prot · G30985 · 1979-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1979/80:85 § 1Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. § 2 Upplästesföljande inkomna ansökan: Undertecknad anhåller härmed om ledighet pä grund avsjukdom under fiden den 25 februari-den 25 mars 1980. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att StigGustafsson (s) skulle tjänstgöra som ersättare för Maj BrittTheorin. § 3 Meddelande om interpellationssvar 1979/80:126om verksamheten vid Interpellafion nr 126, framställd av BertilMåbrink, om verksamheten vid kan på grund av utlandsresa intebesvaras förrän . Om åtgärder för att rädda gruvsysselsättningen i Persberg § 4 Omåtgärder för att rädda gruvsysselsättningen i Persberg Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:301, ocb anförde: har frågat mig om regeringenär beredd att vidta åtgärder som kan rädda gruvsysselsättningen i Persberg medanledning av att Uddeholmsbolaget bestämt sig för att lägga ner sinjärnmalmsgruva i . Intill Persbergsgruvan ligger Gåsgruvan, som är enkalkstensgruva och som också ägs av . harnyligen till industridepartementet meddelat att bolaget avser att påbörjaundersök- 5 protokoll 1979/80:82-86 Om åtgärder för att rädda gruvsysselsättningen i Persberg ningsarbetenav kalkstenskroppen i Gåsgruvan. Detta skapar direkt ökad sysselsättning iGåsgruvan och kan även utgöra grunden för ytterligare framtidagruvsysselsättning i Persbergsområdet. Frågan om järnmalmshanteringen i Persberg omfattas avuppdraget för delegationen för mellansvensk gruvindustri. Delegationen har tilluppgift att studera de möjligheter som finns eller kan skapas för att på siktfå en lönsam verksamhet inom den mellansvenska gruvindustrin. Delegationenberäknar att slutföra sitt arbete . Enligt vad jag har erfaritanser dock delegationen att möjligheterna att finna ny avsättning förmalmproduktionen från Persbergsgruvan är ytterst begränsade. Innandelegationens uppdrag har redovisats är jag inte beredd att föreslå attregeringen vidtar några speciella åtgärder. SUNEJOHANSSON (s): Jag tackarindustriministern för svaret. Min fråga berör den fortsatta nedläggning avjärnmalmsgruvor som vi fått uppleva och som ser ut attdrabba även Persbergsgruvan, Uddeholmsbolaget, som äger gruvan, har enligt uppgift vidMBL-förhandlingarna visat ett totalt ointresse för fortsatt gruvdrift. Och här,liksom vid andra MBL-förhandlingar inom detta bolag, har företaget visat ringaintresse för de anställdas synpunkter och förslag. En nedläggning av Persbergsgruvan innebär att gruvanvattenfylls och att de ca järnmalm dränks somman tidigare med hjälp av statligt sysselsättningsstöd på förberett att taupp. Borrningen är gjord - man behöver bara spränga loss malmen ochtransportera upp den. Sysselsättningsstödet, som i det här fallet torde hauppgått till ca 2 milj. kr., skulle om jag minns rätt syfta till att trimmaPersbergsgruvan för fortsatt drift. Jag känner väl till den svenska gruvnäringens problem ochatt Persberg ingalunda står utanför de svårigheter som gruvdrift innebär. Mendet finns alternativ som de anställda och deras organisationer presenterat. Ettalternativ är en samköming av Persberg och ett par andra mindre gruvor påkulsinterområdet i Bergslagen. Detta skulle kanske kunna vara en möjlig väg föratt tillgodose efterfrågan på kulsinter och högvärdig råvara förspecialstålsindustrin till mitten av , Det andra alternativet är det kalkprojekt somindustriministern har berört i sitt svar. Detta projekt har Uddeholmsbolagetutvecklat med hjälp av statliga ränteeftergifter på andra statliga lån. har man prospekterat kalktillgångarna. Det krävs enligt uppgift enkapitalinsats på . När jag nu har fått detta svar från industriministern villjag fråga: Eftersom delegationen för mellansvensk gruvindustri inte är klar medsin utvärdering, vore det då inte riktigt att regeringen såg till att åtgärdervidtogs för att sätta stopp för en fortsatt nedläggning av nuvarandejärnmalmsgruvor? Jag vill också påpeka att på förslag avnäringsutskottet beslöt att tillkalla en utredning om den mellansvenskagruvindustrins framtid, men en sådan utredning har såvitt jag vet inte kommittill stånd. Även på den punkten borde industriministern kunna ge mig ettbesked. Det finns inga möjligheter att gå inmed åtgärder som skulle innebära någon form av förbud mot nedläggning avgruvor. Det måste vara företagen som i samråd med de anställdas organisationerbestämmer hur man ser på möjligheterna att fortsätta driften. Det är dessutomså, som jag antyder i mitt svar, att innan delegationen har kommit med sinaanalyser är det omöjligt att göra en helhetsbedömning av denna fråga. Vi måsteinom industridepartementet avvakta delegationens utlåtande. Om åtgärder för att rädda gruvsysselsättningen i Persberg De anställda och deras organisationer har uttalat att manfrån bolagsledningens sida inte beaktar några av de alternativ som de läggerfram. Därför kan inte den aspekten anläggas, att detta skulle vara en fråga somavgörs i samråd mellan bolaget och de anställdas organisationer. De anställdasambition är att innan man beslutar om fortsatt nedläggning skall man bevaradenna gruvdrift i Persberg till dess att en ordentlig utvärdering av malm- ochgruvförhållandena i har gjorts. Jag tror att det blir litet svårt- det måste väl också industriministern erkänna - för förslagsställare avolika slag, oavsett om de sitter i kommande statliga utredningar eller i delegationer,att redovisa några alternativ på detta område, om man inte från regeringenssida är beredd att ingripa för att se till att den malmbas man förfogar över i också finns. Eljest föreligger risk för att man inom ennära framtid inte har någonting att basera sina förslag på. Dessutom jobbar maninom med olika alternativ, bl. a. detta medsamköming, som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. Det finns alltså förslag från de anställda somindustriministern borde sluta till sitt bröst . De kannämligen vara värdefulla. Min följdfråga är: Har industriministern någrakontakter med de gruvanställda i denna fråga, eller är kontaktytan barabolagsledningen? Vi har för ögonblicketinte haft några kontakter med de fackliga organisationerna. Men jag ställergärna upp på överläggningar nu när delegationen kommer med sitt förslag. Jag ärangelägen om att de anställdas organisationer får ge sin syn på utvecklingen. SUNEJOHANSSON (s): När det gäller frågan om kalkprojektet i Gåsgruvan iFilipstad har jag fått uppgifter om att man från Uddeholmsbolagets sida inte Om ändrad utformning av det regionalpolitiska stödet skullevara intresserad av att gå vidare. har industriministern sagt till mig attUddeholmsbolaget har varit positivt till en fortsatt prospektering på dettaområde. De olika uppgifterna kan kanske bero på dessainformationer har kommit från Uddeholmsbolaget. Jag har fått uppgiften så sentsom att Uddeholmsbolaget inte skulle vara intresserat av att fortsättaprospekteringen. Vi får kanske låta framtiden utvisa vem som har rätt i dettasammanhang. Men har industriministern säkra indikationer på och uppgifter omatt kalkprojektet verkligen kan bli någonting för att skapa alternativsysselsättning, sä vore det bra om han meddelade det . Överläggningenvar härmed avslutad. § 5 Om ändrad utformning av det regionalpolitiska stödet Industriministern ordet för att besvara () anmälda fråga,1979/80:277, och anförde: har frågat mig om man inomindustridepartementet har tagit del av den kritik som riktas mot stödetskonstruktion och, om så är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta för attom möjligt ändra stödets utformning. antyder att den reform av detregionalpolitiska stödet som genomfördes skulle ha inneburit enförsämring, särskilt när det gäller stödets inverkan på nyetableringsprojekt.Som jag uppfattar syftar han på borttagandet av räntebefrielseni samband med lokaliseringslånen. När reformen genomfördes framhöll utskottet attom erfarenheterna av den nya ordningen blir negativa bör det övervägas attåterinföra ett system med räntebefrielse. Jag är medveten om att slopandet av räntebefrielsen påflera håll upplevs som en försämring. De avskrivningslån som ersätterräntebefrielsen ger inte samma möjlighet att täcka inkörningskostnader vidnyetableringar och expansioner som räntebefrielsen gav. Däremot innebarreformen att stödet förstärktes på andra punkter. Exempelvis är stödet intelängre begränsat till byggnads- och maskininvesteringar, utan även andraåtgärder, som produktutveckling och marknadsföring, kan stödjas. Dessutom kanstöd numera utgå till alla verksamheter inom näringslivet som är avregionalpolitiskt intresse. Sammanvägt har reformen inneburit en förstärkningav det regionaipolitiska stödet. Jag kommer dock att noga följa effekterna av deförändringar som genomfördes i det regionalpolitiskastödsystemet. I den mån så behövs är jag beredd att föreslå regeringen attlämna förslag till om förändringar. Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Anledningen till att jag aktualiserar den är att man ute ilandet börjar inse vilka effekter omkonstruktionen av detlokaliseringspolitiska stödet får just när det gäller arbetet mednyetableringsprojekt. När fattade beslutet om det nyaregionalpolitiska stödet betonades dess karaktär av inledningsstöd.Erfarenheterna frän en lång rad nyetableringsprojekt pekar också entydigt påatt just de två tre första åren är avgörande för om ett projekt skall lyckas ellerej. Den nuvarande konstruktionen med lokaliseringslån jämte avskrivningslån haremellertid i själva verket försvårat eller omöjliggjort en koncentreradstödinsats . Detta gäller framför allt projekt inomstödområdena 1 och 2. Vid en VD-sammankomst i utvecklingsfonderna för någonvecka sedan gavs klara vittnesbörd om detta från flera län. Jämfört medtidigare regler med räntebefrielse i samband med lokaliseringslån upplevs detnya stödet som mindre attraktivt när det gäller att få i gång nya projekt. För redan i gång varande företag som ytterligare bygger utinnebär stödet däremot klara finansiella fördelar, vilket industriministernockså påpekar i sitt svar. Stödet kan nu omfatta investeringar i såvälmarknadsföring och produktutveckling som rörelsekapital. I samband med den omfattande omstrukturering som bl. a.skogsindustrin och troligen också den glasindustrin står inför iKronobergs och län kommer många kommuner att drabbas utomordentligthårt. Vid sådana tillfällen talas det ofta om ersättningsindustrier, nyaföretag, utveckling av nya idéer och projekt. Även industriministern talademycket om detta vid ett besök i . Men allt detta kräverkapital, och riskerna är ofta betydande, för lönsamheten är utomordentligtpressad ; förbrukas det egna kapitalet i ensådan omfattning och takt att ett akut likvidationstvång ganska omgående blirföljden. Det är därför som det är så viktigt att man under de två första årenhar ett stöd som är väl utformat. Jag har utifrån mina värderingar ingenöverdriven tro på att samhället kan skapa nya företag och ny sysselsättning.Jag tycker däremot att det är rimligt att begära att samhället inte försämrarinstrumenten för att stimulera nyetableringsverksamheten. Jag vill avsluta med att fråga: Tycker industriministernatt det är rimligt att exempelvis ett nyetableringsprojekt som ligger i10-miljonersklassen får vidkännas en merkostnad på mellan 1 och 1,5 miljoner pågrund av det nya systemets konstruktion? Om ändrad utformning av det regionalpolitiska stödet Jag vill betona angelägenheten av att manväger samman alla komponenter i reformen. Man kan då få en i viss mån annanbild än den som här åberopas. Men när det gäller den praktiska handläggningenav stödet i dess nuvarande utformning vill jag erkänna att jag harfunnit att Om regeringsåtgärder med anledning av förvärvav den reformsom fattade beslut om och som utskottet också antydde en vissosäkerhet inför inte har en helt gynnsam effekt. Som jag sade i svaret är jagberedd att när ytterligare erfarenheter av stödets effekter har samlatseventuellt återkomma till med förslag om förändringar. Jag tackar industriministern för det svaretoch ser det som en antydan om att man kan se sig tvingad att göravissa förändringar för att uppnå det tidigare stödets effekt. Ute i landetfinns det alltså klara exempel på att man, som jag nämnde förut, går miste omca 1 milj. kr. Vissa nyetableringsprojektriskerar att helt läggas ned på grund av att det mycket snart inträderlikvidationstvång då aktiekapitalet är förbrukat. Jag uppfattar emellertid svaret som positivt.Med tanke pä de erfarenheter som erhålles i olika delar av landet kan mantydligen förvänta sig förslag om ganska snara förändringar när det gäller detregionalpolitiska stödets konstruktion. Överläggningenvar härmed avslutad. § 6 Omregeringsåtgärder med anledning av förvärv av Industriministern ordet för att besvara (vpk) den 23 januarianmälda fråga, 1979/80:283, och anförde: har frågat mig dels omjag avser att vidta några åtgärder för att söka förhindra uppköp avGrängesberg, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka fortsattkoncentration inom näringslivet och i stället främja en decentralisering avmakten. har i sin bolagsordning ett s. k.utlänningsförbehåll. Det innebär att utländska företag och svenska företag utanutlänningsförbehåll endast får förvärva en mindre del av bolagets aktier,nämligen av röstetalet för bolagets samtliga aktier och mindreän av bolagets hela akfiekapital. Bolagsordningen för AB saknarutlänningsförbehåll. önskar ta bort utlänningsförbehållet ochdärigenom göra alla aktierna i bolaget fritt överlåtbara till , måstebolaget enligt en lag , den s, k, inskränkningslagen, först inhämtatillstånd av regeringen. Sådant tillstånd skall enligt en gjord ändringi inskränkningslagen inte lämnas, om det strider mot väsentligt allmäntintresse. Jag har erfarit att ämnar ansöka hos regeringen om att fåta bort utlänningsklausulen. Jag kan inte nu uttala mig om hur regeringensprövning av ärendet kommer att utfalla. När detgäller den andra frågan vill jag framhålla att vi redan nu har en lagstiftningmot skadlig konkurrensbegränsning. Vi har emellertid inte f. n. någonlagstiftning som gör det möjligt för samhället att utöva kontroll överföretagsfusioner i allmänhet. Två statliga utredningar har lagt framförslag som båda innebär en viss kontroll av fusioner. Den ena utredningen-konkurrensutredningen (SOU 1978:9) - har som frågeställaren antytt föreslagitbl. a. ett system för kontroll av företagsförvärv i syfte att förhindra sådanaföljder av konkurrensbegränsning som är olämpliga från allmän synpunkt. Denandra utredningen - den s. k, Eckerbergska utredningen (SOU 1978:73) - har bl,a. föreslagit att de berörda reglerna i inskränkningslagen byggs ut, bl,a, för att möjliggöra en bättre kontroll av utländsk företagsetablering här ilandet. Man var emellertid inom utredningen oenig om den närmare utformningenav lagförslagen. Båda dessa utredningar bereds f, n, i . Om regeringsåtgärder med anledning av förvärvav CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag tackar industriministern för svaret påmin fråga som inlämnades , som uppköp avGränges meddelades. Det är en intressant möjlighet som pekar på isitt svar, nämligen den att regeringen genom att säga nej till en begäran omborttagande av utlänningsklausulen i Grängesbergsbolaget skulle kunna förhindradenna stora företagsfusion. Jag vill uttrycka förhoppningen att regeringensäger nej. Det här skulle ju vara en av de största företagsfusionersom någonsin har ägt rum i vårt land. Genom uppköpet av blir Electroluxdet största företaget i , räknat efter antalet anställda. Det här ärinte den enda stora fusion som har ägt rum . Jag kanerinra om Saléns och köp av NK-Åhléns, Nya stora fusioner förutspås avfackpressen. Sådana här fusioner, dvs. sammanslagningar och uppköp, äringenting nytt inom näringslivet. , , redovisadessammanlagt ca 4 000 fusioner. var siffran 3 500. Takten ikoncentrationsprocessen ökar alltså . Fusionerna innebär en ökning avden ekonomiska maktkoncentrationen inom det privata näringslivet. Dennaekonomiska maktkoncentration kan inte vara ett samhällsintresse. Den innebärännu mer ökad makt för en liten grupp i samhället. Den innebär en utvecklingsom står i strid med demokratins principer om att makten skall utgå frånfolket. ligger det hos regeringen ettbetänkande från den s, k. konkurrensutredningen. Där föreslås bl. a. regler förprövning av företagsförvärv. Regeringen skulle enligt förslaget kunna ingripamot förvärvet med förbud eller åläggande eller t, v. Fusioner avtypen Electro-lux-Gränges skulle kunna förbjudas. Kan industriministern påregeringens vägnar tala om varför detta utmärkta förslag inte redan - efter tvåår -resulterat i en proposition? Medan regeringen grubblar fortsätter finansherrarnaatt göra sina s, k. klipp. Det är verkligen hög tid att vi får denna Om regeringsåtgärder med anledning av förvärvav lagstiftning,som kan användas mot fusioner. Regeringen grubblar möjligen också på en annan fråga.Skall ägarna av Grängesaktier få göra stora vinster genom att regeringen medgerbefrielse från reavinstbeskattning? Några av de stora ägarna till Grängesaktierhar ju varit verksamma i samband med affären. De tjänar miljoner på densamma.Det skulle strida mot god moral om de och andra skulle tjäna ytterligare summorgenom skattebefrielse. Vad avser regeringen att göra i denna fråga? Vilken ärNils Åslings åsikt? har en benägenhet attmåla allt i vitt och svart eller möjligen i rött och svart. Den här frågan ärganska komplicerad, och man kan inte entydigt säga att en fusion är bra ellerdålig. Här gäller det att se till de reella förhållandena, om det är reellastrukturvinster att göra med-:en fusion. Det får dä vara avgörande förregeringens ställningstaganden i dylika fall. Låt mig så fokusera intresset kringElectrolux-Gränges-affären. Den kommer, som jag sade, sannolikt att bli föremålför en prövning enligt lag. Vi kommer att överväga om det strider motväsentligt allmänt intresse att ta bort utlänningsklausulen. Vi kommer attbeakta de tillgångar av olika slag som har och de eventuellaintegrationseffekter som uppkommer om och fusioneras. Jagskall naturligtvis inte nu föregripa den beredningen, och ett svar på denfrågan får komma i sinom fid. Prövningen sker därför att saknarutlänningsförbehåll i sin bolagsordning, vilket skulle kunna innebära att det isin tur förvärvades av en utländsk köpare utan prövning enligtinskränkningslagen. Om skulle finna det lämpligt att sätta in enutlänningsklausul i sin bolagsordning innan Grängesköpet kommer till ståndbortfaller prövningen enligt lag. Lagen i fråga har flera ofullkomligheter, det är jagberedd att erkänna. Det var därför den Eckerbergska utredningen tillsattes. Attinte något resultat kommit ut av den ännu beror dels på remissförfarandet, delspå att det beredningsarbete som pågår i har fördröjts genomregeringsskiften etc. Men arbetar en arbetsgrupp med målsättningen attföreslå en modernisering av lagstiftningen. (vpk): En fusion kan vara bra eller dålig, sadeindustriministern. Jag är inte riktigt av samma uppfattning som han på denpunkten, men låt oss utgå från industriministerns förutsättningar. Då vill jagfråga honom: Anser industriministern att denna fusion mellan ochGrängesberg är en bra eller en dålig fusion? Det har från fusionsherrarna själva sagts att Electroluxuppköp av skulle ingå i något slags rationalisering eller integration. emellertidatt det är ett rätt smalt sortiment som förenar de båda företagen. Avgörandetorde ha varit rent finansiella motiv. kan lägga beslag påövervärden i stora kraftsektor på ca 600 milj. kr. Dessutom kan manutnyttja förlustavdrag i storleksordningen 800-900 milj. kr. enligt uppgifter ifackpressen. alla industrier får man på det sättet praktiskt tagetgratis. Anser industriministern att ett utnyttjande avförlustavdrag på detta sätt är fördelningspolitiskt acceptabelt? Jag anser detinte. Hela detta bollande med s. k. förlustavdrag är utmanande mot majoritetenav folket som tyngs av hårda skatter och allt snabbare stigande priser. Men tillbaka till min inledande fråga: Är det en bra elleren dålig fusion? Det är tvä år sedan de här båda utredningarna avlämnades. Jaghar all respekt för det remissförfarande som måste genomgås. Vi har inte hellerkunnat göra något åt regeringsskiftena, varken eller jag tydligen,och det är givet att dessa har fördröjt arbetet? Men har det gått ,och det får inte dröja ytterligare ett eller till innan vi får enförbättring av konkurrenslagstiftningen - en sådan är oundgängligen nödvändig. Som jag sade i mitt tidigare inlägg är jagsjälvfallet inte beredd att här stå som domare i frågor som gäller fusioner, isynnerhet inte fusioner som kan tänkas bli föremål för regeringens handläggninginom kort. Jag avböjer alltså C.-H. vänliga inbjudan till mig attavge ett omdöme om den tillämnade fusionen mellan . Tidsnog kommer regeringen att ta ställning i den frågan. Vi kommer då - och detvill jag understryka - att analysera de integrations- och strukturvinster somden tillämnade fusionen kan medföra, och de kommer att bli avgörande förregeringens ställningstagande. Sedan vill jag till C.-H. säga, med anledningav att han för in befrielse från realisationsvinstbeskattning, förlustavdragetc. i bilden och anlägger ett fördelningspolitiskt perspektiv, att det är attpå ett något våghalsigt sätt utvidga debatten och att det går utöver den debattsom är tillämplig i dessa sammanhang, nämligen om fusionen eller de organisatoriskaförändringarna är motiverade av strukturskäl. Om regeringsåtgärder med anledning av förvärvav CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Det var faktiskt själv somförledde mig till att ställa frågan om han ansåg att den här fusionen mellanElectrolux och var bra eller dålig. Det gjorde genom sitteget yttrande att det finns bra fusioner och att det finns dåliga fusioner. Harman den värderingen, måste man rimligen också ha en uppfattning om vart manskall hänföra olika affärer i företagsvärlden. Det var heller ingen otillbörlig utvidgning avfrågeställningen när jag införde reavinstbeskattningsproblemet och frågan omförlustavdrag. Det har att göra med hela värderingen av denna affär, som jagser som en finansiell affär, där också flera av de medagerande görmiljonvinster. Otn regeringsåtgärder med anledning av Electroluxförvärv av kan maninte bortse från, herr industriminister, när man sedan i regeringen skallöverväga om man skall säga nej till en sådan här begäran från om att fåslopa utlänningsklausulen. Det måste vägas in enligt min mening. Vidgar man perspektivet kan man med sammarätt säga att det ur fördelningspolitisk synpunkt är intressant att här ilandet ha ett näringsliv som är maximalt effektivt. Och kan man främjaeffektiviteten i näringslivet och dess konkurrensförmåga, internationellt inteminst, genom fusioner, bör man acceptera det. Men det bör då enligt minuppfattning finnas klara indikationer på att så är fallet. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag bestrider för min del - och det finnsockså många som uttalar sig i fackpressen som bestrider detta - att det skulleinnebära någon effektivisering av det svenska näringslivet om vi får dennasammanslagning av två redan stora företag till ett enda företag, som blir detstörsta i , räknat efter antalet anställda. Här har finansiella motivvarit avgörande. Jag vill fråga industriministern, som ju är anhängare avtanken pä decentralisering, om han inte ser den stora fara som ligger i dennafinansiella maktkoncentration. Den gar ju rakt emot de synpunkter somcenterpartiet och han själv har hävdat i mänga sammanhang, om kampen för ettmera decentraliserat näringsliv. Hur skall man kunna klara det. om finansherrarnaslär ihop företag efter företag och företagen växer oavbrutet? Det blir ju dåinga småföretag kvar och ingen plats för ett decentraliserat näringsliv, herrÅsling! Det är klart att jag blir rörd när C.-H. Hermanssonhär tänker på de små företagen. Mitt intryck är att koncentrationsprocessen inäringslivet - som jag inte är särskilt förtjust i - i och för sig har stärktde smä företagen; i vissa sektorer av näringslivet i varje fall.