prot · G30946 · 1979-12-31 00:00:00 — Till alla dessa faktorer, som harskapat denna slora osäkerhet på valuta- och kapitalmarknaden, kommernaturiigtvis de kraftiga förskjutningarna i beial-ningsströmningarna mellan olikaländer som en följd av oljekrisen - men del skall jag av lidsskäl inte gå inpä. Alltdetta har givit bankerna en ny roll, både internationellt och i . Deninternationella valutahandeln och valutaspekulationen harökat Ulomordenlliglkraftigt. Det är en hell ny situation som har uppstått under 1970-lalei. År1960 hade 8 USA-banker utlandsgrenar med tillgångar på . År1976 hade mer än 100 USA-banker utlandsgrenar med tillgångarpå - en ohyggligt snabb utveckling. Bankernahar blivit multinationella företag. typexempel är Chase , därullandsaffärernas andel av bankens vinst ökade från är är1975. Ocksä i Sverige-fast i mindre skala-ser vi en liknande rörelseriktning.Valutahandelns betydelse för vinsten i bankväsendet ökar kraftigt. Deallra har dessutom en annan faktor kommit till, nämligen atlstaten har tagit över mycket av riskerna och därmed givit bankerna en separatmöjlighet atl öka vinsterna. Men atl ullandsrörelsens andel av vinsten är enviktig faktor under 1970-lalel är obestridligt, och inom utlandsrörelsen är detdä valutahandeln, och inte kundaffärerna, som står för den helt dominerandedelen. Detta skapar en osäker situation i bankerna, med beroende av vinster,som i sin lur måste genereras genom en valutahandel av spekulativ karaktär. Dendebatt om valutaspekulationer i som har förts under de senasle åren harockså väl belagt atl bankernas naturliga intressen av vinst kan motverka densamhälleliga valutapolitikens syften och målsättningar genom köp ochförsäljning av valutor som försvagar kronans ställning. Här finns en klarintressekonflikt inbyggd. Och det rör sig ju om en utomordentligt omfattandevalutahandel, också i Sverige- uppskattade man attvalutabankerna i varje arbetsdag omsätter valutor i sammastorleksordning som hela den svenska valutareserven. Jaghar velat nämna dessa omständigheter för att motivera varför det sannerligeninte är en minskad kontroll av de inlernalionella valutamarknaderna och kapitalmarknadernasom behövs. Jag har då av lidsskäl inte nämnt - och Jag kommer inte heller attberöra - den andra mycket vikliga frågan i sammanhanget, nämligen om denkontroll som behövs för att motverka kapitalflykt lill utlandet. Det ärju enseparat fräga. Attsläppa spärrar och restriktioner på valutaområdet när det gäller deinternationella kapitalmarknaderna skulle innebära atl man utsätter förstora påfrestningar beträffande våra möjligheter att föra en oberoende inhemskpolitik. Vi skulle bli mer beroende av de utländska stora bankerna och demultinationella företagen, och vi skulle också bli mer utsatta förpåfrestningar och för spekulation mot oss, med den anarki som råder på delar avde internationella kapital- och valutamarknaderna. Jagskall sluta med en kommentar om någonting som har förbryllat mig. Jagtycker det är ganska fantastiskt, som framgått både av debatten och avutskoltsbetänkandet, hur har lagt sig alldeles platt här. Vad ärdetta tal om internationalisering av kapitalmarknaderna och om att släpparestriktioner pä valuta- och kapitalmarknaderna? Del går ju emot allt vadcenterpartiet i andra sammanhang säger sig värna om: möjligheterna all föra enoberoende inhemsk ekonomisk politik, atl föra en politik med småskalighet, osv.1 fräga om kapitalmarknaden och de inlernalionella valutafrågorna gör man sigså att säga med öppna ögon mer beroende av starka utländska multinationellakrafter. Del är en politik på kapitalmark-nadsomrädet som går på tvärs med all denagitation som annars för fram - och som iblandkan vara sympatisk - om det samhälle man önskar Nr 46 skapa i . Del finns konkreta förslag om alternativ på de områden som jag hartalat om. Del har lagls fram förslag om bättre styrmedel för valulahandeln, bl.a. i en socialdemokratisk motion frän , en moiion som ligger hos denvalularegleringsutredning som f n. arbetar. Den utredningen bör ta del konkretauppdraget på större allvar än den bör la den borgeriigautskottsmajoritetens suddiga och naiva tilltro till de internationella kapital-och valutamarknaderna. Jagyrkar bifall till de socialdemokratiska reservationerna. Jag ber au fä yrka bifall lill finansutskottets hemställan i dessbetänkande nr 8 pä alla punkter. VadJag närmast begärde ordet för var för atl tala om det särskilda yttrandet fräncenterledamöterna i finansutskottet beträffande finansieringen vid förvärv aväldre småhus i samband med ombyggnad m. m. Dessa frågor har också tagits upp imotionerna 790 av och . Manpåpekar i motionerna svårigheterna alt finansiera äldre småhus i kombinationmed upprustning och omfattande energisparande renovering. harreserverat sig för bifall till dessa molioner och tillstyrkt en särskildutredning av hela problemet med finansiering av äldre småhus. Vi vet att del är beiydande svårigheter för en ung familj all köpa ett äldre småhus, därlånen är låga och där det fordras en hög kontanlinsats. Finansutskottethar för sin del ingen annan uppfattning i själva sakfrågan men stryker underalt del är det realt planerade byggandet som skall prioriteras påkreditmarknaden. Vi har heller inte någon annan uppfattning i princip. Fråganom atl underlätta förvärv av äldre småhus får prövas av den nu sittandebostadsrättsulredningen, vilken bör ha bättre möjligheter att få fram snabbaförslag än en nytillsatt ytterligare utredning. Det är ocksä angelägel attbostadsrättsulredningen tar upp frågan om möjligheterna till behovsprövadeprioriterade lån för förvärvskostnader i samband med ombyggnad, moderniseringoch energisparande renovering - frågor som tagits upp i motionerna 790 och2099. Däremothar finansutskottet i sill belänkande, liksom civilutskoltel i sitt yttrande, ihuvudsak gåtl förbi den i motionen 2099 berörda frågan om amorteringsvillkorenför boltenlån vid nybyggnad, där byggnationen sker utanför detaljplanelagtområde och där kreditinstituten inte ger lån upp lill de statliga bostadslånensundre gräns. Förnyproduktion på landsbygden i områden där utomplansbeslämmelser gäller ärlänemöjligheterna ofördelaktigare än när det gäller nybyggnation inomstadsplanelagl område. Där utomplansbeslämmelser gäller kan boltenlån erhållasvid av pantvärdet, medan motsvarande siffra närdet gäller stadsplaneradeområden är 70 96. resterandekrediter upp till 95 96 av panivärdet. Vid denna fördjupning av statslänen bliremellertid amorteringstiden kortare än när bottenlän upp till 70 96 kanavlyftas i särskilda låneinstituts boltenlån. Följaktligen blir den årligaboendekostnaden högre vid nybyggnation inom områden där utom-plansbestämmelsergäller. Vi anser alt denna orättvisa för människor som bor eller vill bosättasig på landsbygden bör avskaffas. Överläggningen var härmedavslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 1 avKjell-Olof m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet 8mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionerna 396 av . och 2528 av ra. i motsvarande delar, och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller finansulskoUels hemställan i betänkande Nr 46 8 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna 396 av m. fi. 2528 av m. fl.i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 307 Nej - 19 Propositioner gavs pä bifalltill dels utskottets hemställan, dels reservation 2 av Kjell-OlofFeldt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 6 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 2 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs päbifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 3 avKjell-Olof m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 3 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 396 av m.fi. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiion 396 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels ulskottels hemställan, dels reservation 4 avKjell-Olof m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkande 8 mom. 10 a röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservation 4 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionerna 2697 av LarsWerner m. fl. och 36 av m. fl. i motsvarande delar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTore begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 11 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna 2697 av m. fl. 36 av m. fl.i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskollets hemställan, dels reservation 5 av LarsTobisson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkande 8 mom. 13 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Kammarenbiföll vad utskoltet i dessa moment hemställt. 6 protokoll 1979/80:467 Propositioner gavs päbifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 7 av Kjell-OlofFeldl m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkande 8 mom. 18 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 7 av m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullal: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservation 1 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskotteis hemställan i betänkande 10mom. 4 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä ThagePeterson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motion 2528 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 10mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 2528 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då Per begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservation 2 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskotteis hemställan i belänkande 10mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då ThagePeterson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs päbifall till dels utskottets hemställan, dels reservation 3 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 10mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då ThagePeterson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservation 4 av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkande 10mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 4 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä ThagePeterson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs päbifall till dels utskottels hemställan, dels reservation fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkande 10mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservation 5 av m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motion 2528 av m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoilets hemställan i betänkande 10mom. 11 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motion 2528 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä PerIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ändring i marknadsföringslagen , m. m. §14 Ändring i marknadsföringslagen, m. m. Föredrogs näringsutskottets belänkande 1979/80:12med anledning av molioner om ändring i marknadsföringslagen m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1978/79:766av i (s) och Bengl Silfverstrand (s), varihemställts att hos regeringen begärde förslag om en lagändringsyftande lill alt förbjuda "kombinerade utbud", 1978/79:767 av HansPettersson i m. fl. (s), 1978/79:1077 av ArneBlomkvist m. fl. (s), 1978/79:2004 av BertilFiskesjö m. fl. (c) och 1978/79:2010av m. fl. (s). 1.beträffande skärpt förbud mot kombinerade utbud all skulle avslåmotionen 1978/79:766, Ändringi marknadsföringslagen, m. m. 2. beträffandeinformationsplikt i fråga om tjänster inom byggnadsbranschen att riksdagenskulle avslå molionen 191/19:161, 3. beträffande prisangivelser påvaror atl skulle avslå molionen 1978/79:2010, 4. belräffande innehållsangivelserpå varor att skulle avslå motionen 1978/79:2004, 5. belräffande översyn avmarknadsföringslagen att skulle avslå motionen 1978/79:1077. Reservation hade avgivits beträfjånde skärpt JÖrbudmot kombinerade utbud av , , , , , och (samtliga s)som ansett alt utskottet under 1 bort hemställa att med anledningav molionen 1978/79:766somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Syftet med samhällets konsumentpolitik är, som jag ser del, att stegför steg flytta fram konsumentens position på marknaden. Näringslivet haröverlägsna resurser till sill förfogande när det gäller att övertala och lockaoch därmed ocksä snedvrida och försvära rationella köpbeslut frånkonsumenternas sida. Konsumentenär den svaga parten i sammanhanget, och det är därför en viktig uppgift församhället att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Marknadsekonominseffektivitet ärju bl. a. beroende av i vilken utsträckning som den kantillgodose konsumenternas önskemål, om dessa ges möjlighet till elt självständigtoch rationellt val av produkter. är det tyvärr så alt de metoder somförelagen använder i sin marknadsföring till stor del är inriktade pä atlinskränka konsumenternas fria och självständiga ställning. Det gäller både ipraktiken och - vad värre är - i de läroböcker som morgondagens förelagsledareanvänder, i sin utbildning. I motsats till vad som görs gällande är denundervisning som vanligtvis ges vid handelshögskolorna i det här landet klartinriktad på att försämra marknadsekonomins funktionssätt i stället för tvärtom.Det sker genom att lära ut olika knep och metoder att med marknadsföringenshjälp försvära rationella beslut för konsumenterna. Dettahar pä elt övertygande sätt visats bl. a. i en kritisk granskning av läroböckeri marknadsföring som gjorts av nationalekonomidocenien vidStockholms universitet. Redovisningen görs i , och den är väl värd att läsas också av de borgeriiga ledamöterna inäringsutskottel, när vi nu behandlar motioner som har att. göra medförbättringar i marknadsföringslagen. Detfinns för vår del anledning all återkomma lill deslutsatser som kan dras av rapport. Den visar ändå, tillsammansmed alla andra vittnesbörd, vilken jätieuppgift som den statliga konsumentpolitikenännu har framför sig. Defem molioner som vi behandlar angående förbättringar avmarknadsföringslagen innehåller i och för sig allihop angelägna konsumentkrav.I de flesta av de frågor motionerna tar upp pågår dc':k utredningar ochförhandlingar, där är inblandat. Vi har därför för dagen intevelat driva de här frägorna vidare frän socialdemokratiskt håll, utan viavvaktar resultatet av pågående överläggningar. Päen punkt har vi dock en reservation. Del gäller kravet i den socialdemokratiskamolionen 766 av i och Bengl Silfverstrand påskärpta ålgärder mol kombinerade utbud, som aren av de finuriiga åtgärder somföretagen använder sig av för att vilseleda konsumenterna. Ett kombinerat utbudär t. ex. alt den som prenumererar pä Damernas Värid får en flaska franskparfym så att säga på köpet. Vivill pä samma sätt som ha en lagstiftning som ger möjlighet allinskrida mot kombinerade utbud som i första hand härtill syfte atl försvåra förkonsumenten. Sådana möjligheter finns inte med nuvarande marknadsföringslag. Utskoltsmajoritetensäger dock nej till en skärpt lagstiftning mot kombinerade utbud, medmotiveringen atl utvecklingen inte på någol avgörande sätt visal pä ett behovav någon skärpning i lagstiftningen. Vi hävdar dock atl delta stämmer dåligtmed verkligheten, och det tycker vi ocksä att visat i sittremissvar till utskottet över molionen. Denborgeriiga majoriteten i näringsulskollel har alltså här valt att ställa sig imotsatsställning inte bara till och de synpunkter verketredovisar i sitt remissvar utan också till konsument- och löntagarrepresentanternai . redovisar i sill remissyttrande att manfått in över SOOanmälningar på delta område men inte kan göra särskilt myckelmed hänsyn till nuvarande lagtext och den inställning som marknadsdomstolensmajoritet har. Därför tycker vi alt kravet på en skärpt lagstiftning ärbefogat. Vikan också jämföra situationen med den i våra nordiska grannländer. Motsvarandelagstiftning på det här området finns nämligen i , och Norge.Den syftar till att motverka användning av kombinerade utbud i strid medkonsumentintresset. 1Danmark är kombinationserbjudanden tillåtna om varorna ärav samma slag ellerlilläggsvaran har obetydligt värde. I krävs atl varorna har ettuppenbart sakligt samband för att den här typen av utbud skall tillåtas. INorge är det tillåtet atl kombinera varor under förutsätlning alt de har ettbrukssamband och att det är naturiigt att köpa dem ihop. Det är sålunda tydligtatt dessa länders lagstiftning präglas av en restriktivare inställning än densvenska lagstiftningen på den här punkten. Vitycker från socialdemokratiskt håll atl vi i varje fall borde försöka nå upptill nordisk nivå när det gäller att skydda konsumenten och driva en aktivkonsumentpolitik. Som regel ligger vi ju före de andra nordiska länderna. Härär ett område där vi klart ligger efter. Ändringi markna dsförlngslagen, m. m. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen inäringsulskotteis belänkande nr 12. INGEGÄRDOSKARSSON (c): I näringsutskoilets belänkande 1979/80:12 behandlas fem motioner fränföregående , med anknytning lill marknadsföringslagen. Marknadsföringslagen,som infördes , har bl.