prot · G30944 · 1979-12-31 00:00:00 — Jagskulle vilja fråga : Om man har en rättslig kontrollinstanssom arbetar på pariamenieis uppdrag och det visar sig, vilket ändå är uppenbartför oss alla, att denna instans inte hinner och ofta, vad Jag kan förstå,heller inte vågar gripa in på det sätt som vore önskvärt, inte åstadkommer denkorrigering av rättsliga missförhållanden som borde förekomma - är del inte dådags alt tänka pä atl denna konirollinsians kanske blivit förgammal, att dessformer inte svarar mot det moderna statslivels och offentliga livets krav ochatt den måste ersättas med en annan instans som är bättreorganiserad, har större kapacitet och där det även finns människor som stårsjälvständiga gentemot de högre ämbetsmännens intressen? Jag är inte säker påom medlemskap i en sådan instans skulle bidra därtill, menchansen skulle ändå vara större om man fick folk från något annat område änfrån den relativt interna krets från vilken i dagde högre ämbetsmännen rekryteras. Sedansäger att folkflertalets och medborgarnas intressen inteskulle gynnas av alt man fick möjlighet till en överprövning i en öppendomstolsförhandling av lagligheten i förvaltningsbeslut. För all del, det finnsbrister också i de allmänna domstolarna. Vi har bl. a. företrätt den uppfattningenalt de i vissa specialmål, t. ex. familjerältsmäl, inte är det bästa forum utandär bör kompletteras med annan sakkunskap. Men det är ändå, rent allmänt sett,bättre ifall en medborgare har möjligheten att i en offentlig domstol, vid enoffentlig förhandling - och dessutom i den positionen atl han eller hon ärerkänd som en likaberättigad rättslig part - föra sin talan gentemotförvaltningen än om förvaltningen i en rent intern form har att besluta ommedborgarens angelägenheter. Vihar praktiska exempel från vissa länder, där rättsförhållandena sannerligeninte är idealiska i övrigt -1, ex. och Tyska -men därsådana överprövningssystem förekommer. Och vi har kunnal konstatera atl det därhar varit möjligt alt avvärja följderna av förvaltnings-rättsliga övergrepp -t. ex. mot politiskt oppositionella personer, som byråkratin på olika sätt harvelat komma ät - genom alt föra saken till den större offentlighet somöverprövningen medför. Vår uppfattning på den här punkten innebär ingen övertropä del allmänna domstolsväsendet, men vi anser att man ändå klart kan se alt enmänniska i en sådan offentlig prövning, där han eller hon är erkänd som part,normalt setl alltid slår starkare än i en ensidig prövning. Jagtror inte atl som företrädare för socialdemokratin kanbestrida alt det alltför länge, under alltför mänga decennier, har gjortsalltför litet åt det svenska rättssystemet och den svenska förvaltningen föralt garantera mer av demokratisk insyn. Detvore bra om Jag nu lyckas reta lill en större aktivitet pådel området än den han har visat under de mänga sessioner där vi från vpk harväckt de här frågorna. Där har han ocksä belett sig på det sätlel att han intevelat vidgå att det finns anledning att framställa skarp kritik. Han har ageratdär på ett sätt som stämmer överens med del som man alltför ofta iakttar blandmänniskor som hör tillj det politiska etablissemanget i , nämligen atlde haren sorts automatisk känsla av atl de måsle solidarisera sig medämbetsmännen och byråkratin så fort det kommer kritik nerifrån. Så länge JörnSvensson inte kan komma med några bättre praktiska uppslag än dem som harpresenterats i de motioner vi behandlar, så retar det mig inte. JÖRNSVENSSON (vpk): Det var en synnerligen avslöjande redogörelse för . Han skall sitta still och vänta på all del skall komma fram förslagfrån vpk, som kan vinna hans nåd, innan han gör någonting. Överiäggningen var härmed avslutad. 4 i>rotokoll1979/80:44-45 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiion 493 av m.fl. i motsvarande del och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konstilutionsutskotiets hemställan i betänkandet 20 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motion 493 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 317 Nej - 20 TALMANNEN:Propositioner ställs försl särskilt i fråga om var och en av de motioner,beträffande vilka under överiäggningen framställts bifallsyrkande och därefteri fråga om utskottets hemställan i övrigt. Yrkande 2 i motion 493 av m..fl ochmoiion 1081 av m.Jl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels dessa motionsyrkanden, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. SedanJörn begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller konstilutionsutskotiets hemställan i betänkandet 20 mom. 3såvitt avser yrkande 2 i motion 493 av m. fl. och moiion 1081 avLars m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionsyrkandena. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösiräk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 317 Nej - 20 Yrkande2 i moiion 25 av m.fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen i denna del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan JörnSvensson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet 20 mom. 3såvitt avser yrkande 2 i motion 25 av m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 315 Nej - 20 Utskottetshemställan i övrigt Bifölls. 1979/80:21 med anledningav motion om inrättande aven . §11 Särställningarna för vissa företag och myndigheter vid leveranser tillstaten, m. m. betänkande 1979/80:6 med anledning av propositionen1978/79:134 om behandlingen av gällande särställningar för vissa förelag ochmyndigheter vid leveranser till staten, m. m., jämte motioner. Ipropositionen 1978/79:134 hade regeringen (budgetdepartementet) - efterföredragning av budgetministern - föreslagit atlgodkänna de riktlinjer som angetts i propositionen för behandlingen av Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. gällande särställningarför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen redovisas hur regeringen avser alt behandla gällandesärställningar för AB Allmänna Förlaget, ,, SJ:s resebyråer. , Allmänna Bevaknings-aktiebolagetoch vid leveranser till staten. I fråga om AB AllmännaFöriaget, , , SJ:s resebyråer ochStatskonsult bedöms särställningarna kunna upphävas. bör gesmöjlighet alt övergångsvis sluta femåriga avtal med de myndigheter som nuanlitar företaget. I övriga fall bedöms övergångsåtgärder ej vara erforderiiganär särställningarna upphör. Särställningenför Allmänna Bevakningsaktiebolaget och vidanordnandet av bevakning kommer att ses över inom regeringens kansli. Härvidkommeratt prövas om särställningen kan begränsas till att endast omfatta frånsäkerhetssynpunkt prioriterade bevakningsobjekt. Ipropositionen berörs även frågan om myndigheternas val mellan olikaentreprenadformer. Förslag om att reglera myndigheternas upphandlingsverksamheti detta avseende avvisas." Idelta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2454av m. fl. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-3, 5 och 6), 1978/79:2455 av m. fi. (vpk), vari föreslagits atl beslutadeavslå propositionen 1978/79:134, 1979/80:20 av m.fl. (s), varihemställts au skulle avslå propositionen 1978/79:134. 1. atl med avslag påmotionerna 1978/79:2455 och 1979/80:20 godkände de riktlinjer som angetts ipropositionen 1978/79:134 för behandlingen av gällande särställningar förvissa förelag och myndigheter vid leveranser till staten, 2. att skulle avslåmotionen 1978/79:2454 yrkandena 1-3, 5 och 6. Reservation hade avgivits av , , , , , ochKarin (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:2455 och 1979/80:20 skulle avslåpropositionen 1978/79:134. börjar detmärkas atl vi haft borgeriiga regeringar . börjarpropositioner komma som bygger på ulredningar tillsatta av någon av deborgerliga regeringarna. Det ärende vi nu behandlar grundar sig på den avbudgetminisier Mundebo 1977 tillsatta enmansutredningen, monopolulredningen. Nubörjar de små, smygande stegen las mol ökade privata vinstintressen i statligverksamhet-oavsett om de är befogade eller ej. I del här fallet är de intebefogade. Dennaproposition lades fram av folkpartiregeringen , och den gäller eltupphävande av särställningarna för AB Allmänna Föriaget, , , SJ:s resebyråer och . Propositionenbygger enligt vår uppfattning på en dogmatisk liberal grundsyn, enligt vilkende fria marknadskrafterna alllid antas skapa det bästa resultatet. Utifråndenna grundsyn skildras de särställningar som vissa myndigheier och förelagerhållit som någonting i sig negativt och som stridande motmarknadshushållningens principer. , vars första delbetänkandeKonkurrens på lika villkor ligger till grund för propositionen, har inte kunnatpåvisa atl särställningarna medfört några olägenheter för allmänheten. Trotsdetta förs såväl i utredningsbetänkandet som i propositionen elt teoretisktresonemang som utmynnar i förmodanden att särställningarna leder till lägreeffektivitet. Vikan inte acceptera detta ensidiga synsätt. Särställningarna har nämligen kommittill av olika, högst konkreta, skäl. I vissa fall är det fräga ommyndighetsutövning och en strävan att genom samordning uppnå bättre villkor ocheffektivitetsvinster för statsförvaltningen. I andra fall har orsaken varil atlstatsmakterna inte kunnal acceptera de följder som de fria marknadskrafternasspel resulterar i. Detta har exempelvis varit aktuellt när det gällt altförhindra uppkomsten av eller bryta privata monopol eller då regionalpolitiskasysselsättningsskäl förelegat. Enligtvår uppfattning kan det inte vara rimligt atl genomdriva de förändringar förmyndigheter och förelag som föresläs i propositionen enbart ulifrån allmännaoch abstrakta gammalliberala principer. Det borde vara självklart atl sädanaåtgärder vidlas endasi om del konkrel går att påvisa att väsentliga fördelarstår alt vinna. är inte fallet, ulan de föreslagna förändringarna skullei själva verket få negativa konsekvenser. I propositionen och iutskoltsmajoritelens skrivning har man enligt vår mening alltför lättvindigtförbigått de problem som i vissa fall skulle uppkomma för sysselsättningen ochdet ekonomiska resultatet i de direkt berörda myndigheterna och förelagen. Likasåhar man helt negligerat de risker för försämrad service och kvalitet,fördyringar och ökad arbetsbelastning som statsförvaltningen i dess helhetskulle drabbas av. Vivill särskilt peka på de olyckliga konsekvenser som skulle uppstå, om AllmännaFörlagets särställning upphävdes. Myndigheternas utgivning av publikationer ochframställning av trycksaker har reglerats centralt i olika former under desenasle 60 åren. Genom alt Allmänna Föriaget inrättats har Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. ett starkt behov avsamordning och effektivisering av den statliga upphandlingen av trycksakerkunnal tillgodoses bällre än lidigare. För konsumenterna innebär detförhållandel att särställningen upphör en stor nackdel. vel kunderna vart deskall vända sig då det gäller statliga publikationer. Man fär därigenom enenkel och bra distribution, och marknadsföringen kan bedrivas aktivt då detgäller alla statliga prisbelagda publikationer genom insatser avmarknadskonsulenler, genom utgivning av kataloger och säljbrev osv. Eltupphörande av särställningen innebär en irriterande splittring för såvälmyndigheter som allmänhet. Den nu gällande ordningen gör det däremot möjliglför siatens upphandlare att få en god marknadsöverblick, och fler tryckerier äntidigare har fält möjlighet att konkurrera om det statliga trycket. AllmännaFöriaget upphandlar grafiska produkter och tjänster från ca 200 företag. Vitycker det är märkligt att , som säger sig slå vakt om de små ochmedelstora förelagen och som betonar vikten av en effektiv regionalpolitik, gårmed på en reform som i sin föriängning innebär att dessa ca 200 företag överhela landet som trycker statliga publikationer och gör tjänster lillAllmänna Förlaget i stor utsträckning kommer att få svärigheler att göra del ifortsättningen. Dessa företag kommer alt i en hård och osystematiskmarknadsmässig prövning slås ut, utan att priserna för den skull blir lägre.Centern medverkar alltså till en koncentration av företag på det grafiskaområdet som främst kommer att drabba de mindre orterna, där det lokalaunderlaget är för litet. Det blir främst som kommer attgynnas av delta. Vifinner också att förslaget om au upphäva särställningen för är helt oacceptabelt. Som klart framgår avutredningen präglas läromedelsmarknaden av en kraftigdominans företl privat företag, nämligen Esseltekoncernen. svaradedenna ensam för nära hälften av den totala läromedelsförsäljningen i landet.Det är anmärkningsvärt alt i en situation med ett hotande privat monopol pädella för utbildningsväsendet och opinionsbildningen viktiga område föreslååtgärder som riktar sig mot ett av de fä återstående konkurrentfö retagen. Äveni fråga om de övriga berörda myndigheterna och förelagen innebär förändringarnanackdelar. Swedair har en viktig funktion när det gäller alt lösa militäraflygtransportproblem i beredskapstillständ eller krig. Förelagel har byggt uppbetydande personella och materiella resurser för att uppfylla de krav påtransportkapacitet som följer av särställningen. Det är inte rimligt attförelaget åsamkas ekonomiska förluster pä grund av växlande uppfattningar hosstatsmakterna. De föreslagna förändringarna skulle dessutom negativt påverkaäven andra av bolaget bedrivna verksamheter genom att de gemensammaomkostnaderna skulle slås ut på en mindre verksamhelsvo-lym. Dessutom skulle ennedskärning av underhållsorganisalionen försämra möjligheterna för flera av branschensbruksflygbolag och för allmänflyget i övrigt all erhålla erforderligtunderhäll. Den föreslagnaförändringen förSJ:s resebyråer är också enligt vår mening Vi seringen anledning atl ändra förutsättningarna för en verksamhet som enligt enallmän uppfattning fungerar bra. Härtill kommer alt SJ:s resebyråer redan i dagi vissa hänseenden i sin verksamhei får vidkännas en del begränsningar som intedrabbar de konkurrerande resebyråerna. Meddel sagda vill jag, fru lalman, yrka bifall lill den socialdemokratiskareservationen, vilket innebär bifall till motionerna 1978/79:2455 och 1979/80:20 och därmed avslag på propositionen 1978/79:134. Under delta anförande överlog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Regeringen vill i sin proposition 1978/79:134 upphäva den särställningvissa företag och myndigheier har, en särställning som de fått för atlskydda samhälleliga intressen. Det är också en särställning som de fått för atlinte de privata monopolen utifrån sina enskilda vinstintressen fritt skall fåexploatera för medborgarna väsentliga intressen och behov. I vänsterpartietkommunisternas partimolion betecknar vi regeringens förslag som ett uttryck förliberal dogmatism, och vi avvisar förslaget. Socialdemokraternahyser uppenbarligen samma uppfattning, om än av något andra skäl. De accepterarmarknadshushållningens principer men avvisar ändock propositionen. I sak hamnarvi därmed pä samma ståndpunkt. vara välvillig, skulle man naturiigtvis kunna beteckna såväl propositionensom utskottsmajoritetens förslag som uttryck för aningslöshet och okunnighet omhur vår svenska ekonomi fungerar. Det är en ekonomi som alltmer kommilalt domineras av ett fåtal nationella eller multinationella bolag,sammanflätade med finanskapitalet, en ekonomi där allt färre bolag får alltstörre makt. Nuär det inte vare sig aningslöshet eller okunnighet från regeringens ochutskotlels sida. De kan inte ha varil sä hell blinda för fakta. De kan inte såhelt ha somnat in i regeringskansliernas korridorer att de undgått alt se deaccelererande monopoliserings- och koncentralionstendenserna i det svenskanäringslivet. Utskottsbetänkandet och propositionen är i stället uttryck för enideologi där privatkapilalistiska företag alltid ses som förmer än statligaeller samhälleliga - en ideologi som inte tålde ljuset ens under den liberalakonkurrensfilosofins mest blomstrande dagar. För den tid då - för atl citeradirektiven till monopolutredningens betänkande - "sund konkurrens råddemellan företagen i syfte all främja medborgarnas välfärd" har aldrigexisterat. Det är ocksä en ideologi som man t. o. m. övergett vidvåra national- och företagsekonomiska institutioner och högskolor Där förklärman inte allsköns lönsamhetsmyter i välfärdsekonomiska tappningar. Därförklaras mer öppet att de Friedmanska recepten om välfärden för fltalet endastkan nås pä bekostnad av svängremspolilik. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Medvad motiverar man egentligen upphävandet av särställningarna för AllmännaFörlaget, Swedair, SJ:s resebyråer, Utbildningsföriaget Liber och StatskonsultAB? Utskoltetskriver att målsättningen skall vara att avveckla särställningarna om intesärskilda skäl talar för dem. Dä frågar man sig oroligt om den tid snart nalkasdå vi får höra samma resonemang vad gäller , poslen och SJ. Derasmonopolställning skulle upphävas av det enda skälet alt de är monopolföretag.Man frågar sig: Varför appliceras inte motsvarande resonemang pä en radprivata företag? Många har en helt dominerande ställning på marknaden, alltsåmåste dessa upphävas, företagen förstatligas och demokratiseras - sä skulleman också kunna föra resonemanget. Men regeringen går den motsatta vägen. Detfaklum att vissa funktioner överförts och getts en särställning i samhällslivethar naturiigtvis, som redogjorde för, sina högst konkretaförklaringar och skäl. Inte bara samhälleliga, regionalpoliiiska, utan ocksårationella för skaltebetalarna som därmed fåll se de samhälleliga utgifternaminskade. Ta l. ex. Utbildningsföriaget Liber. När man upphäver dess särställningkommer med största sannolikhet Esseltekoncernen atl få en än mer ökad makt. Ochden har redan omkring hälften av läromedelsproduktionen i sin hand. Propositionenberör också en annan sida, nämligen del faklum all man inte har möjlighetatl samordnat styra sina inköp utifrån Just samhällsekonomiska hänsyn. Frånvpk har vi lidigare förordat det. Vad skulle del t. ex. inte innebära rentsamhällsekonomiskt om landsting och kommuner och statliga verk och myndigheierstyrde inköpen av arbetskläder till förelag som ? Vad skulle intedet innebära för kvinnorna där och för Jobben? Ocksäom man ser till de strikt företagsekonomiska konsekvenserna och enbart ser lilleffektiviteten i myckel begränsad mening är regeringens förslag otillräckligt.Elt faktum som åberopats inte bara av de fackliga organisationerna i derasremissyttranden utan också RRV m. fl. Slutligennågot om bevakningsmarknaden. ABAB:s särställning skall visserligen inteupphävas men väl ses över, säger man i utskottets betänkande. Detbäddar för ett djungelns krig pä ett redan utsatt område. Det bäddar för attden privata Securilasgruppen fär totalt monopol inom ett oerhört känsligtområde. Jagvill med detta, fru talman, yrka bifall till vår moiion som avslår propositionen.Det kravet sammanfaller med yrkandei i socialdemokraternas reservation. BO (): började sitt inlägg här med djupa brösttoner avideologisk natur och talade om atl vi nu börjar se hur de borgeriigaregeringarna kommer fram med lagstiftning som representerar deras ideologiskauppfattningar. Det är väl alldeles riktigt. Varför skulle de inte göra del? Del är alllsä snarare ettberöm när man konstaterar atl den trepartiregering som vi nu har och dessföreträdare lägger fram propositioner som ger uttryck för de allmännavärderingar som förekommer på den borgerliga sidan. Bakom den här propositionenligger naturiigtvis uppfattningen atl statens och kommunernas upphandling istort skall följa marknadsprinciper. Del reagerar nu emol,liksom reservanterna i utskoltet och motionärerna. Jagvill ändå påpeka atl det en gång fanns en finansminister som hette GunnarSträng och som 1973 lade fram en proposition om den offentliga upphandlingen,där han anförde följande: "Myndigheternabör inte kunna välja ett från strikt affärsmässig synpunkt mindre förmånligtanbud i syfte atl exempelvis främja sysselsättningen." Påden borgerliga sidan har man alltså uppfattningen - det hade ocksåden socialdemokratiska regeringen - att del är affärsmässiga principer somskall vara vägledande för den statliga upphandlingen. Densocialdemokratiska regeringen -eller de socialdemokratiska regeringarna - harpå sin tid pä en del punkter gått ifrån de principerna. Man har av olika skälinfört en monopolställning på elt par områden, som har berört. Nuhar man gjort en översyn av upphandlingssystemet, sedan man fått en del årserfarenheter. Man har låtit göra en utredning, som man har låtitremissbehandla, och delta har resulterat i en proposition, där man konstateraratt del har varit förenat med klara nackdelar att behälla den här monopolställningen,och man har undersökt i vilken utsträckning man kan avskaffa den. Det har nualltså lagts fram ett förslag om det, där man pä de flesta punkter omedelbartavskaffar monopolställningen och beträffande Swedair föreskriver en vissövergångstid. Detta är i enlighet med de allmänna principer som varitvägledande för t. ex. upphandlingskungörelsen och den tidigare politiken. Reservanternahar inte anfört särskilt starka argument. De för fram synpunkten att del intehar varil nämnvärda ekonomiska nackdelar med de här monopolen. Enligtmin mening är det motsidan som skall ha bevisbördan. Det skall vara bevisat attdel har varit mycket väsentliga fördelar för att man skall behålla monopolen.Men reservanterna tar den mycket konservativa ståndpunkten all monopol ärberättigade och alt de endast skall kunna upphävas om detta innebär myckelväsentliga fördelar. Nuhar regeringen i propositionen fastlagt att det finns fördelar med att upphävamonopolsystemet, och därmed lyckerjag atl den frågan i stort sett är besvarad. Istället för alt lägga huvudvikten vid den synpunkt som innebär att det skallbevisas vilka konkreta nackdelar som skulle uppstå efter ett upphävande, harman fört fram en del enligt min uppfattning mycket bisarra synpunkier. Mantalar om att del skulle innebära sysselsättningssvårigheler i de berördaförelagen. Del var bl. a. också inne pä. Del har ävenmotionärerna talat om i motionen 20. Också i reservanternas ullalande finnssamma tankegäng återgiven. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. Särställningarnaför vissa företag och myndigheter vid leveranser till staten, m.