prot · G30938 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:38 §1 Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. 0/77 upprustning av fiskeriförsöksslationen i § 2 Om upprustning avfiskeriförsöksstationen i Jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1979/80:101, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser au vidta åtgärder förall fiskeriförsöksslationen i rustas upp. Vidfiskeriförsöksanstalten i bedrivs forsknings- och försöksarbeie av storbetydelse för fiskodlingsverksamheten i landet. bedrivs ett arbeteför all bevara värdefulla stammar av laxartad fisk, vars naturliga reproduktioninte är tillräcklig. Anstaltenbehöver rustas upp. Upprustningen av anstalten och den verksamhei som bedrivsdär är också av stor betydelse för sysselsällningen i . Regeringen avseratl ge i uppdrag atl projektera enupprusining av fiskeriförsöksanstalten i . SVENLINDBERG (s): Jag ber all få tacka jordbruksministern för svarel på min fråga. Jaghälsar med tillfredsställelse atl delta gamla problem nu förhoppningsvisnärmar sig sin lösning. Jag vill bara ställa en kompletterande fråga, eftersomjag vet all man ibland har diskuterat all eventuellt finansieraulbyggnadsprojekiel med AMS-medel. Är regeringen beredd all finansiera deltaprojekt med budgetmedel, eller kommer del atl bli ell AMS-projekt? Om del blirelt AMS-projekt, kan man då be kostnadsberäkna olikaetapper? Jag har nämligen en känsla av atl fär svårtatt ta hela projektet i en enda utbyggnadsetapp. Det är en i och för sig berättigad fråga, men jag kan inte svara på deni dag. Vad vi nu gör är alt vi ger i uppdrag au projekteraanläggningen. Vi får senare ta ställning lill hur den skall finansieras. Överläggningenvar härmed avslutad. 0/77införande av molorgas som bilbränsle § 3 Om införande avmotorgas som bilbränsle Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara Per Wesierbeigs (m) anmälda fråga, 1979/80:102, ochanförde: Per har frågat mig om jag vill medverka lill atl underlättaell införande av molorgasdrift. Enligt Weslerberg är del främst bestämmelsernai bilavgaskungörelsen som hindrar konvertering av äldre fordon för användningav molorgas. har även tillsammans med Svenskapetroleuminsliiuiel skrivii lill regeringen och hemställt om åtgärder i dennafråga. Skrivelsen har skickats på remiss till berörda myndigheier. Någraformella hinder för införande av gasdrift finns inte från miljösynpunkt.Bilavgaskungörelsen innehåller beslämmelser om avgasutsläpp frän bensindrivnabilar och dieselbilar men inte frän gasdrivna bilar. Gasdriftav bilar kan innebära fördelar från miljösynpunkt. Gasen är blyfri och germindre utsläpp av de flesta föroreningar än en bensinbil med den avgasrening vihar . Sombudgelministern framhöll i kammaren har regeringen underlättal enintroduktion av motorgas genom atl i propositionen 1979/ 80:30 föreslå ett ökalskatlegap mellan gasol och bensin. Delstörsta problemet med gasdrift av bilar torde f n. vara all distributionen avmotorgas inte är utbyggd. Det finns bara några enstaka tankställen för gas ochdel bara i storstadsområdena. Därför är del naturligt all många bilister ävenvill kunna köra gasbilar pä bensin. De förslag till tekniska lösningar sompresenterats innebär emellertid alt delar av avgasreningsutrustningen monterasbort eller ändras varför utsläppen vid bensindrift av en gasbil blir större änvad som är tillåtet i bilavgaskungörelsen. Delåterstår således en rad praktiska problem som måste lösas, innan ett införandeav gasdrift kan ske. Med hänsyn till de miljöfördelar molorgas kan innebära ärdet viktigt atl dessa tekniska problem löses . Det är bil-och oljeindustrin som har huvudansvaret för all finna sådana lösningar. PER (): Jag ber alt få lacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Jagantar all jordbruksministern precis som jag har varit ganska oroad av derapporter vi kunnat ta del av om bl. a. blyhalten i blodet hos barnoch om en ökad andel cancerfall beroende på ökade luftföroreningar framför allti storstädernas innerområden. Frånden sänks blyhalten i bensin, och vi flr s. k. lågblybensin,vilket det finns all anledning atl hälsa med tillfredsställelse. Därifrån ärdock vägen lång innan vi har fått blyfri bensin, med de problem som ökadbränsleförbrukning och ökade kostnader innebär, och den tid det kommer all ta ianspråk atl genomföra della är avsevärd. och myckel annat när detgäller svensk industris konkurrenskraft ute i talar för att del kanskeblir problem med atl införa blyfri bensin i under det närmasteårtiondet. Jag tror inte del blir aktuellt förrän den införs i övriga . Molorgaseller gasol har, som jordbruksministern uppenbarligen insett, beiydandefördelar inte minst ur försörjningssynvinkel. Man eldar bort en myckelstor andel motorgas, eller propån 95, vid olika raffinaderier eftersom man ickekan tillgodogöra sig alla delar där. Molorgas är väsentligt renare än bensinvid bilanvändning. T. ex. polyaromaliska kolväten ulgör sä litet som 5 96 avvad motsvarande körsträcka ger om man kör på bensin. Ensnabb introduktion av molorgas i , framför allt i storstadsområdena,ser jag som utomordentligt väsentlig. Jag vel att intresset för detta iStockholms stad är myckel stort. Jag vet också att bl. a. japansk taxi för allköra i vissa innerstadsområden enligt lag måste köra pä gasol eller ha molorgassom drivkälla. Jag tror atl vi med ganska enkla medel kan införa detta påmycket korl lid i . NärAnders säger atl huvudansvaret vilar på bil- och petroleum-industrin,sä häller jag delvis med honom. Men man skall inte glömma bort alt det kommeralt la läng lid all skapa tillräckligt mänga pumpsiationer för alt klaragasoldriften. Därför behövs det en liten tank med bensin för alt man skallkunna köra och ta i drift gasbilar. Jag tycker personligen inte atl det ärriktigt atl stoppa en introduktion av moiorgas inom en myckel snar framlid pägrund av att del blir vissa små miljöföroreningar när man kör en gasbil päbensin i stället för atl köra på molorgas. Man borde i stället söka underlättainförande av motorgasen . Därför skulle jordbruksministern kunnamedge någon form av dispens från bilavgaskungörelsen vad gäller bensindrift avmotorgasbilar. 0/7/ införande av motorgas som bilbränsle Jag kan i delta läge inte medge någon dispens. Jag erinrar om altgasdrift av bilar kan innebära fördelar från miljösynpunki. Gasen är blyfri,och den ger normalt mindre utsläpp av koloxid och kolväte än en bensinbil medden avgasrening vi har. Däremot kan kväveoxidutsläppel bli större. Jag villockså erinra om alt ett annat problem i delta sammanhang är alt endasi enfemtedel av den befintliga bilparken har motorer som är konstruerade förelt blyfritt bränsle som t. ex. gas. De svensktillverkade bilarna och vissaimporterade bilar är konstruerade för blyfritl bränsle, men för andra bilmärkenfordras f. n. bly i bensinen. Jagvill också säga alt del från energibesparingssynpunkt naturligtvis är diskutabeltom gasdriften förbättrar energisituationen totalt sett. I själva verketproduceras ju gasen ur råolja pä liknande sätt som bensinen, och därför är detinte alldeles riktigt att en ökad molorgasdrift totalt sett förbättrarförsörjningstryggheien. proiokoll 1979/80:35-.lH 0/77införande av motorgas som bilbränsle PER (): Jag tror att både jordbruksministern och jag är medvetna om de mycketstora förbättringar i fråga om utsläppen som drift med motorgas trots alltinnebär. Vissa ämnen andelar i utsläppen kan möjligen öka något, men det mestfarliga och mest omdebatterade ämnet minskar betydligt. Jagtror vidare liksom jordbruksministern inte att vi kommer alt få semotorgasdrivna bilar i massor i . Det är troligen inte heller önskvärt.Men det vore säkert mycket önskvärt att exempelvis Taxi skulle kunnaövergå till atl köra pä motorgas liksom alt vissa av kommun och landsting ägdabilar som cirkulerar i innerstaden skulle kunna göra del. Jag avser alltsåbilar som körs mycket, och en övergång lill molorgasdrift skulle i del falletkunna innebära beiydande miljöförbättringar i innerstaden på mycket korl tid.Jag tror all della vore en myckel bra åtgärd. Men om man inte ger dispens närdel gäller denna lilla reservtank som möjliggör all man kan köra bilen päbensin, då stoppar man ju indireki införandel av molorgasdrift istorstadsområdet, och det lycker jag vore mycket beklagligt. Närdet sedan gäller energibesparingssynpunklen är del väl bara att konstatera attdet finns många inom oljekretsar som hävdar att det kan bli fråga omkvotering av molorgas i framliden, så lill vida all alla länder som köperbensin och råolja tvingas köpa även propån 95 för all man skall kunna fåavsättning för denna och för all vi skall utnyttja den energiresurs som dennagas onekligen ulgör. Taxi liksom andra företag i kommunalaförvaltningar kan övergå lill gasdrift på sina bilar om de vill. I Siockholmfinns två tappningsställen för gas. Problemet är väl möjligen att detfinns för få sådana, och del borde ju då ligga i bolagens intresse alt utökaantalet lappningsställen. PERWESTERBERG (m): Jag vill framhålla all det är fråga om en liten reservtank som rymmerkanske 5 eller högst bensin och som man kan behöva för all kunna lasig till en lappningsslation för gas. Del handlar alltså om obetydligt ökadeutsläpp under den korta lid man kör med bensin, medan man den övervägande tidenkör med motorgas, som är mest ekonomiskt för bilägaren i och med att bränsletkostar någon krona mindre per mil. Detta måste ju innebära betydandemiljöförbättringar och alltså motivera ell införande. För atl fäfiera moiorgasstationer fordras detju dessutom au det finns ett underlag medett tillräckligt anial motorgasdrivna bilar som är i trafik, inte bara iSiockholm ulan även i övriga områden där det finns ett starkt behov avförbättrad luft. Men, , vi kan väl ändå vara överens om all om det blirflera tappningsställen för gaspåfyllning, dä behövs ju inte den extrabensindunken som talar om, och del borde väl vara den bästalösningen. PERWESTERBERG (m): Jag delar uppfattning. Men för atl få en introduktion,för att kunna bygga ut tappningsslalionerna, behöver man ha denna lilla extrabensindunk. Jag tror också att jordbruksministern kan hålla med mig om atl denkorta transportsträcka det är fräga om här kan ge myckel små miljöföroreningar,medan vi totalt setl kan uppnå mycket slora förbättringar, om vi verkligen fåren introduktion av motorgas. Del gäller ju dessutom förhållandevis små seriersom kan överföras lill molorgasdrift, och man kan inte lägga på bolagen alltförstora initialkostnader för all få introduktionen lill sländ. 0/7Jinförande av molorgas som bilbränsle När del gäller den sista delen av anförande, nämligenatl det skulle röra sig om små miljöförstöringar, så delar jag inte hansuppfattning. PERWESTERBERG (m): Jag förstår faktiskt inte jordbruksministern riktigt. Den bilförare somkör en moiorgasdriven bil måsle ju vara medveten om all bränslekostnadenminskar med ungefär en krona per mil. Det borde därför vara elt myckel starktekonomiskt incitament atl köra pä molorgas i stället för pä bensin. Den lillaexiralanken och den obetydliga ökning av utsläppen som det skulle bli fråga omnär man kör till en lankningsslalion skulle knappast innebära något verkligtproblem i miljövärdshänseende. Del är inte, , om gasens miljöpåverkan som vi är oense.Vi ärju överens om all det bliren fördel från miljösynpunki. Vad vi är oense omär om man kan köra en bil på både gas och bensin. Här upprepar jag att jagtycker au man skall göra delta, men dä skall man också ha löst hela problemetmed avgasreningen, så att den fungerar. PERWESTERBERG (m): Herrlalman!Jag förstår jordbruksministerns åsikt, men jag delar den inte. Här är det frågaom en introduktion som skall ske snabbt. Totalt setl blir det en beiydandeförbällring närdet gäller luftföroreningarna. Dessutom blir del eu mycketstarkt incitament för bilförarna att köra på propån 95 i stället för på bensin.Det finns myckel starka skäl alt försöka åstadkomma denna luflförbättring lillde här obetydliga kostnaderna. Dessutom kan vi fä en snabb förbättring. Del ärbättre än att dölja sig bakom denna byråkratiska regel. 0/77lokaliseringen av länsrätterna Introduktionen kan inte ske snabbare än tillgången på gas och lämpligatappningsställen tillåter. Vidare måste vi ha bilar som fungerar med del härdrivmedlet. Jag upprepar vad jag har sagt: det ligger i bilindustrinsoch oljebolagens intresse att själva påskynda utvecklingen härvidlag. PERWESTERBERG (m): Om del nu kan anses finnas eu allmänt intresse av atl få in en litenbensintank för att kunna påverka ell stort antal bilister, framför alltyrkesbilister, så att de kör på molorgas, må jag säga attjag inte rikligtförstår varför man inteskulle kunna ge denna lilla hjälp till dem som ärberedda att gå över lill motorgas, om detta befinns lämpligt. Jag ställer migalltså litet oförstående till jordbruksministerns inställning. Överiäggningen varhärmed avslutad. § 4 Om lokaliseringen avlänsrätterna Justitieministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1979/80:121, och anförde: har frågat mig dels hur långt utredningsarbetetom eventuell uilokalisering av länsrätterna frän residensstäderna fortskridit,dels om länsrätten i är föremål för utredningensuppmärksamhet och när i så fall besked kan väntas. Justilieutskotleterinrade i sitt av sedermera godkända betänkande (JuU1978/79:26) om att dåvarande chefen för jusliliedeparlemenlel i budgelproposilionenuttalat all valet av lokaliseringsorl för länsrätterna, i de fall fråga väcktsom uilokalisering från residensorten, borde ske efter noggrann kartläggning ivarje enskilt fall av de skäl som talade för och emot uilokalisering. Utskottetframhöll också att det enligt departementschefen var angeläget atl frågan omen eventuell uilokalisering av länsrätter inte prövades isolerad utan vägdessamman med motsvarande fråga för annan offentlig förvaltning. Utskotteterinrade vidare om atl departementschefen i budgelproposilionen konstateratalt länsdomstolarna befann sig i en arbelsmässigt svår situation. fann departementschefen att det var utomordentligt angeläget attlänsräiisreformens genomförande inte ledde lill en försämring av den för bådeallmänhet och personal otillfredsställande balanssituationen i länsdomstolarna.Enligt utskollets mening var det ofrånkomligt atl en uilokalisering av länsrätttill annan ort än residensorlen av personalpolitiska och andra praktiska skäl underinledningsskedet skulle inverka negativt på arbetet i länsrätten. Atl bringaned balanserna lill en frän räiissäkerhetssyn-punki godtagbar nivå fick, enligtutskottets mening, anses vara ett sä angeläget önskemål atl detdå måste sältas före intresset au av regionalpolitiska ellersysselsätlningspolitiska skäl redan då lokalisera länsrätt lill annan ort änresidensorten. Utskottet ansåg sig därför inte kunna tillstyrka att länsrätt dålokaliserades lill sådan ort. Frågan om lokalisering av länsrätt bordeemellertid, i enlighet med vad tidigare förutsatt och vad somförordades i propositionen, utredas vidare. Del slutliga ställningstagandetfrån regeringens sida borde ske så snart utredningsarbetet avsluials. på länsräitsreformen fick helt koncentreras lillsådana frågor som måste lösas innan reformen trädde i kraft. Därefter har olikafrågor som berör länsrätternas verksamhet krävt ett omfattande arbete avdomstolarna själva, och departementet. Frägorna om formerna förutredningsarbetet när del gäller länsrätternas lokalisering och inriktningen avdella arbete fär nu tas upp. Jagavser därvid självfallet all följa de riktlinjer som lagts fast genomriksdagens godkännande av förslag i betänkandet. 0/7?lokaliseringen av länsrätterna Jag ber au få tacka justitieministern för svaret. Länsstyrelserna harhaft som en av sina uppgifter atl inom ramen för länsplanerings-arbeiel ta framdecenlraliseringsförslag rörande den offentliga sektorn inom länen. 1 flera länhar därvid den nya länsrättsorganisalionen tilldragit sig uppmärksamhet. Del ärhelt naturligt, eftersom del här är fråga om omstrukturering och utökning av enverksamhet. Från sex län förelåg också förslag till lokalisering avlänsrätten till annan ort än residensstaden. Regeringens villighet alt följadessa förslag kommer av länsstyrelserna att upplevas som en test på omregeringen menar allvar med del som sägs om alt man skall försöka förbättra deninomregionala balansen. Riksdagenuttalade atl frågan om lokalisering av länsrätt borde utredas vidare.Det är nu snart sedan och det är att beklaga att utredningsarbetetinte har kommit i gång. Jag tycker att det är fel alt man låter personal ochlänsstyrelser sväva i okunnighet om hur del skall bli med denna viktiga fråga,och jag tror inte all ärendebalansen påverkas posiiivt av trånga lokaler ochovisshet om framliden. Närdet gäller länsrätten i brådskar det verkligen. Valet står mellan altbygga nyll för slora pengar eller hyra lokaler till lopphyror eller alt flyttaverksamheten till , där del finns bra lokaler lill låg hyra. Jagvill med anledning av svaret fräga justitieministern: Hur skyndsamt kanutredningen länkas komma fram och hur snart kan vi alltså i fäbesked om var länsrätten skall placeras? talar om den inomregionala balansen. Den ärnaturiiglvis viktig, men somjag nämnde i mill svar finns del också en annanbalans, nämligen balansen av ärenden i länsrätterna. Jag vill återigen strykaunder all den är allvarlig och att uttalade, all i de fall där mangenomför en uilokalisering av länsrätten kommer del att negativt 9 invtnkoll 1979/80:35-38 påverka arbetet atl bringaned balanserna. Lålmig bara nämna att i var antalet oavgjorda mål vid utgångenav /78 ungefär 7 600, men vid utgången av /79 varantalet ända uppe i 9 000. De siffrorna skall man se mol bakgrund av att detunder har avgjorts ungefär 6 000 mål . Det är allisåyllersl angeläget atl man inte nu vidtar ålgärder som motverkar möjligheternaatt bringa ned den här balansen. Det är en mycket viktig fråga urrättssäkerhetssynpunkt. Vadsedan beträffar den fräga som ställdes kan jag anföra au justiliede-partementetnu skall utreda frågan om lokalisering både när del gäller länoch andra län, som var föremål för uppmärksamhet i beslut. Jag ärinte beredd att för dagen säga när den översynen kan vara'klar. Jag vill säga lill justilieministern attjag fortfarande tror all detkommer atl posiiivt påverka ärendebalansen när man på länsrätterna får klarheti var man skall placeras och när man får bra lokaler. Lålmig säga, eftersom det gäller frågan om snara och konkreta åtgärder iLinköping, att del förutom de regionalpoliiiska skälen finns flera andra starkaskäl för atl flytta länsrätten till . har drabbats av storaindustrikriser. Tusentals industriarbetare har friställts. Administrativa arbeteninom den statliga sektorn saknas nästan hell. Avståndet lill är intesärskilt stort. Sist men inte minst: Regeringen har ont om pengar, och då måstedel vara vettigare atl använda sig av bra och billiga lokaler i än att bygganytt i förstora pengar. Ochjag tror fortfarande att ocksååigärdsbalansen påverkas positivt om vi klarar upp den här frågan tämligensnart. Jag skall självfallet inte nu ta ställning lill vilken plats som vorelämplig. Jag har lyssnat på argument, men jag vill barasäga att även i finns del möjligheter till andra alternativ förlokaliseringen av länsrätten. funderar på olika andraalternativ. Sedanär del också en uppenbar risk alt den duktiga personal som finns i Linköpinginte lill övervägande del ulan kanske endast lill en mindre del vill följa medtill , och del kan vid en uilokalisering försvåra för länsrätten au dåkomma i gäng med arbetet. Det finns tvä möjligheter i : antingen bygger man ut, och detkostar alltid pengar, eller sä hyr man. Konlorshyrorna i ligger ilopp. Vad beträffar avståndetmellan och , sä tar det att köra sträckan med bilpå en bra väg. Jag tror inte atl del skall vara Nr 38 avgörande för att man inte skall vilja arbela i . 27november 1979 Överläggningen var härmed avslutad. §5 Om den ekonomiska politiken 0/77 den ekonomiskapolitiken EkonomiministernGÖSTA erhöll ordet för att besvara () den 12 novemberanmälda interpellalion, 1979/80:58, och anförde: har i en interpellation till mig ställt följandefrågor: Varför vill regeringen inte -såsom av förutsattes -avlämna någon proposition om denekonomiska politiken? Vilka besked om det ekonomiskalägel och om regeringens ekonomiskpolitiska planering har lämnats tillarbetsmarknadens parter? Vilka åtgärder avser regeringenalt vidta för all bemästra inflationen, lösa de akuta problemen påarbetsmarknaden och säkerställa elt bostadsbyggande på den angivna nivån 60000 lägenheter? Somsvar på den första frågan villjag understryka hur svåröverskådligt detinternationella ekonomiska läget f n. är. Till stor del sammanhänger della medsituationen på oljemarknaden. Vi vet inte vad som kommer att hända medoljeexporten från och hur detta kommeratt påverka oljepriserna. De beslutom de framlida oljepriserna som kommer atl fallas vid i den17 december får stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Oljesituationenpåverkar på ett avgörande sätt konjunkturer och ekonomisk politik i våromvärld. Detta bestämmer i sin tur i hög grad våra exportmöjligheier och därmedbetingelserna för vår produktion och sysselsättning. Inom OECD-sekrelariatetrevideras bedömningarna av den internationella konjunkturutvecklingen under1980 successivt ned. 1 de tongivande länderna finns klara tendenser all läggaom politiken i mer restriktiv riktning för alt få bukt med den genom höjdaoljepriser ytterligare förvärrade inflationen. I länder som redan iutgångsläget har en svag bytesbalans tillkommer också motivet alt genom en merrestriktiv politik söka förbätlra denna. Osäkerheten på oljemarknaden påverkardessutom direkt vårt eget land, somju är mer beroende av importerad olja änpraktiskt taget någol annal industriland. Denanalys av vår ekonomi och de prognoser för del kommande året som redovisats avkonjunkturinstitutet och vilka brukar ligga lill grund för regeringens bedömningar,måsle mot bakgrund härav vara behäftade med större osäkerhet än vad vanligenbrukar vara fallet. ulgör ett skäl till att regeringen ansett starkamotiv tala för all avvakta den bedömning av utvecklingen som OECD-sekretarialeikommer att redovisa . Visseriigen har regeringen laglfram en höstproposilion om den 0/77den ekonomiska politiken ekonomiska politiken innanOECD-sekretariaiets bedömning funnits tillgänglig. 1 situationer av det slagsom nu föreligger har dock OECD-sekrelariatet möjlighet alt ge en samladöverblick över det inlernalionella lägel som är särskilt betydelsefullt för deanalyser som ett enskilt lands regering har att göra. Islutet av november kommer dessutom beialningsbalansdelegationen att lägga framen definitiv rapport rörande undertaget för beräkningar av bytesbalansenssloriek. Därigenom kommer ett bättre beslutsunderlag att finnas tillgängligtinte endasi i vad avser bytesbalansen och dess komponenter utan i någon månäven vad gäller den reala utvecklingen t. ex. i fråga om produktionsnivån. Tillåtmig i detta sammanhang påminna om att vid den förra oljekrisen1973-1974 den dåvarande socialdemokratiska regeringen ansåg läget vara såsvårbedömt all den t. o. m. avstod från all lägga fram enförsörjningsbalans och nationalbudget för . Deviktigaste uppgifter som ligger framför oss är att minska värt oljeberoende,förbättra konkurrenskraften och genom en återhållsam privat och offentligkonsumtion bereda utrymme för en ökad export och för den nödvändigastrukturomvandlingen i det svenska näringslivet. Denförändrade situationen på oljemarknaden och den med minst 8 ä 9 miljarderkronor fördyrade oljenoian har förändrat förutsättningarna för den ekonomiskapolitiken. Även om regeringen av här angivna skäl inte ansett sig böra nuredovisa en detaljerad ekonomisk bedömning har regeringen i propositionen om fortsattreformering av inkomstskatten (prop. 1979/80:58) i Slora drag givit sin syn påden ekonomiska utvecklingen och på utgångspunkterna förden ekonomiskapolitiken. Regeringen har inte heller tvekat atl föreslå de åtgärder somomedelbart behöver vidtas.