prot · G30925 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:25 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. Meddelandeom nytt val av talman §1 Meddelande om nytt val av talman Tillkammaren har överlämnats en dagtecknad skrivelse, varigenomvalprövningsnämnden undanröjer val av talman ochförordnar att valet skall göras om. Medanledning härav kommer nytt val av talman att förrättas tisdagen den 13november . Jagvill erinra om bestämmelsen i riksdagsordningens 7 kap. 3 § andra stycket: "Följer av särskild bestämmelse att innehavareav visst uppdrag skall väljas för sig, skall valet förrättas med acklamation.Om ledamot begär det, skall valet dock förrättas med slutna sedlar." Valprövningsnämndensskrivelse lades till handlingarna. §2 vice talmannen meddelade att uppdraget för () atttjänstgöra som ersättare för hade upphört denna dag. §3 Upplästes följande inkomna ansökan: Jaganhåller härmed om ledighet för enskild angelägenhet den 13november - . Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att (fp)skulle tjänstgöra som ersättare för i . Omprövning av visst beslut av koncessionsnämndenför miljöskydd § 4 Om prövning av visst beslut av Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara ErikHovhammars(m)anmälda interpellation, 1979/80:18,och anförde: har frågat mig, om jag avser att omprövakoncessionsnämndens beslut om en utökning av svavelutsläppen från PilkingtonFloatglas Aktiebolags glasverk i . Verksamhetenvid glasverk har såväl 1974 som 1976 varit föremål för prövningoch/eller andra åtgärder enligt miljöskyddslagen hos länsstyrelsen.Svavelutsläppen från glasverket fastställdes till högst svavel om året.För att den fortsatta driften vid glasverket skulle kunna ske under optimalaförhållanden ansåg bolaget det angeläget, att verksamheten och villkorenomprövades för att bl. a. få fastlagt nivån för svavelutsläppen. Bolagetsansökan ingavs till koncessionsnämnden . Ibeslut erhöll bolaget tillstånd av koncessionsnämnden attvid bolagets glasverk i tillverka smält glas ,räknat som genomsnitt för år. För tillståndet meddelades ett antal villkor, sombl. a. innebär att utsläppen av svaveloxider får uppgå till högst , räknatsom svavel, per ton smält glas, dock högst . beslut har ett antal enskilda sakägare, somliga understöddaav lokala miljövårdsgrupper, och anfört besvär. Även bolaget haröverklagat koncessionsnämndens beslut. De enskilda sakägarna och kommunen haryrkat att bolaget åläggs att genom att använda svavelfattig olja och medelsttekniska åtgärder ytterligare sänka utsläppen. Några av dem som överklagat haryrkat att bolaget i vart fall inte skall tillåtas öka utsläppen utöver den avlänsstyrelsen tidigare fastställda maximigränsen. Bolaget har å sin sida yrkatatt särskilda gränsvärden anges för svavelutsläppen från processen resp.oljeeldningen. Detta skulle f n. innebära ett totalt utsläpp om svavelper år. Besvärsärendetbereds f n. inom . Jag kan därför inte ge besked omutgången av regeringens prövning i ärendet. ERIKHOVHAMMAR (m): Jag ber först att få tacka statsrådet för svaret, som jagsjälvfallet beklagar att det inte innehöll något klart besked. Enligt min ochmångas uppfattning brådskar det med denna fråga, eftersom nedfallet har enackumulerad effekt. Jag vill därför nu ställa den direkta frågan tillstatsrådet, hur denna beredning inom beräknasta. Jag vore tacksam att få den kommentaren här . Jagär fullt på det klara med att huvudparten av de försurningar som drabbar södraoch västra kommer från utlandet, men situationen är så allvadig att vimåste skydda oss också mot våra egna utsläpp. Det måste ju f ö. varaförutsättningen för att vi i utlandet skall få förståelse för våra krav, när vibegär att de länder som exporterar föroreningar till oss skall vidta åtgärder mot utsläppen.För miljöns skull, för ekonomins skull och inte minst för människornas skull måstevi snabbt och effektivt ingripa mot försurningen och dess allvarligaföljdverkningar. Försurningseffekterna ackumuleras nu snabbt, och specielltkänsliga är de områden där marken är sådan att naturlig buffring är liten. Länsstyrelseni , mitt hemlän, har genomfört två inventeringar av länetssamtliga sjöar, med en yta av minst 20 ha. Den första undersökningen gjordessommaren 1971 och den andra . Dessa undersökningar visar hursnabbt försurningen numera går i . 1 hela länet finns nu vattenmed neutralt pH-värde endast i trakten kring . Ledningsförmågan, som ärettmått på vattnets totala innehåll av Joner, har i stort sett ökat med 25 %mellan 1971 och 1977. Buffringskapaci-teten, dvs. förmågan att stå emotförsurning, har minskat betydligt eller med inomkällområdena för den för lax- och öringbestånden i södra viktigaMörrumsån samt också för och Helgeån. Den genomsnittliga ökningen avnitrathalten i länet har mellan de båda undersökningarna varit fem ä tiogånger. Ökningen av nitrathalten i såväl yt- som grundvattnet beror inte barapå ökade konstgödselgivor utan också på att allt större mängder kväve tillförsfrån atmosfären via den sura nederbörden. Nederbörden har också blivit alltsurare, och ett pH-värde är tyvärr numera "normalt" på detsydsvenska höglandet, och det är illavarslande. Surasvavelföroreningar kommer som bekant dels med nederbörden, s. k. våtdeponering,dels som luftburna partiklar, torrdeponering. Torrdepone-ringens andel ökar junärmare man kommervästkusten,och svavelnedfallet i är nästandubbelt så stort i de västra delarna av länet som i de östra. Det är därförtroligt att det är just de västliga och centrala delarna av somkommer att drabbas ytterligare om får tillstånd att öka sina utsläppav sura svavelföroreningar med ungefär . Jag har sagt att försurningen inte bara ärett miljö- ochhälsoproblem utan också ett ekonomiskt problem. Det sura nedfallet ökarurlakningen av basiska mineralämnen från jordarna, vilket leder till att markenblir allt fattigare på dessa ämnen och slutligen kommer att totalt förloraförmågan att neutralisera det sura regnvattnet. Jordbruksmarken utarmas ochskogens återväxt försämras. Rostangreppen på bilar och maskiner ökar starkt. Detallvarligaste är emellertid hotet mot vår hälsa. Höga halter av aluminium,vanadin, mangan, zink, kvicksilver och framför allt kadmium kan förekomma isamband med låga pH-värden. Detta påverkar fisken i vattnet, något som av mångabetraktas som ett mindre problem. Fiskdöden är emellertid en larmsignal -ochjag vill påstå att det aren allvarlig sådan -om att något håller på att gåsnett när det gäller livsbetingelserna. Försurningen påverkar inte bara fiskenutan alla organismer som lever i vattnet, och på litet påverkasockså grundvattnet. I slutet på den ekologiska kedjan finns också människorna. Från läkarhåll har detsagts att den försurade luften påverkar människans Omprövning av visst beslut av Omprövning av visst beslut av Likaallvarligt eller kanske ännu allvarligare är att tungmetallerna innebärdirekta hälsofaror, eftersom de indirekt kommer in i våra födoämnen, såvälvegetabiliska som animaliska. Visserligen sker denna förgiftning i en långsamprocess, men farorna får verkligen inte nonchaleras. Undersökningar har visatatt hela utom vissa delar vid ostkusten nu har halter av tungmetalleröver de normala, och vissa områden har-som det heter i en undersökning - myckelhöga halter. Jagär som jag sagt fullt på det klara med att huvudparten avförsurningarna i dessa områden kommer från utlandet. Jag har också den störstaförståelse för att svenskt näringsliv inte kan belastas med miljökostnader somallvarligt skulle försämra vår konkurrenskraft -jag har framfört detta tidigarei olika sammanhang, och jag vill göra det också här -liksom att det ihögsta grad handlar om ett sysselsättningsproblem. Men i det här aktuellafallet är det inte fråga om krav på att skall gå över tilllågsvavlig olja eller vidta kostsamma avsvavlingsåtgärder. Det gäller bara attförhindra ökningar i utsläppen. Jag är fullt på det klara med att detta medförvissa nackdelar för , men å andra sidan måste vi här i föregåmed gott exempel om vi skall kunna påverka länder som exporterar föroreningartill . Frågan är om vi satt tillräcklig press på de länder som släpper ut vadsom officiellt kallas gränsöverskridande föroreningar. I klagar manexempelvis över att ligger så nära stora danskabefolkningsområden, men använder danska oljedrivna kraftverk olja medmycket hög svavelhalt, vars föroreningar förs över till svenskt område. 1samband med internordiska förhandlingar borde de svenska representanternabegära att försöker minska de utsläpp som hamnar på svenskt område. Vimåste emellertid också agera internationellt. Pilkingtonchefen har i ett uttalande i sagtatt det bästa vore att vi på europeisk nivå kom överens om att raffinaderiernaskall avsvavla oljan. Det blir billigare om raffinaderierna gör detta än omkonsumenterna skall göra det, och det blir också rättvist ur konkurrenssynpunkt.Jag tror att detta är en mycket viktig synpunkt i denna debatt. Jag hoppas att regeringen vidtar alla de åtgärder som står i dess maktför att skydda vår miljö och vår hälsa mot de skadliga luftföroreningarna.Situationen är nu sådan att vi verkligen måste se till att vi reparerar vårmiljö. Det måste vi göra , innan det blir . Svaret på fråga blir att jag räknar med att regeringenskall kunna fatta ett beslut i ärendet 1980,förhoppningsvis eller mars. Jaghåller med när han säger att försurningen är ett mycketallvarligt miljöproblem, men vill erinra om att vi i har vidtagitmycket långtgående åtgärder för att motverka försurningen. Vi genomför det mestlångtgående programmet i för minskning av svavelutsläppen vid eldning med olja ochandra fossila bränslen. Våra åtgärder inom landet är, som sade,inte tillräckliga, därför att mer än hälften av svavelnedfallet i södra från utlandet. När ifrågasätter, om vi har satttillräcklig press på andra länder, vill jag säga att vi har tagit initiativ tillinternationella förhandlingar om luftföroreningar som sprids mellan olikaländer. Förhandlingarna har varit mycket framgångsrika och resulterat i eninternationell konvention enligt vilken de europeiska länderna åtar sig attarbeta för en minskning av svavelutsläppen. Den här konventionen kommer vi attunderteckna vid en miljöministerkonferens i . Om ekonomisk kompensation för vissa parasitangrepp på nöt kreatursbesättningar ERIKHOVHAMMAR (m): Jag tackar statsrådet för beskedet och avvaktar nu med stort intresseresultatet. Ju förr det föreligger ett positivt resultat dess bättre- tidenhastar. Jagär också glad över att man på det internationella planet för de härförhandlingarna och hoppas att de skall leda till ett för vårt landpositivt resultat. Överläggningenvar härmed avslutad. §5 Om ekonomisk kompensation för vissa parasitangrepp på nötkreatursbesättningar Jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1979/80:39, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till attdrabbade lantbrukare kompenseras för de skador som uppstått genom parafilariabovicola - den s. k. gröna masken - samt om regeringen avser att prövamöjligheten att kompensera regleringskassan för eventuella ersättningsutbetalningarför parasitangreppen i fråga. Dehuvudsakliga förlusterna på grund av maskinfektionen uppstår när man vidslakten måste kassera kött, som har missfärgats genom utgjutningar ochblödningar i underhuden. Infektionen rapporterades första gången i pådjur från . En arbetsgrupp tillsattes för att understatsepizootologens ledning utreda sjukdomens utbredning, sprid-ningssätt,behandlingsmetoder m. m. I gruppen ingick representanter förlantbruksstyrelsen, , Svelab och slakteriorganisationerna. förening har tidigare yrkat att de medlemmar i föreningen som drabbats avförluster till följd av parasiten skall ges ekonomisk ersättning till dess atteffektiva bekämpningsprogram tagits fram. Gällande lagstiftning medger inte attersättning utgår till djurägare, som orsakats ekonomiska förluster till följdav infektion på grund av parasiten. Om ekonomisk kompensation för vissa parasitangrepp på nötkrea-lursbesäitningar lantbruksstyrelsen harregeringen emellertid bemyndigat styrelsen att av anslaget Bekämpande avsmittsamma sjukdomar, m, m., disponera högst . för undersökningarrörande parafilariainfektion hos nötkreatur. Efteren framställning från har statens jordbruksnämndbeslutat att medel som inom fördelningsplanen tillförs regleringsföreningenSvensk kötthandel skall användas för täckande av förluster, förorsakade avparafilaria bovicola. Frågan om ersättning till djurägarna har därigenom löstsgenom att jordbruket solidariskt till dessa drabbade brukare avstår medel somredan tillerkänts jordbruket inom ramen för regleringsverksamheten. För 1979har ersättningsbeloppet uppskattats till ca . Det rör sig alltså omen relativt begränsad summa. Jag anser det inte befogat med ett tillskott avbudgetmedel. Jag tackar jordbruksministern för svaret på de frågor som ställts avBrivio under hans ersättarperiod här i . ej är ledamot av , har jag ombetts ta emot svaret från statsrådet. Denparasit som orsakat och orsakar skadorna på nötkreatursbesättningarna finnssedan länge-bl. a. i och i , har denförekommit, och skadeverkningar och frekvens har stadigt ökat, i vårt land. Detvar därför en synnerligen angelägen åtgärd då förra regeringen med dåvarandejordbruksministern anvisade medel för försök att finna lämpligtbekämpningsmedel. Försöken har visat på vissa framgångar ibekämpningen av den här parasiten. Förde lantbrukare som drabbats av skador i sina besättningar har förlusterna iflera fall blivit mycket stora. Det är därför rimligt att de kompenseras pånågot sätt. Det är således med stor tillfredsställelse jag nu konstaterar attjordbruksministern anser det möjligt att en sådan kompensation kan komma tillstånd. Men eftersom kompensationen tas av regleringsmedel innebär det att detsamlade lantbruket får bära kostnaderna. Jag anser att det vore rimligt omregleringskassan kompenserades för dessa ersättningsutbetalningar.Jordbruksministern är nu inte beredd att vidta en sådan åtgärd, men låt migändå uttrycka den förhoppningen att jordbruksministern i den fortsattabudgetbehandlingen prövar möjligheten att ge regleringskassan kompensation förutbetalningarna. Kan jordbruksministern vara beredd att ge något besked på denpunkten? Skaderiskernaär inte heller avvärjda, även om skadefrekvensen gått ned och skadorna påenskild individ inte förefaller vara så stora som före bekämpningen. Vilkeninställning har statsrådet till fortsatta ersättningsanspråk? Enannan frågeställning kan vara hur man skall hantera anspråk på ersättning förskador och förluster som drabbade jordbrukare och 1977 - även omskador inte härleddes till parafilaria utan ansågs vara orsakade avandra förhållanden, t. ex. rivning eller stängning. Angeläget är också attresurser även fortsättningsvis ges för fortsatt Nr 25 bekämpning och forskninginom det här berörda området. I sammanhanget reser sig även frågan vilkakontakter svenska djurhälsoexperter har med internationella organ för att kommatill rätta med de problem som finns. Jag ber att å vägnar få tacka för det svar som lämnats. Det viktiga är nu att försöka komma till rätta med den här sjukdomen,och därvidlag är jag förhoppningsfull efter det arbete som gjorts. Skullepengarna inte räcka till fortsatta undersökningar är jag givetvis beredd attöverväga den delen. BÖRJESTENSSON (fp): Jag ber att få tacka jordbruksministern för de kompletterandeuppgifterna. Överläggningen varhämied avslutad. § 6 Om sysselsättningeni Industriministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels () anmäldainterpellation, 1979/80:22, dels () anmäldafråga, 1979/80:25, och anförde: har frågat mig om dels vilka åtgärder regeringen övervägerför att skapa nya sysselsättningstillfällen i och därmedförhindra en ny Hyttvåg av framför allt ungdomar söderut, dels när regeringenavser ge slutliga besked vad gäller NCB i , , (Nordkonfektion) och Polarvagnen om de frågor anställda och företagsledningarställt till regeringen, dels hur regeringen ser på möjligheterna till extranäringspolitiska insatser i för att mera långsiktigt skapautveckling och ökad sysselsättning i länet. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställaatt befintliga sysselsättningsmöjligheter bibehålls och nya arbetstillfällenskapas i inlandskommuner. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Västerbottenslän har hafi och har stora och långsiktiga problem vad gäller tillgången tillarbete. De akuta problem som finns i länet gör att regeringen med storuppmärksamhet måste följa utvecklingen. uppehåller sig särskilt vid inlandets problem och behovet avinsatser där. Jag instämmer i behovet av särskilda insatser i debefolknings-och sysselsättningsmässigt sämst ställda kommunerna. Regeringenkommer - i enlighet med regeringsförklaringen - att på olika sätt försökaförbättra situationen i våra mer glesbebyggda regioner. för företagande iglesbygdsområdena måste förbättras. Glesbygdsstödet bör ytteriigare byggas ut.Vidare kommer en översyn av stödområdesindelningen för det regionalpolitiskastödet att göras för att ytterligare stimulera företagen att förlägga sinexpansion till de kommuner som har de största problemen. Detjag nu har nämnt är dock frågor som måste beredas ytterligare innan förslag kanläggas fram. tar också upp domänverkets planer vad gäller Umeåregionen. En nyrevirindelning har aktualiserats, som tillsammans med det ständigt pågåenderationaliseringsarbetet kan leda till en minskning av antalet sysselsatta medca 270 personer. Efter vad jag förstått kommer denna minskning helt att kunnaske genom s. k. naturlig avgång. Självfallet innebär det ändå ett bortfall avsysselsättningstillfällen i de berörda kommunerna. Fortsattrationalisering av organisation och drift är nödvändig för domänverket. Densvenska skogsindustrins konkurrenskraft kräver ett rationellt skogsbruk.Viktigt är emellertid att man i dessa förändringar också väger insamhällsekonomiska aspekter och det måste, som jag ser det, innebära attorganisationsförändringen så långt det över huvud taget är möjligt bör göras påett sådant sätt att de svagaste kommunerna skyddas. Efter vad jag erfaritkommer revirkontor att behällas i orter som och , vilketstämmer väl överens med denna inriktning. Jag kommer att noga följa dennafrågas fortsatta handläggning. ArneNygren frågar när regeringen avser ge besked vad gäller NCB i ,, och . Vadgäller har regeringen avslagit företagets ansökan omlokaliseringsstöd. Företaget söker nu nya vägar att komma ur den besvärligasituationen. Regeringen kommer att bedöma varje konstruktivt förslag i positivanda. Vadgäller NCB i lämnade jag för någon vecka sedan i svar till LillyHansson besked om att de pågående strukturdiskussionerna inom NCB kan beräknasvara avklarade först . Vadgäller Polarvagnen beviljade regeringen bolaget för sedan statliggaranti för ett ytterligare län på 6 milj. kr. Beloppet täcker bolagetskapitalbehov på kort sikt. har Investeringsbanken åtagit sig attmedverka i arbetet med rekonstruktionen av bolaget. Härvid avses i första handen utvärdering göras av de alternativ för en långsiktigt tryggad verksamhet somföreligger eller kommer fram. Som jag sade i mitt svärden pä frågorav m. fi. har Polarvagnen en betydand'; styrka i sin kunnigapersonal, moderna produktionsapparat och inarbetade marknadsställning. Dessafaktorer gör att en långsiktigt hållbar lösning av bolagets problem bör kunnaåstadkommas. Vadslutligen gäller frågan om /kan följande sägas omsituationen för AB Eisers enheter i . 1slutet på innevarande år kommer ett tiotal anställda i att överförastill det nybildade bolaget , som tillverkar steglösaströmbrytare. Enligt vad jag har inhämtat är det Eisers förhoppning att ytterligare etttjugotal anställda skall övergå till nämnda bolag . F. n. är allaanställda i sysselsatta med tekoproduktion och ingår i . Eiserarbetar på att ordna sysselsättning för omkring 40 personer i annan verksamhetän teko i . Enligt vad jag harerfarit hoppas Eiserkoncernen kunna ökadetta antal ytterligare . Om så inte sker är bolaget berett attfortsätta tekoproduktionen med högst 40 anställda i . Enligten ingången överenskommelse mellan Eiser och de anställdasrepresentanter i kommer Eiserkoncernen att efter offerttidens slutsysselsätta ca 90 personer med tekoproduktion. Bolaget har därför startat enutbildning av ca 40 anställda för sömnad av trikå. Inom regeringskanslietövervägs f n. möjligheterna att förbättra sysselsättningssituationen iSkellefteåregionen, bl. a. mot bakgrund av en skrivelse till regeringen frånSkellefteå kommun angående sysselsättningsproblemen vid . Härpågår således fortfarande diskussioner och utredningar om de företag som ArneNygren frågat om. Jag kan därför inte nu ge mer definitiva besked. ArneNygren betonar i sin fråga att rika tillgångar i råvaror ochnatur bör vara av stor betydelse för den framtida utvecklingen. Jag delar dennauppfattning. Inom ramen för Länsplanering 1980 har inom länet påbörjats ettutvecklingsarbete vad gäller bl. a, utnyttjandet av mineral-, energi- ochskogstillgångarna, ArneNygren tar särskilt upp frågan om resurser till prospekteringsarbete. Statenbedriver genom en omfattande prospektering inomVästerbottens län. Även Norrlandsfonden har satsat på prospektering i länetunder senare år. Vidare kan nämnas att statens industriverk redovisadeen sammanställning över berg och malm i . Enligt vad jagerfarit arbetar verket f n, vidare på en prospekteringsplan. Det görs såledesstora insatser på mineralområdet i länet, och det finns anledning att hoppas attnågot av detta leder till exploatering och ny sysselsättning, ArneNygren efterlyser också min syn på andra näringspolitiska insatser som merlångsiktigt kan skapa utveckling och ökad sysselsättning i länet. Som jag redanmarkerat kommer regeringen att positivt pröva de förslag som framförs frånlänet i bl. a, länsplaneringen. Inom industridepartementet arbetar vi med attta fram underlag för ett beslut om inrättandet av särskilda utvecklingsbolagför och , Min bedömning är att regeringen kanta beslut i den här frågan. Jag tackarför svaret på min interpellation. Visst kan det vara bra som statsrådet säger,att regeringen "med stor uppmärksamhet" skall följa de problem som vihar med rekordhög arbetslöshet, nedläggningshot, stillaståendeindustriutveckling m, m., men nog hade jag väntat mig mera än vad interpellationssvaretinnehåller av klara besked om statligaåtgärder i , Jagskall inledningsvis beskriva situationen i mitt hemlän i några punkter, 1, Vi har enligt länsarbetsnämndens redovisning 5 775arbetslösa. Vi har 5 510 länsbor i arbetsmarknadsåtgärder, totaltalltså ca 11000 västerbottningar utanför den normala arbetsmarknaden. När demed jämna mellanrum går till arbetsförmedlingarna pä sina hemorter finns därbara 766 anmälda lediga jobb i -ett jobb på var femtondearbetssökande. Borde inte en sådan situation kräva snabba statliga åtgärder,industriministern? 2, En utveckling av industri och annan sysselsättninggenom lokaliseringsstöd utgjorde en hoppfullstimulans, inte minst i länets inlandskommuner. Fram till 1977-det år då NilsÅsling tog hand om lokaliseringspolitiken i värt land - hade de fyra fiällkommunernai mitt hemlän, , , och , kunnat glädja sig åtatt man fått bygga ut industri och liknande verksamhet med drygt 177 milj, kr,med stöd av drygt 110 milj. kr, i lokaliseringsstöd. Under1979 - den sista tidpunkt för vilken jag har någonredovisning från - har inte ett enda lokaliseringsärende varitaktuellt för de fyra fiällkommunerna. Inget ärende låg då heller underberedning. Det är en nattsvart förändring som borde kräva extra åtgärder. 3, 1Västerbottens inland, där utvecklingen nu alltså stannat av, är nära 900 ungdomar under 25 är endera helt arbetslösa eller också engagerade i något kortvarigt praktik- eller beredskapsjobb. På deras arbetsförmedlingar finns bara några fä lediga jobb i den del av landet där de vill stanna kvar och bo. Jag frågar därför industriministern: Vad skall jag ge de ungdomarna för besked om framtiden från den borgerliga regeringen?