg inom en annan mening och en större tilltro tillregeringen och videogramutredningenssätt att arbeta. Därför har vi tagit denna ställning i Anslag till kultur utskottet, ändamål, m. m. Tredje vice talmannen anmälde attEva anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytteriigare replik. i Kumla (s); I den socialdemokratiska kulturpropositionenår 1974 fanns en klart uttalad strävan att satsa på folkrörelser ochfolkbildning som en viktig del i ett aktivt kulturliv. Riksdagsbeslutet till förmån för en kraftig utbyggnad avfolkrörelseanknutna kulturaktiviteter var enhälligt, och följden därav borderätteligen ha varit successivt förbättrade villkor för kulturarbetet inomfolkrörelserna. Detta har emellertid inte skett under det borgerligaregeringsinnehavet. Snarare har anslagen urholkats genom attkostnadsutvecklingen inte kompenserats fullt ut. Kulturarbetarnas situation äri dag också mycket kärv på grund av bristande stöd. Vi socialdemokrater beklagar alt de borgerliga regeringarnahar en negativ inställning lill folkrörelsernas kulturinsatser, trots att dessanår fler människor än många andra grenar av kulturlivet och trots att dessa imånga fall fångar upp andra människor än vad kulturlivet i mera traditionellaformer gör, som det för många också innebär möjligheter fill aktivmedverkan och egen skapande verksamhet. Vi hävdar all folkrörelserna spelar en stor roll när detgäller att styra inriktningen mot de grupper som inte ges möjlighetertill ett rikt kulturliv, och vi menar att ger vi inte folkrörelserna ökaderesurser, så kommer även i fortsättningen de grupper som är gynnadeatt gynnas. Detta vill och kan vi inte acceptera, och vi är inte beredda allgodta att kulturområdet, främst då de folkrörelseanknutna anslagen, får drakonsekvenserna av en allt sämre borgerlig ekonomisk politik. Frågan om utslällningsersättning tillkonstnärer har varit aktuell . Mot bakgrund av de besvärligaförhållanden, ekonomiskt och socialt, som många av de seriöst arbetandebildkonstnärerna lever under är del av största vikt att frågan omutställningsersättning får en tillfredsställande lösning och får det snart. /76 uttalade att man utgick från attett förslag om statligt stöd till utställningsverksamhet inom en snar framtidskulle föreläggas . Jag skulle då vilja ställa frågan: Vad innebäregentligen uttrycket "en snar framlid"? har i en rapport. Stöd lillkonstutslällningsverksamhet, utarbetat förslag om att ett nytt statligt stöd skulle införas till Konstfräm jandet och för kommuners och föreningars offentliga verksamhet samt till " Anslag till kulturändamål, m. m. konslnärskooperativ och till utställningsprojekt avprivata gallerier. I årets budgetproposition säger sig emellertid ansvarigtstatsråd inte vara beredd föreslå ett genomförande av förslag pågrund av att remissbehandlingen inte var avslutad i sådan tid att förslagetkunde beaktas i beredningen av budgetproposition. Om regeringen verkligen hade haft intresse av altgenomföra förslaget så hade man kunnat utnyttja möjligheterna att lägga fram ensärproposition, men så har inte skett. Att hänvisa till ett ännu inte avslutatremissarbete är enligt vår uppfattning ett svepskäl, som man använder sig avför att dölja ett bristande intresse för ett genomförande av förslaget. Det är, herr talman, mycket beklagligt att denna förbildkonstnärerna och bildkonsten så angelägna reform på det här sället skjutspå framtiden. När man tog initiativ till bildandet avKonstfrämjandet, var syftet att erbjuda medlemmarna "god konst tillöverkomligt pris" samt att verka för "ökat konstintresse och ökadförståelse av konst". Initiativtagare till Konstfrämjandet var bl. a. LO,TCO, SAF, KF, ABF och TBV. Därefter har en rad andra organisationer blivitmedlemmar, och är totalt ett sextiotal organisationer med olikaideologiska värderingar och intressen anslutna. Genom Konstfrämjandets verksamhet har det blivit möjligtför många människor att framför allt köpa men också genom utställningar ta delav god konst. Stora grupper av människor som annars inte skulle komma i kontaktmed konstutbudet gör det genom de satsningar som görs genom konst påarbetsplatser, alternativutställningar, vandringsutställningar m. m. Det är avstor betydelse att denna verksamhet kan fortsätta och ytterligare utvecklas. Konstfrämjandet genomgår f. n. en ekonomisk kris. varomman informerat och uppvaktat såväl departement som kulturutskott. Orsakernatill krisen är flera, bl. a. en allmän nedgång i försäljningen. Denna nedgång,som började , bedöms ha sina orsaker inte bara i konjunktursvängningar pågrafikmarknaden utan också på en allmän konjunkturnedgång och en minskadköpkraft hos de målgrupper som Konstfrämjandet i första hand söker och når medsin verksamhet. Vissa tecken tyder dock på att andra delar avkonstmarknaden blomstrar, dvs. den del som är intressant urinvesteringssynpunkl. Jag har med det sagda velat motivera, varför det är såviktigt att Konstfrämjandets verksamhet fortsätter och kan utvecklas iframtiden. En av de viktigaste förutsättningarna för att della skall kunna skeär tillgången till goda ekonomiska resurser. I reservationen har vi föreslagit en medelsökning. Den kanlyckas blygsam, men vi har dessutom föreslagit att organisationen skall få enviss kompensation för den skyldighet den har att erlägga mervärdeskatt. Motivetär att motsvarande skyldighet inte gäller för den privata konsthandeln ellervid konslauktioner. Mervärdeskatteulredningen behandlade problemet och ansågatt stöd till Konstfrämjandets verksamhet borde utgå i form av statsbidrag ochinte i form av skattelättnader. Detta blev beslut, menregeringen föreslår inte något sådant bidrag. Avslutningsvis konstaterar jag att det inte flnns någonstörre vilja att stödja Konstfrämjandet i den här situationen. Herr talman!Jag yrkar bifall till reservationerna 9, 10, 11 och 12. sände TV enföreställning från Shakespeareteatern i Stratford-on-Avon. Del var Shakespearesförväxlingskomedi i en uppsättning präglad av tekniskskicklighet, spiritualitet och munterhet. Det var för den förtjusta TV-iittarenbara all tacksamt ta emot och glädjas. Det är lilel mer av den europeiska kulturtraditionen, avden glädjen, av del lätta handlaget man skulle vilja möta i det svenskakulturlivet, i kulturdebatten och kanske inte minst på teatern. Den nyskrivnasvenska dramatiken sysslar så ensidigt med ett samhällsproblem i tagel, och delär en dramatik som ofta bara genom dialogen visar all det inte rör sig omdagstidningsjour-nalislik - bara bra nära. Man tecknar typer men intemänniskor. Kulturdebatten har alltför myckel kretsatkring de fria grupperna och kring amatörism. De fria gruppernas kraftiga växtunder 1960-talel har lett lill att man nu lider brist på regissörer i svensktteaterliv. eftersom i grupperna alla skulle regissera alla eller kanske barasig själva. Men konst hör samman med kunnande, och tror jag attpendeln börjar slå tillbaka. Kraven på kvalitet och yrkeskunnande växer allt starkare.Vi måste därför slå vakt om utbildningen på det konstnärliga området. All den hobbyverksamhet som bedrivs runt om i landet ärnaturligtvis till glädje för alla dem som utövar den, men den bör inte kunnapåräkna samma samhällsstöd som de professionella. Att kräva kvalitet inomkulturlivet är ett sant demokratiskt krav. Jag övergår därefter till att beröra vissa punkter i delföreliggande betänkandet. Utskottet har bl. a. behandlat en moderat motion, ivilken yrkas alt begär en översyn av kulturrådels hittillsvarandeverksamhet samt att åtgärder vidtas i syfte att förbättra den parlamentariskarepresentationen i rådets styrelse och nämnder. Båda dessa frågor har vi ocksåtidigare motionerat om. När det gäller en översyn av verksamhet anserutskottet att det räcker med den översyn av organisationen som rådet själv harinlett. Man erinrar också om att revisorer i sin granskningsplan hartagit upp ett ärende rörande rådets verksamhet. Frågan är hur bäst kan utföra sitt uppdrag.Man har , inte minst i årets petita, kunnat skönja en viss kluvenhet.Rådet har tydligen inte kunnat bestämma sig för om man skall vara enbudgetberedande instans med uppgift att prioritera mellan olika önskemål, ellerom man skall agera som en intresseorganisation ovanpå alla de olikafackorganisationer som finns inom kulturlivets olika sektorer - KRO, KLYS, föratt bara nämna några. Anslag fill kulturändamål, m. m. Anslag fill kulturändamål, m. m. Del pelilaförslag som lämnade inför åretsbudget med krav på ökningar som uppgick till 116 milj. kr. och därtill kostnadskompensationberäknad till 60 milj. kr. tyder inte på alt man fatlat sin uppgift på rättsätt i nuvarande ekonomiska läge. Självfallet finns det inom kultursektorn eftersattaområden där behoven av bättre resurser känns oerhört angelägna, inte minst när detgäller byggnadsminnesvården. Vi skulle från moderat håll inte ha nöjt oss medutskottets skrivning beträffande en översyn av verksamhet om maninte hade haft vissa uttalanden från rådets sida att stödja sig på. Rådet sägersig sålunda skola överväga även principfrågor beträffande petilaarbelel. Rådetsordförande har också i rådels egen informationsskrift uttalatföljande: "En sak är jag klar över och har bestämt mig för:kulturrådets anslagsframställning kan inte fungera både som appell och prioriteringsin strument. -- Skall vi bli trovärdiga i statsmakternas ögon, måste vi hårt prioriterabland våra reformkrav." Med ett parlamentariskt inslag i styrelse,vilket jag tror att regeringen bevakar, och med en självprövning inomkulturrådet tror jag att vi kan ansluta oss till ulskottets skrivning med enförhoppning att förbättringar kommer att ske. En biblioteksutredning har tillsatts, och därmedförs en hel del motioner åt sidan. Utskottet gör ett tillkännagivande angåendeden uppsökande verksamheten - exempliflerad med arbetsplatsutlåning ochbokbussverksamhet - och säger att denna verksamhet är så viktig att den ocksåunder den tid då utredningen arbetar bör ägnas fortlöpande uppmärksamhet frånregeringens sida. Vi moderata ledamöter av utskottet har ingen annan mening,men jag vill ändå påpeka en sak. I posten B 31 p. 1 Lokal biblioteksverksamhet,under vilken arbetsplalsullåning och bokbussverksamhet får pengar, flnns ocksåanslaget för kulturell verksamhet bland barn. Det känns därför angeläget attpåpeka alt den verksamheten inte får bli lidande av det tillkännagivande somutskottel gör. Kulturell verksamhet bland barn hör ju till det som utskottetvarmt känner för och även kraftigt underströk vid sin behandling av förra åretsbarnkulturproposilion. Bristen på svensk litteratur bland utlandssvenska barnpåtalas i en moderalmotion, som vill ha en utredning och förslag om hur svenskaskolor i utlandet skall få tillgång till ett rimligt utbud av svensk barnlitteratur.Också barn i förskoleåldern behöver tillgång lill svenska barnböcker. Utskottet har en positiv inställning lill motionens kravmen hoppas att en utredning som skall göra angåendebiblioteksverksamhet bland svenskar i utlandet särskilt skall uppmärksammabarnens behov. Man pekar också på det ansvar som har för deskolor som står under SÖ:s överinseende. - Med detta är vi nöjda för dennagång, men vi kommer att uppmärksamt följa utvecklingen. betonar viklen av att en stor publik runt om i landet får möjlighet att genom TV ta del av de statligateatrarnas verksamhet. Utskottel delar den uppfattningen men vill också vidgasamarbetet till andra teatrar. Del här är ju en gammal fråga, som har debatterats härmånga gånger. Förljusningen i direkt avfotograferade föreställningar är intestor, allra minst hos skådespelarkåren - milt uttryckt. Operan är ju mer destora gesternas teater och har det därför lättare med direktsändaföreställningar. Jag tror att man med smärre åtgärder för att anpassaföreställningar till TV-ulsändning bör kunna åstadkomma ett större utbud frånteatrarna, och jag vill på nytt hänvisa till den somjag nämnde i inledningen. Det bör vara möjligt att lösa denna fråga genom avtalmellan teatrarna och TV, om man visar god vilja från båda sidor. Det finns några särskilda yttranden vid betänkandet, bl.a. ett av utskottets moderata och folkpartistiska ledamöter angåendeRikskonserters verksamhet beträffande fonogramulgivning. , somharen motion under denna punkt, kommer senare att tala om della. Del betänkande vi nu behandlar berör många olika sektorerinom det svenska kulturlivet, och det skulle vara frestande att gå in på mångafler frågor. Jag skall inte göra del men bara på nytt påminna om angelägenhetenav att bevara en mängd fina kulturmiljöer runt om i landet samt om vikten av enklok prioritering bland många angelägna behov. Anslag ull kulturändamål, m. m. I dettaanförande instämde (). Först några ord med anledning avreservationerna 5.6 och 7, vilka bl.