prot · G309163 · 1979-12-31 00:00:00 — Verkligheten och de beslut som vi har fattal och del vihar kommit fram lill har nog inte gått de människor som arbetar med de härfrågorna helt förbi, utan jag tror att man tillsammans har ambitioner attförverkliga del som är målsättningen. Det räcker inte med atl tro på det härområdet. Det är ju ändå så att tillsammans med socialdemokratin ilinje 2:s avvecklingsplan skrev in krav som grundar sig pä kunskapen om atlläget inte är tillräckligt bra f. n., krav som man nu tillbakavisar, såsom detförefaller att döma av de skrivningar som finns och de uttalanden som här görs. Varför slår det annars i avvecklingsplanen, som KerstinEkmans parti står bakom, som en särskild punkt att plan- och bygglagstiftningenskall anpassas till höjda hushällningskrav och till behovet alt snabbare fåfram alternativa uppvärmningsformer? Varför står det alt vi behöver en översynav hela lagstiftningen för energiområdet med sikte på att underlätta införandetav alternativa energikällor och hushållningsätgärder ulan att skyddet förmänniskor och miljö försämras? Varför står det atl vi behöver en kartläggningför hela landet av områden lämpliga för lorviäkt med hänsyn till bl. Allt detta har vi varit med om alt tillsammans kräva förbara några månader sedan. Det berodde inte på att då var dåligtinformerat ulan tvärtom pä alt man då agerade med förnuft. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av Per m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller civilutskotlelshemställan i betänkande 33 mom, 1röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Per m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. DåBirgitta begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 155 Utskottets hemställan bifölls, betänkande 1979/80:53 medanledning av utskottsinitiativ med förslag till lag om beslutande myndighet ivissa frågor om disciplinansvar m, m, beträffande arbetstagare hos riksdagenoch dess myndigheter. Utskottets hemställan bifölls. § 4 Insättning på skogskonto Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /80:58 med anledning av proposition 1979/80:173 om lillfälligaregler för insättning pä skogskonto jämte motioner. Regeringen (budgetdepartementel) hade föreslagit i proposition1979/ 80:173 att skulle anta ett vid propositionen fogat förslag lilllag om tillfälliga regler för insättning på skogskonto. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Bristen påvirkesråvara gör att skogsindustrin f. n. inte fullt ut kan dra fördel av enstark internationell efterfrågan. Obalansen pä den svenska virkesmarknadenleder till förlorade exportintäkter, höga virkespriser och i vissa fall tillsvårigheter att upprätthålla sysselsättningen inom skogsindustrin. I propositionen föreslås en tillfällig ökning avmöjligheterna till insättning på skogskonto. Förslaget syftar lill attstimulera enskilda skogsägare till ökade avverkningar. Enligt förslaget skalldet högsta insättningsbeloppet höjas från till av köpeskillingen försålda rotposter och från till av köpeskillingen för leveransvirkeresp. saluvärdet av uttagna skogsprodukter. De höjda procentsatserna är avseddaatl tillämpas vid 1981 och 1982 ärs taxeringar och gälla skogsintäkter som hänförsig till tiden 30 juni 1981." I detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1979/80:2047av Berfil och (båda c), 1979/80:2048 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle avslå propositionen, 1979/80:2050av () och 1979/80:2051 av m. fl. (s), vari hemställtsatt skulle avslå proposifionen. 1. att riksdagenmed avslag pä motionerna 1979/80:2048 oeh 2051 och med bifall till proposition1979/80:173 skulle anta det i propositionen framlagda förslaget till lag omtillfälliga regler för insättning på skogskonto, 2. att riksdagenskulle avslå a) motion1979/80:2047, b) motion 1979/80:2050. Reservation hade avgivits av , , , i , , (alla s), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motionerna 1979/80:2048 och1979/80:2051 skulle avslå proposition 1979/80:173. Det förslag om tillfälliga regler förinsättning på skogskonto som behandlas i det här betänkandet innebär att dethögsta insättningsbeloppet höjs från till av köpeskillingen för s.k. rotposter oeh från till av köpeskillingen för leveransvirke ellereget uttag av skogsprodukter. De nya reglerna föreslås vidare bli tillämpadevid 1981 och taxeringar och gälla skogsintäkter hänförliga till tidenden 1 januari 1980-den 30 juni 1981. I propositionen motiveras de föreslagna ändringarna medatt det är angeläget att få till stånd en ökning av avverkningarna, då bristenpå virkesrävara gör att skogsindustrin inte fullt ut kan dra fördel av en starkinternafionell efterfrågan. Den virkesbristsituation vi hamnat i ärnaturligtvis helt oacceptabel, eftersom den bl. a. innebär att vi går miste omsynnerligen värdefulla exportinkomster - som uppskattas till miljardbelopp -som den utgör en uppenbar risk för driftinskränkningar vid fleraanläggningar och därmed också givetvis medför risk för arbetslöshet. Eftersområvarubristen varit påtaglig är det att beklaga attregeringen och den borgerliga riksdagsmajoriten förhållit sig passiva helatiden. Redanvåren 1979 förutsåg vi från socialdemokratisk sida att de dä 12 protokoll 1979/80:162-163 framlagda förslagen var otillräckliga. I motioner krävdevi att regeringen skulle utarbeta förslag till åtgärder som innebarälägganden för passiva skogsägare alt avverka. har vi upprepat värt kravfrän , men den borgerliga riksdagsmajoriteten har även denna gångavstyrkt vårt förslag. Det förslag till lättnader i skogskontoavsättningen som vinu har att behandla innebär enligt vårt förmenande ingen lösning pä det härproblemet. Effekten blir bara ytterligare skattelättnader för dem som redan haravverkat, eftersom del bara är fråga om en retroaktiv regel, eller lättnaderför dem som redan har planerat avverkning. Sannolikt kommer förslaget inte attpåverka de försumliga skogsägarna att avverka. Vi har sannerligen inte saknat förslag tillskattelättnader för skogsägarna. beslutades om skattelättnaderför skogsägare, vilket inte gett utslag i en förbättrad virkesförsörjning, menväl kostat samhället 700 milj. kr. i form av förlorade skatteintäkter. beslutade den borgerliga riksdagsmajoriten omändrade regler i företagsbeskattningen, som totalt kostar samhället ca 1miljard kronor , och som bl. a. även innebär lättnader för skogsägarnagenom avsättning lill investeringsreservkonto och avsättning av del av vinstentill s. k. resultatutjämningskonto. De här åtgärderna har - som jag sagt - intemedfört någon förbättring av virkesförsörjningen, utan de har bara inneburitskallelättnader som måste anses stötande när man aviseraråtstramningar och standardförsämringar för löntagargrupperna. Vi har redanförlorat åtskillig tid oeh därmed välbehövliga exportinkomster pä regeringenspassivitet när det gäller virkesförsörjningen till skogsindustrin. Från socialdemokratiskt håll vidhåller vi kravet på enberedskapslagslift-ning, eftersom ytterligare skattelättnader inte ger deeffekter vi är ute efter. Jag ber att få yrka bifall lill denreservation med som första namn som fogats lill skatteutskottetsbetänkande nr 58. SVENHENRICSSON (vpk); I den här församlingen råder det välsamstämmighet om att vår skogsindustri har svåra problem. Ja, rnan kan tilläggaalt situationen för skogsbruket inle heller är den bästa. Helt naturligt hängerde här två delarna av vår främsta basnäring ihop och är mycket beroende avvarandra. Det här betänkandet från skalteutskollel behandlarlillfälliga regler för insättning på skogskonto. Del bygger på regeringensproposifion / 80:173, med vilken avsikten är att stimulera de enskildaskogsägarna lill ökade avverkningar. Del är inle många dagar sedan vi här i kammaren hade endiskussion om önskvärdheten av att öka tillförseln av virke till industrin.Redan i den debatten avslöjade regeringen alt den inle är beredd att vidtaerforderliga åtgärder för atl få en jämn ström av virke till industrin. Dellaskall ses ur del perspektivet atl avverkningen av skogen skall hållas på ensådan nivå atl man dels utnyttjar den tillväxt som sker. dels inte öveiavverkarskogen så att den långsikliga uthålligheten i skogsbruket äventyras. En sådanavverkning kan endast ske genom en planerad verksamhet, för vilkenskogsbruksplaner rnåste ligga sorn grund. I stället kommer regeringen med det hiir tvivelaktigaförslaget. Det rnåste ifrågasättas om det över huvud taget är ett förslag föralt öka avverkningarna. Det ligger väl närmare till hands atl säga all del härgäller en skattefråga, som rimligen borde diskuteras i en allmän skatledebatl.Del är väl ändå så att skogskontona är ganska välfyllda; f. n. finns där 1,5miljarder insatta. Med hänsyn härtill är del i högsta grad osäkert om dessaytterligare skalleförmåner stimulerar virkesutlaget. Risken är i ställetuppenbar atl del blir myckel marginella verkningar. Dessutom är risken den.sorn vi också påpekat i vår motion i anslutning lill propositionen, attskogsägaren ser del som en skatteteknisk fråga och styr sina avverkningar lillsådana skogsbestånd där han får högsta möjliga utdelning. Detta är ju enaffiirsrnässig sak. Del kan ju inte heller vara vettigt i en högkonjunktur, dårnan bör försöka styra avverkningarna till de marginalskogar som finns. Jag vill också påminna om vad industriministern sade idebatten orn skogsindustrin: "Del är orimligt alt inle utnyttja skogenstillväxt-del har jag sagt tidigare. Vi är överens om atl för'döma ett passivtskogsägande,"' Men vad händer nu? skall tydligen dessa passiva eller,som rnan kan säga, försumliga skogsägare premieras skattevägen för atl förmåsatt avverka sin skog. Det är väl den kategorin av skogsägare som utgör deltänkta tillskottet när del gäller alt öka virkestillförseln. Jag skulle tro alt de som salt in sina pengar påskogskonton i stort sett har avverkat sin skog i den utsträckning sorn ärmöjlig. Ännu en risk med della förslag är alltså, frånsett alt det ärdiskutabelt ur skallesynpunki, atl del innebär en favör lill dem som underlåtitall avverka. säger utskottet att propositionen bygger på principersom allmänt godtagils . Ja, visst är del sä. Och del ärväl rimligt alt en skogsägare som har en liten skogsareal av rent rationellaskäl gör en skogsavverkning under etl år och som motsvararvad han skulle avverka under t. ex. och då får möjlighet all dela uppinkomsten . Jag tror inle all det råder någon oenighet i detavseendet. Men vad del här handlar om är ju att söka förmå de passivaskogsägarna, dvs. de som underlåtit alt avverka sin skog. alt på elt riktigtsätt la till vara den råvarutillgång som de har i sin ägo. De skogsägare somhar varit passiva måsle ju ha haft samma möjligheter som de skogsägare sorn haravverkat sin skog. Alt sä skelt framgår av att antalet insättningar påskogskonton nu visar på en så stark ökning. Frågor av den art som vi nu behandlar måste,som vi ser det, sällas in i sill rätta sammanhang - dvs. i en skatledebatl. därrnan får göra jämförelser med andra skattebetalare. Detta framhölls också avden föregående talaren. Det finns ju många grupper som i dagens läge med glädje skullehälsa att få en skattelindring motsvarande den som vi nu diskuterar. Den nuföreslagna åtgärden i strävandena atl säkra en jämn virkesförsörjning fyllerändå inle måttet. För alt det syftet skall kunna uppnås måste det till hellandra åtgärder. Eftersom bifallsyrkandet i reservationen vid betänkandetäven innesluter vpk;s motion ber jag atl få yrka bifall lill reservationen. Den fråga som behandlas i skatteutskottetsbetänkande 58 gäller åtgärder för att åstadkomma tillfälliga regler förinsättning på skogskonton. Avsikten med åtgärden är atl stimulera enskildaskogsägare till ökade avverkningar. På det sättet kan dessa bidra till alttäcka det behov av virkesrävara lill skogsindustrin som föreligger. Under debatten har man talat ganska mycket om att del ärfråga orn en skattelättnad. Jag vill därför betona att reglerna innebär eltuppskov med beskattningen med det belopp som sätts in pä etl skogskonto.Riksdagen har varit enig när det gäller det riktiga i attskogsägarna får avsätta ett visst belopp av sina inkomster frän avverkningar.Avsikten med åtgärden är ju att åstadkomma en utjämning av kostnaderna förexempelvis nyplanlering efter avverkning och givetvis också för atl åstadkommaen utjämning av inkomsterna under en följd av år. har alltså riksdagenansett detta vara riktigt, och jag hoppas att vi på den punkten skall varaeniga också . Därför är det beklagligt atl de båda föregående talarna hartalat om skattelältnader. Det gäller faktiskt inle skattelättnader, utan det gälleratl åstadkomma en utjämning av inkomsterna mellan olika år. Om det sedan bliren skattelättnad eller motsatsen kan man inte avgöra i ingångsskedet. Orn manutnyttjar denna möjlighet rätt blir det en utjämning, och det är vad manavsett. Uppfattar man åtgärden som ett uppskov med beskattningen kan resultatetbli något annat än en skattelättnad - det kan faktiskt för den enskilde fåmotsatt verkan. Från reservanternas sida har man framhållit att del här ärelt förslag med retroaktiv verkan. Detta är en felaktig uppfattning. Syftet medförslaget är att stimulera även de skogsägare som har gjort viss avverkningunder räkenskapsåret att göra ytterligare avverkningar. Därför kan man intesäga atl förslaget har retroaktiv verkan annat än i undantagsfall. Men syftetär alt stimulera alla skogsägare till ökade avverkningar under den i propositionenangivna tidsperioden. Sedan vill jag säga till , som talar om attdet på grund av de ändrade skattebeslämmelserna blir skattelättnaderpå 700 miljoner och rent av 1 miljard, att detta ärett teoretiskt resonemang.Vi måste avvakta och se vad resultatet blir då systemet tillämpats innanvi kan uttala oss om vilka konsekvenserna blir. Beträffandeföretagsbeskattningen och möjligheterna atl den vägen skapa eninvesteringsreserv är del sak samma i det fallet. Det är fråga om etl uppskovför kommande investeringar, och ingalunda om en skattelättnad -f. ö. är dettaett system som har tillämpats av storföretagenunder , och jag har inte hört att man har Nr 163 framfört några protester mot detta. Beslutet innebar i huvudsak atl man den åstadkommer en större likformighet och rättvisa mellan större och mindre 4jpj jggQ företag i fråga om de här reglerna. Skogskontona har ju diskuterats tidigareunder-en följd av år. Insättning på även om frågorna inte varit exaktdesamma som . har skogskonto redogjort för den nu aktuellapropositionens innehåll, sä jag behöver inte upprepa det. Jag anser för min delatt det som föreslås i propositionen är en nödvändig åtgärd för att stimuleraskogsavverkningen under den angivna fidsperioden och atl del är ett beprövatmedel som man här tillgriper. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. () replik: har i sitt anförande hela tidenupprepat att det är fråga om en stimulansåtgärd. Det anges också ipropositionen och i betänkandet. Jag skulle vilja fråga : År detdå ändå inle fråga om en skattefavör? Om man ökar möjligheterna att avsättatill skogsfonden, sä måste ju detta i sig innebära att det blir fråga om enskattelättnad. Man får fördela inkomsterna på ett större antal år och undvikerdärmed marginalbeskattningen. Det är alldeles uppenbart att den stimulans mantalar om utgörs av en skattelättnad. Vidare ifrågasatte de siffror jag nämnde ochsom hänförde sig till ändringarna i skogsbeskattningen och iföretagsbeskattningen. Att det när det gäller skogsbeskattningen rör sig ombelopp på ca 700 milj. kr. anser jag atl vi fick bekräftat i och med de förslagtill ändring av reglerna som regeringen våras lade fram och som syftadetill atl ge speciell stimulans till ökad avverkning. Dä räknade man med 3 resp.5 %, och del skulle komma att röra sig om ett inkomstbortfall för staten istorleksordningen 100 milj. kr. är det fråga om möjligheter till avdrag somär tio gånger större, så det är inget tvivel om att beloppet 700 milj. kr. m. kan anses vara tagel i underkant. När det gällerföretagsbeskattningen sker resultatutjämningen genom atl avsättning av vinstenfår göras liksom insättning på investeringsreservkonto med belopp molsvarande50 % av vinsten. Det är alldeles uppenbart alt del också här är fråga om enresullalutjämning i syfte att skapa skattelättnader. Det handlar inle omkonsolidering, utan om en resultatutjämning som ger skogsägarna en lång radmöjligheter att jämna ut sin beskattning dels via det här systemet, dels viaföretagsbeskattningen och den egentliga skogsbeskall-ningen. SVENHENRICSSON (vpk) replik; För atl uppnå syftet med den här åtgärden,nämligen atl stimulera lill ökad avverkning, torde instrumentet varasynnerligen trubbigt. Om rnan är någol så när underrättad om hur det kommer attutveckla sig i fråga om avverkningen, vilket man har möjlighet atl vara om manofla befinner sig i skogsbygderna, sä vet man atl del sker kraftigaprishöjningar på De officiella priserna överbjuds i betydandeutsträckning. Del skulle måhända innebära atl vi ändå får den här effekten aven ökning av avverkningen, vilket skulle betyda att utan någon som helst kanaliseras till skogsägarna ur en statskassa omvilken vi nästan hör all den är myckel hårt ansträngd. Det blir ivarje fall etl högt osäkert resultat av denna åtgärd. () replik; I fråga om skatlefavörer är det givet alt delrör sig om en utjämning mellan det år då avverkningen sker och del senarearbetet, vare sig det gäller röjning, plantering eller annal. Pä den punktentrodde jag alt del rådde full enighet orn atl rnan skall ha delta system, somhar varil accepterat under en lång följd av år. vill man stimulera lill ytterligare avverkning underden här perioden. Avsikten är ju att del skall bli en större avverkning.Givetvis innebär det möjligheler till något större utjämning under en följd avår. Men egentligen är systemet exakl detsamma sorn tidigare. Man stimulerarskogsägarna all ta en större avkastning ett speciellt ar somvederbörande då också får jämna ut denna inkomst . Jag anseratt det är felaktigt alt tala om en skattelättnad, eftersom det ju ingentingannat är än en skatleuljärnning mellan de olika åren. Vad sedan beträffar förra årets beslul om skogsbeskaltningvill jag framhålla atl beslutet inle hade någon som helst effekt rned avseendepå skogsägare som ägde fastighet som hänför sig lill 1952 eller tidigare. Ävendenna grupp behöver en stimulansåtgärd för atl det skall bli en ökning avavverkningen. Beträffande investeringsreserven vill jag fråga CurtBoström: Anser inle atl del är rikligl atl rnan har någol så närlika regler för de större och de mindre företagen? Det är ju vad man nuåstadkommer. har del för de större företagen funnits de härmöjligheterna till avsättning. Vid alla avsättningar, om de används förnuftigt,kan det vara fördelaktigt med en utjämning under en följd av år. Men orn rnaninle inom den fastställda perioden använder del avsalta kapitalet lill delavsedda syflel, blir det en direkt straffbeskattning - och della gäller inleminst vid de nu gällande bestämmelserna. vill jag säga att man nog inte bör använda såstarka ord som de använde. Han sade atl del på detta sättskulle bli skattelättnader på , men delta är all geen felaktig bild av innehållet i propositionen och skatteutskottets belänkande. CURTBOSTRÖM (s) replik: När det gäller skogsbeskattningen ochundantaget för fastigheter som har anskaffningsvärden som hänför sig lill 1952eller tidigare var vi ju. ense orn alt dessa fastigheterrimligtvis inte borde las med vid ändringen av skogsbeskaltningen. Anledningenvar närmast den atl man här under en längre lid hade kunnat göra storavärderninskningsavdrag. Orn jag inle minns fel var det bara som gickemot förslaget. Övriga partier var eniga om alt göra elt undanlag i detta fall. Beträffande den företagsbeskattning sorn också berörskogsägarna, dvs. resultatutjärnningen, vill jag säga all vi ju är ense om altdet även för egenförelagare med hjälp av investeringsreservskontot bör ges enmöjlighet lill resullalutjämning och konsolidering. För skogsägarna har manemellertid också skogskontot och möjligheten alt avsätta medel lill della.Härvidlag höll vi med om atl inan borde skapa samma möjligheter för allaföretagare all konsolidera sina företag. Men del skulle, enligl vår åsikt, inlebli fråga om något överbud beträffande möjligheler, vilket vi ansåg skulle blifallet när del gäller skogsägarna. Så lill saken, Skogsägarorganisalionerna gick ju ut med enganska hård drive beträffande vilka lättnader dels ändringenav skogsbeskaltningen, dels företagsbeskattningen innebar för skogsägarna. Manhar - som jag läste i Land - gått ut rned brett upplagd informationorn vad de här reglerna egentligen innebär för skogsägarna. Men del har inlegett resultat. Del här är skallelällnader-jag vidhåller. ,alt del är fråga om del - för atl få de passiva alt avverka och skapaförutsättningar för skogsindustrin alt köra för fullt. Det innebär, som jagtidigare sagl, all vi kan ta tillbaka en hel del av exportinkomsterna ochframför alll trygga jobben för de människor som jobbar inom skogsindustrin iskogslänen, där vi har del svårt nog alt över huvud laget klara jobben. () replik; Vi var ense om, , de beslutenorn.skogsbeskaltning, och det har jag inle bestritt. Det är hell klarl alldenna mer generösa regel inle skulle gälla för skogsinnehav . Vad jagsade i mitt förra inlägg var atl del även för den gruppen kan behövas enspeciell stimulans. Det var i det sammanhanget jag tog frarn det exemplet. När del gäller avsättning tillinvesteringsreserv och avsättning lill skogskonto vill jag bara upplysakammarens ledamöler om att dessa båda systern inle får användas , ulanman får välja antingen det ena eller del andra. Jag kan inle finna annat än atlden enda skillnaden enligl det alternativ som har fört fram är altrnan skulle tillgripa tvångsåtgärder, och del har inte vi velat ställa ossbakom. BERTILJONASSON (c): Tillsammans med har jagväckt motion 2047 i anledning av den här propositionen. Där har vi hemställtalt begär alt regeringen prövar lämpligheten av förlängd insättningpå skogskonto till i de fall skogen har angripits eller hotats avskadeinsekter. -En sådan bestämmelse skulle i della sammanhang kunna få enmycket stark effekt när det gäller alt få fram mer virke - speciellt i norraVärmland, där granbarkborreskadorna är ulornordentligt svåra. Jag behöver integå in på den frågan. Den har diskuterats , och det är känt atlmånga hundratalsmiljoner kronor där har gått förlorade. Del här är inte första gången som jag har påtalatnödvändigheten av åtgärder på skatteområdet för att öka avverkningen avgranbarkborreskadad och hotad skog. Jag har jobbat med de här frågorna och vi har också fått förbättrade möjligheter vad gäller störreinsättning, Enligl förslaget vill man nu medge denna högre nivå för samtligaskogsägares insättningsmöjligheter. Stormfällningarna kom 1969, och därmed avverkningarna ochinsättningarna på skogskonton. därefter kom granbarkborreskadorna.Detta har gjort att många skogsägare av kanske hellenkelt är tvungna att avverka all skog de har - skog som ofta har enlillväxtlid på 100 är. Kontona faller ut och dä tas skatt ut, I sädana lägenfinns inte någon benägenhet att avverka. Därför är det angeläget altuppskovstiden förlängs. Del är dessutom helt nödvändigt, eftersom människor somarbetar med skog måste ha möjlighet alt leva även under andra tider, hanågonting alt ta ut ifrån sedan inget finns att avverka. Dessutom måsle de hapengar för alt vidta återväxtälgärder, för att sköta skogen. avungefär framöver får de bara utgifter, och dä är det nödvändigt atl dehar pengar atl ta av. En förlängning till av den tid dä pengarna står påskogskonto skulle förbättra möjligheterna.