prot · G309141 · 1979-12-31 00:00:00 — har anvisat drygt 1,8miljarder kronor för beredskapsarbeten under nästa budgetår. En relativt stordel av dessa pengar kommer att användas för beredskapsarbeten för personerunder . Enligt arbetsmarknadskungörelsen är statsbidraget förberedskapsarbeten av lönekostnaderna för anvisad arbetskraft. Dettagäller också nästa budgetår. I den proposition som behandlas av haromfattande utbildningsinsatser föreslagits för i första hand ungdomar under 18år. Huvudtanken är att arbetslösa ungdomar som har enbart grundskola skall gesen bättre grund att stå på. Kommunerna får därför särskilda statsbidrag för attanordna sådan utbildning. Som en konsekvens av att utbildningsmöjligheterna på dettasätt förstärks föreslås att omfattningen av beredskapsarbeten anpassas härtill.Ungdomar skall således inte kunna erbjudas beredskapsarbete förrändet är helt klarlagt att varken ett arbete eller en utbildning går att ordna.Det är min bestämda uppfattning att en utbildning på lång sikt är ett bättrealternativ för ungdomarna än ett beredskapsarbete. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att bådemöjligheterna att anordna beredskapsarbeten för ungdomar och att utge statsbidrag till arbetena kommer att finnas kvar efter . Avsikten med förslagen i 29 Nr 141 propositionen är att förskjutatyngdpunkten i vara åtgärder mot utbildnings- r- j I insatser. (vpk); Om vissa stödåt- ''" talman! Först får jag tacka för svaret. särder förarbets ' detta svar sägerarbetsmarknadsministern att han finner det "mycket föstinsUnm värdefullt att nu få tillfälle atträtta till de grova missuppfattningar som synes råda kringberedskapsarbeten för ungdomar." Detta är utmärkt, men om det är grova missuppfattningareller befogade farhågor för framtiden när det gäller dessa beredskapsarbetenkan förhoppningsvis den här debatten ge klarhet i. Det är inte min mening att här gå in på den nämndapropositionen, och den har heller inte utgjort den bakgrund till min fråga somdet antyds i svaret. Det är ju så att den kommer till kammaren för behandlinginom en snar framtid. Men låt mig redan nu säga att jag är fullständigtövertygad orn att särskilda beredskapsarbeten också i fortsättningen kommer attbehövas för 16- och 17-åringar, detta av olika anledningar. Jag vill barakonstatera att så kommer att bli fallet. Bakgrundentill min fråga var följande. hade jagen frågedebatt medarbetsmarknadsministern. Jag vill citera följande ur det svar jag då fick: "När det gäller åtgärder för att hjälpa arbetslösungdom och andra arbetslösa, så har vi bifallit framställning om mera beredskapspengar. fick den begärda summan på 500 miljoner för sedan, och har också inkommit ined förslag om att olika åtgärder skall förlängas innevarande är.-------------------------- Jag har inte möjlighet att i en frågedebatt gå igenom alladessa åtgärder, och någon sådan redogörelse tror jag inte heller att JohnAndersson efterlyser. Men jag vill bara konstatera att ett sådant beslut harfattats, och det är utformat så att vi skall kunna växla över våra aktiviteterför ungdomarna på ett bra sätt i den företagsinriktade gymnasieskola som jaghoppas kunna presentera förslag till om inom och somförhoppningsvis skall kunna vara i verksamhet nästa läsår." Det var ett klart svar från arbetsmarknadsministern om attförlängningen avsågs gälla . Sedan säger arbetsmarknadsministern att aktiviteternaskall växlas över till någonting annat. Lägg därtill att jag var ikontakt med några arbetsförmedlingskontor och där fick upplysningen att maninte fått några besked om vad som kommer att hända . Manskall till detta även lägga de olika uppgifter som förekommit och förekommer imassmedia om neddragning av beredskapsarbetena. Detta är ikorthet bakgrunden till min fråga. framhåller arbetsmarknadsministern att både möjligheterna att anordnaberedskapsarbeten för ungdomar och att utge statsbidrag till dessa 30 arbeten kommer att finnas kvarefter . Detta är ett besked som jag självfalletnoterar, men jag kan ändå inte vara helt siiker på att detta Nr 141kominer att ske i den utsträckning som erfordras. Som arbetsmarknadsrni- Fredaeen den nistern uppger i sitt svar har 1,8 miljarder anslagits. Men dettaanslag avser o ,.p.,j muo alla slagsberedskapsarbeten och även stöd till nedläggningshotade företag. Även denföreslagna reformen om ungdomars utbildning i gymnasieskolan q ,,;,.o,, ,:iödåt skall betalas ur detta anslag. ;/,. y. ,,.,,,_ Jag vill framhålla att det av flera skäl är absolutnödvändigt att ungdomar - unsdom bereds arbete. Jag behöver inte närmaregå in på den debatt som pågår i vårt samhälle om drogmissbruk ochutslagning; vi kan väl vara överens om att arbetslöshet är en av grundorsakernatill detta missbruk och till utslagningen. Får jag tolka arbetsmarknadsministerns svar så.att sådana här beredskapsarbeten kommer att skapas i den omfattning som behövsoch - det är mycket viktigt - att 16-17-åringar som vill ut och arbeta även ifortsättningen kommer att erbjudas dessa arbeten? (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Jag tycker nu inte att jag har fått något konkret svar. I ett mycket kort ochallmänt hållet anförande har arbetsmarknadsministern talat om för oss attriksdagen har anvisat för beredskapsarbeten undernästa budgetår. En relativt stor del av dessa medel kommer att användas förberedskapsarbeten för personer . Anslagen för beredskapsarbeten harmed detta beslut minskat avsevärt - från 1978/79 till 2,3miljarder kronor 1979/80 och ned till för budgetåret1980/81. Så även om statsbidragen till beredskapsarbeten inte helt försvunnit,minskas de som gar. försvinner de i princip helt för16-17-åringar. Min fråga står därför kvar. Den här minskningen innebärantingen ökade kostnader för kommunerna, som får ta pa sig en merkostnadmotsvarande vad staten drar in. eller också att fler ungdomar blir arbetslösa. säger arbetsmarknadsministern i slutet av sitt svar attregeringen enbart förskjutit tyngdpunkten i sina åtgärder - frånberedskapsarbeten till utbildningsinsatser. Eftersom nu arbetsmarknadsministerntagit upp detta i sitt svar vill jag gärna kommentera det. även om denna debattkommer här i kammaren. I det här landet har vi en nioårig skolplikt. När man är16 år har man alltså fullgjort den allmänna skolplikten och skall enligt vårmening ha rätt till fortsatt utbildning, orn man så önskar, men också till ettarbete med lön om man inte vill eller kan fortsätta en utbildning. Det skallalltså inte vara ett tvång att fortsätta sin utbildning. Det är, somvi också skriver i vår motion rned anledning av proposition 145, i så fallfråga om en förlängning av den allmänna skolplikten med . som - om deninföres - i alla fall inte borde införas på detta sätt. Det här förslaget kommer, som jag tidigare sade. att fåtill följd ökade kostnaderför kommunerna. Låt mie citera vad en kommun vttrat i anlednine Nr 141 av proposition 145: -. . ,i "Vad gör vi med de ungdomar som vi inte kan lockatill skolan på det sätt Fredagenden b & k ,, ,,,,,,,, regeringen tänkt sig? Som inte får något arbete? Som inte kan få 9 maj 19bU & & e. beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning? Som inte ens kan få sitt .JO, arbetslöshetsunderstöd?Vem tar hand om dem? Det finns risk för att det blir .. , /... u . de sociala myndigheterna som får taöver. De ungdomar som är gärder for arbets- b b ).. , arbetslösa eller har beredskapsarbete vill varken ha merakonventionell skolutbildningeller oavlönat praktikarbete ute i företagen. Det är således uppenbart att regeringens förslag, om detgenomförs, på ytterligare ett område leder till övervältring av kostnader frånstaten till kommunerna." Så långt en kommuns syn på denna fråga. Det kommer utantvivel att bli högre kostnader för kommunerna med denna, som regeringen kallardet, förskjutning av tyngdpunkten i åtgärderna. Man kan således också säga får en förskjutning av kostnaderna från staten till kommunerna. Det ärsärskilt allvarligt med tanke på andra indragningar av statsbidrag tillkommunerna, liksom med tanke på senareläggningen av delar av det s. k.utjämningsbidraget. Är det meningen att kommunerna skall öka sina utländskaskulder eller är det meningen att den orättfärdiga kommunalskatten ytterligareskall höjas? För vad skall kommunerna göra om många ungdomar inte vill hafortsatt utbildning , om de vill ha ett jobb och en lön?Beredskapsarbetena tas bort för denna kategori ungdomar, och fasta jobb är detsom bekant inte så gott om heller för ungdomen. Det blir då kommunernas sak attlösa frågan, antingen genom att de själva bekostar beredskapsarbetena eller påannat sätt. Arbetsmarknadsministern säger också i sitt svar attutbildning på lång sikt enligt hans uppfattning är ett bättre alternativ förungdomarna än beredskapsarbete. Ja, jag är överens med arbetsmarknadsministernom att alla ungdomar som vill skall kunna studera vidare. Men jag är inteöverens med arbetsmarknadsministern om att det skall vara det enda alternativettill arbetslöshet eller att det alltid är det bästa alternativet. För mångaskoltrötta ungdomar är arbetslivserfarenheter förmodligen ett bättreuniversitet. Arbetslivserfarenheter räknas också som väl så brameriter som utbildning, när man sedan söker fasta jobb. Slutligen till min fråga igen. Jag utgår från att regeringen, trots attarbetsmarknadsministern nu inte klart besvarat frågan, avsett att detta nyasystem inte skulle innebära att kommunerna får ökade kostnader, även om det ipraktiken riskerar att bli så. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omregeringen kommer att lämna statsbidrag till beredskapsarbeten för ungdomarunder i den omfattning som kommunerna behöver bidrag för att geungdomarna ett arbete. Det finns i proposition 145 undantagsbestämmelser, ochdet avgörande för kommunernas ekonomi och för ungdomarnas möjlighet att fåarbete, om de vill ha det. kommer ju att vara hur dessa undantagsbestämmelsertillämpas. Får jag först till säga, medanledning av den debatt som vi förde här i huset om liknandespörsmål, att jag tycker att har blandat ihop två saker. Det enaär detta att vi alltid har tillämpat den principen, att när man har stått införett halvårsskifte-det har ofta gällt halvårsskiften - har man fåttbesked om kommande period. Det har varit tekniken vad gäller beredskapsarbetenoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder över huvud taget, och den tekniken tänkervi fortsätta med. Jag tror det är riktigt att man anpassar både åtgärdernaoch volymen på åtgärderna till konjunkturernas växlingar. Jag hoppas att JohnAndersson instämmer i den uppfattningen, för annars tror jag att vi kommersnett i det här arbetet. Det andra är att jag vid det aktuella tillfället sade attvi kommer att eftersträva en överväxling av resurserna till merautbildningsinriktade insatser för ungdomarna. Vad jag här har att säga kan också i hög grad gälla detMarie-Ann nämnde. har vi fått uppleva kritik motberedskapsarbeten för ungdom. Inte minst vpk har varit rätt kritiskt mot dennaordning. Man har ibland sagt till mig att arbetsmarknadsministern bara ordnarsysselsättning , sedan bryr han sig inte om vad som händerdärefter. Jag har förvisso tagit en del av den här kritiken till mig. Jag harsjälv upplevt att vi måste få alla de här åtgärderna mer inriktade på någotmål, så att ungdomarna när de fått hjälp av samhället genom olika resurser,står starkare på arbetsmarknaden. Eftersom vi vet att det i allmänhet beror påbristande utbildning och yrkeserfarenhet att de lätt slås ut i enlågkonjunktur, inte klarar sig så väl vid ett företag, kanske är de första somfår lämna jobbet, är det de sakerna vi skall angripa och försöka rätta till.Det är därför vi, jag haft ansvaret för ,så envetet har drivit värvningen av praktik och utbildning. Jag hoppas att JohnAndersson och ställer upp på detta. Det måste vara enriktig princip, och det är därför jag säger att vi måste försöka anpassa skolanså att den klarar den här uppgiften. Vi måste individualisera kursplanen så attskolan anpassar sig till ungdomens behov och ungdomarna inte tvingas in i någonbestämd form i en skolstadga. Det är inte krångligare än så, och jag tänkerfortsätta att arbeta efter den modellen. Självklart försöker vi inte den här vägen förlängaskolplikten, som på något märkligt sätt försöker hävda här.Jag har aldrig sagt det. Önskar man ta ett jobb skall förmedlingen hjälpaungdomarna till detta, om det går att ordna. Vi kommer inte, vilket framgår avsvaret, att vara definitiva i vår handläggning av beredskapsarbeten ifortsättningen. Det står klart utsagt i den proposition som behandlar de härfrågorna att om man inte kan erbjuda en lämplig utbildning, om ungdomarna intekan få de jobb jag nämnde , då finns det möjligheter även i fortsättningenatt motsvara de krav som ställs och erbjuda beredskapsarbete. Om vissa stödåtgärder för arbetslös ungdom 3 protokoll 1979/80:141-142 Nr 141 Men att skolan skall ta över mer avansvaret än den gjort , det tror jag Fredaeen den ' måste. Vi kan inte hålla på och improvisera med bara arbetsmark- 9 mni 1980 nadspolitiska insatser för dessatonåringar. De behöver mer av lämpad utbildning och yrkespraktik i stället. Om vissa stödåt- ''' * gäller övervältringen avkostnaderna på kommunerna har det, särder förarbets- , inte skett någon ändring. Det är enmissuppfattning lös iinpdnm '' §3 ''tt dessa anslag skall användas då industrinedläggningar hotar,det var någonav er som nämnde det, eller att de skulle användas för gymnasieskolans ökadekostnader med anledning av dess insatser för denna grupp ungdomar. Det finnsseparata pengar för det. De 1,8 miljarderna är till för beredskapsarbeten, ochlät mig säga att av de beredskapsjobb vi haft gått justtill ungdomsgruppen. Det är egentligen ingen som helst skillnad för ungdomaröver då det gäller att kunna erhålla beredskapsarbete. Det jag säger äratt vi skall försöka anpassa gymnasieskolan så att den kan ta över mer av detsom varit för mycket av improvisationer med beredskapsjobb för de härungdomarna. Vad är det för fel på den synen? Bidragsprocenten är 75 förkommunerna. Det har den alltid varit och kommer att vara i fortsättningen. Detförekommer ingen övervältring av kostnaderna här. (vpk): Eftersom arbetsmarknadsministern tydligenbestrider att pengar från kontot Beredskapsarbeten även skall kunna gå tillnedläggningshotade industrier får jag väl läsa högt ur Bilaga 15Arbetsmarknadsdepartementet till budgetpropositionen 1979/80: "Delprogrammet Beredskapsarbeten omfattar statligaberedskapsarbeten samt statsbidrag till motsvarande kommunala och enskildaarbeten, ävensom statligt stöd till tidsbegränsad fortsatt drift vidnedläggningshotade företag. Beredskapsarbeten syftar till att motverkaarbetslöshet till följd av säsong-och konjunkturnedgång eller närarbetstillgången av andra skäl är otillräck- Detta står alltså uttryckligen skrivet i budgetpropositionen,och det är det som jag har gått efter. Sedan är det naturligtvis alldeles klart att vi frän vårtparti helst vill att alla skall ha fasta och meningsfulla jobb. Jag tror inteatt vi behöver ta upp någon strid om det. Vad vi tvingas konstatera är att manunder många är har fått hålla på med beredskapsarbeten och att vi även ifortsättningen kommer att vara nödsakade att anordna sådana. Jag hade inte tänkt ta någon diskussion nu ompropositionen eller göra någon värdering av den utbildning som kommer att säkras genom det förslaget. Det kommer ju upp till behandling här i kammaren, och den debatten får vi möjlighet att ta när kommer. Jag vill i alla fall nämna att det framgår av propositionen att det finns fler ungdomar i beredskapsarbeten än i arbetsmarknadsutbildning. Det kanske beror på att många av dessa ungdomar vill ut och arbeta, alltså vill ha ett jobb. Det 34 skulle vara ett bra besked tilldessa ungdomar, om arbetsmarknadsministern här ikammaren mycket klart utsade att inga ungdomar skall kunna stängas utefrån beredskapsarbeten, om de inte vill ha den utbildning som kommer attanordnas. Visserligen sade arbetsmarknadsministern i sin replik, och detframgår även av interpellationssvaret, att det även i fortsättningen kommer attanordnas sådana beredskapsarbeten, men jag skulle i alla fall vilja tipsaarbetsmarknadsministern att prata med några av landets arbetsförmedlare. Jaghar roat mig med att göra det . Arbetsförmedlarna har fått enmycket god kännedom om de ungdomar som de har sysslat med . Dekan berätta varför mänga av ungdomarna inte vill fortsätta att gå i skolaneller ägna sig åt annan utbildning utan i stället vill ha ett jobb. Till slut vill jag säga att jag har en stark känsla av attarbetsmarknadsministern och jag här i kammaren kominer att få fler debatter avdet här slaget. Jag lovar att följa denna fråga med största uppmärksamhet. Om vissa stödåtgärder för arbetslös ungdom MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Det är riktigt att vi från vpk har varitkritiska mot beredskapsarbetena. Vi tycker att det vore betydligt bättre gå in för att skapa fler fasta jobb också för de här ungdomarna. I denföregående debatten talade man ju om att skapa fler fasta jobb åt människorna.Men beredskapsarbete med den otrygghet det innebär är väl ändå bättre änarbetslöshet. Det tycker också vi från vpk. Arbetsmarknadsministern sade att regeringen vill att manskall varva jobb och utbildning. Men det vi har hört tyder inte på det.Man vill i stället fortsätta utbildningen direkt efter den allmännaskolpliktens slut. och det kallar inte jag för värvning av jobb och utbildning.Jag menar att de som så vill redan då skall ha rätt till ett jobb med en lön.Det måste man lösa dels genom att skapa fler fasta jobb också för de här ungamänniskorna, dels genom att fortsätta med det stöd till beredskapsarbeten somnu har funnits för ungdomar . Det heter i propositionen att beredskapsjobb i principinte skall komma i fråga för 16-17-åringar annat än i undantagsfall. sägerarbetsmarknadsministern att om det inte går att få utbildning eller fast jobbså skall de få beredskapsarbete - det skall vara slut på improvisationerna. Jagtycker att det i stället verkar bli början till flera improvisationer,åtminstone för kommunerna, som alltså inte på samma sätt som tidigare kanplanera beredskapsarbeten för ungdomar - de får inte normala anslag till det,utan det är bara i undantagsfall de skall beviljas anslag. Jag tycker inte detta går ihop riktigt.Arbetsmarknadsministern säger att de här ungdomarna inte skall tvingas tillskolan eller ställas inför den beska verkligheten att inga beredskapsarbetenlängre finns. Men hur skall kommunerna kunna planera beredskapsarbeten om detinte finns några anslag till dem, om de bara undantagsvis skall kunna få anslagfill det? Det är regeringen som skall avgöra hurundantagsbestämmelserna skall tillämpas. Jag är positiv och tolkar så, att man skall kunna få anslag till beredskapsarbeten i normalordning, om man inte kan Nr 141 bereda ungdomarna plats iutbildning eller fast jobb. Det vore bra om Fred-iepn flen arbetsmarknadsministern ville bekräfta det. Om vissa stödåt ''' talman! Han tog upp frågan om de hiir särder förarbets- Pgrna skall användas till hotade företag. Det är inte allsavsikten att de lös unpdom här pengarna skall användas för attdriva produktion i krisföretag-det ärdet Till det finns det andra resurser. Om människor däremot blir friställda och man inte kan erbjuda andra arbetstillfiillen. naturligtvisi vanlig ordning försöka hjälpa dem med beredskapsjobb, och då ligger detinom denna ram. Det är människorna det är fråga om och inte När detgäller frågan om det är ett tvång att gå in i gymnasieskolan eller ej har jagtidigare sagt att det inte är det. Det är givet att vi inte kan införa sådanabestämmelser den här vägen. Men jag vill ändå erinra Johanssonom att har uttalat att skolmyndigheterna har ett Det barman försökt leva upp till. av ungdomarna i de här åldrarna i gymnasieskolan. , och det är de som alltså går ut ur skolsystemet i och med grundskolansavslutning eller "droppar ut" ur gymnasieskolans kurser. är här vibehöver förbättra samhällets resurser, så att de lättare kan komma in Mångagånger är det just i den här gruppen vi har dem som är mest i riskzonenoch som behöver särskilt mycket hjälp. Det är därför jag menar att man måsteytterligare anpassa gymnasieskolornas praktiska inslag sa att dessaungdomar känner sig motiverade att fortsätta sin utbildning och få den yrkespraktiksom är inbyggd i det här systemet. Det aren värvning av praktik Det går inte att försöka hävda att vi på något sätt vill ta några steg tillbaka i det avseendet. kursriktningvi har hållit . Huvudtanken är att varva praktik och utbildningi de kursplaner som skall anpassas till den enskilde individen för attdet inte skall vara nödvändigt för ungdomarna att anpassa sig till ett Jag villockså nämna något om beredskapsjobben. nytt väldigt varmt för beredskapsarbete. Johanssonatt hon insåg att man i det tidigare skedet har riktat kritik mot de här jobbenoch stod fast vid den-om jag förstod henne rätt-men ändå ärdet bättre attha beredskapsjobb än att vara arbetslös. Det har jag sagt , och det ärdärför jag har arbetat för att vi skall kunna hjälpa ungdomarna när det intehar funnits bättre alternativ. Vi har faktiskt för bara haft envolym på 46 000 beredskapsarbeten, och - som jag också nämnde förut -gällde ungdomar. Det vore alldeles galet att rikta kritik mot migför att vi inte har försökt erbjuda ungdomarna beredskapsjobb i den Men dethär är inte något som är bättre än en lämplig utbildning som har 36 ordentliga inslag av praktik, låtmigslå fast det. Jag är övertygad om attdet är en sådan linje som leder till ett bättre fäste på arbetsmarknaden i Nr 141 Om vissa stödåtgärder för arbetslös ungdom fortsättningenför de här ungdomarna. Låt oss alltså fortsätta det här arbetet; vi kommertillbaka till debatten . Jag känner mig ganska övertygad om att detär den rätta vägen. Fasta jobb behöver vi ha fram, nämnde håller jag naturligtvis också med om. Det är sådana vi skall skapa genom enbra ekonomisk politik och näringspolitik. På den punkten har jag inget annatatt säga än att vi skall arbeta vidare. En annan fråga är hur det skall gåtill, men det hör inte riktigt till dagens debatt. (vpk): Helt kort: Anslaget till beredskapsarbeten är nu 1,8miljarder. fanns det så att säga två olika punkter: dels särskildaberedskapsarbeten, dels beredskapsarbeten. har det skett en successivminskning från, tror jag, 4,3 miljarder /78 till 1,8 miljarder . Detfinns inte utsagt annat än rent allmänt vad dessa pengar skall användas till,och det är en av anledningarna till att jag har ställt min fråga. har jag i alla fall fått något svar frånarbetsmarknadsministern, nämligen att de här jobben skall fortsätta. Jag villdärför bara säga att jag tror att det kommer att finnas anledningtill flera debatter av det här slaget i kammaren. Jag har nämligen en känsla avatt dessa pengar inte på långt när kommer att räcka till för att fylla de behovsom finns. (vpk): Först vill jag återkomma litet grand till vårkritik mot beredskapsarbeten. Det är ju inte själva arbetet i sig vi harkritiserat utan snarare formen, alltså inte vad man gör utan att man harenotrygghet i sådant arbete. Jag tror att många av beredskapsarbetena skulle kunnaomvandlas till fasta jobb. om viljan fanns hos regeringen att skapa fler fastajobb. Jag är inte helt övertygad om att det alltid är bättre medutbildning än med arbete, även om det ofta är det. Det finns ungdomar som ärskoltrötta och -som jag sade i mitt första inlägg - alltså kanske många gångermår bättre av att komma ut och få jobb direkt efter den allmänna skolan. Jag tyckte inte att jag fick någotordentligt svar från arbetsmarknadsministern. Kan kommunerna, frågade jag,förlita sig på de 75-procentiga statsbidragen för beredskapsarbeten också ifortsättningen för 16-17-äringar som man inte kan placera i den härutbildningen eller som inte får ett fast jobb? Låt mig då kort än en gång besvara denfrågan. Det skall anvisas särskilda medel för anordnande av den nya utbildningsom vi skall diskutera här i kammaren senare .