prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Menom nu finns här som något slags ombud för moderata samlingspartietoch dess ordförande - som tydligen har andra och antagligen viktigare saker attgöra än atl vara här- måste jag fräga honom om en sak. Har de härförslagen, som han med så stor tillfredsställelse konstaterar har avstyrkts avde olika utskotten och som han hoppas skall avslås här i kammaren, ingen somhelst anknytning lill våra ekonomiska problem? Låtoss ta bostadsbyggandet om igen. Det är rikligt alt det förslag vi lade fram ihöst har varil framlagt tidigare. Vad syftade det lill? Jo, lill atl skapa enåtminstone rimlig förutsätlning för att egna beslut när det gällerbostadsbyggandet kan komma alt realiseras, dvs. att uppnå de bostadsbyggnadsplanersom man har ställt upp. Det förslaget var såvitt jag förslår väl motiverat förelt år sedan. Då hävdade majoriteten atl del skulle gå bra atl klara programmetpå 60 000 lägenheter. Del har visal sig att man har misslyckats med det. Bedömningenför är ännu myckel dystrare. Och när vi då kommer tillbaka medförslaget säger man: Det harvi sett förut. Det behövdes inte förra gängen, ochdå behövs det Ju inte heller den här gången. Ja, visst kan man göra sä, LarsTobisson, men finns det då ingen ansvarskänsla hos denna majoritet på ettmandat som behärskar ? Känner inte moderata samlingspartiet någolsom helst ansvar för vad som händer i ekonomin? Är det nog med bara formalia?Här har man lagit upp ett förslag. Åtgärderför alt stabilisera ekonomin, m. m. remitterat det, och dethar avstyrkts. avslår man det - och sedan har fylli sin uppgift!Ärdet allt skall göra, för alt sedan bara sitta och vänta på dennafantastiska budgetproposition - denna hell otroliga finansplan, som skallläggas fram ? Där skall lösningarna finnas på alla problem. Det blirju eu rent skämt med riksdagsbehandlingen i fortsättningen, om detta blirsvaret på alla förslag och alla propåer som vi gör. Tillslut: sade att de förslag som vi har framlagt inte har vunnitfolkfiertalets förtroende. Kan nämna ett enda borgerligt förslagsom i det gångna valet vann folkflertalets förtroende? Finns det någonfolkmajoritet som har godkänt en borgerlig politik? Hur ser den i sä fall ut? LARSTOBISSON (m) replik: Jag trodde inte att vi skulle behöva diskutera valutgången här, men jagkan väl bara påminna om det förslag om skatterna som kommer att behandlas ochsom var framlagt i valrörelsen och lill vilket vi från moderata samlingspartietockså hade uttalat vår huvudsakliga anslutning. Kjell-OlofFeldt menar alt man måsle ha synpunkier på de olika förslagen och inte bara kansäga att i finansutskottet har de kunnat avvisas. Vi har ju inte gjort det utannågon grund. Grunden har varil den behandling som har skett i de olika utskottdär de här frågorna har handlagts. Det fall som berörde,bostadsbyggandet, har alltså varit föremål för prövning i civilutskoltel,varifrån vi har fått ett uttalande. Man har där kommit fram till atl de avsocialdemokraterna i motion 4 föreslagna åtgärderna har avstyrkts. Jag har fäst mig vid en sak - och jag skulle gärnavilja vända mig till och fråga hur det här hänger ihop.Visserligen står inte namn på reservationen, men i alla fall.I den text som man där har utformat och som enligt vad jag förstår är tänkt atli sin helhet ersätta utskottels majoritelsutlätande, låtsas man liksom inte omatt de andra utskotten faktiskt har avstyrkt. I alla fall finns det ingareferat av dessa ståndpunkter, utan del slår bara all i anslutning lill enavvikande mening vill man bifalla förslag från motionen. Hade det inte varilrimligt atl i utskoltstexten i alla fall tala om vad fyra andra utskott haranfört i sina majoritetsutlåtanden? ()replik: Det är hell fantastiskt- här flyr man från en sakdiskussion för altbråka om hur vi i en reservation refererar olika utskottsbetänkanden! Del kaninte vara någon hemlighet för kammarens ledamöter och andra vad de olikautskotten har uttalat, och majoriteten refererar aldrig de avvikande meningarnafrån utskotten när de inte tar upp dem och stöder dem. Omman inte kan skapa en konformitetens lystnad på någol annal sätt här i landetså kan man ålminslone försöka göra det här i - det är tydligenavsikten. Den demokratiska oppositionens enda forum för debatt försöker man sä gott delgår att lysta genom atl gä förbi de väsentliga frågor som tas upp. Detvar inte jag som förde in valutgången i diskussionen - det var . Han påstod att vi inte kunde lägga fram förslag, därföratl de barastöddes av 43 96 av folket. Hurvar det med skatterna? säger nu alt anslöt sig tillmittenpartiernas skalteförslag. Därmed vissie folk vad som väntade dem i höst.Är det sant del, ? När ni hade era plakat uppe med löfte om sänktaskatter, talade ni då om för svenska folkel alt det som skulle inträffa i höstvar atl en del skatter visserligen skulle sänkas med menatt andra skatter skulle höjas med 4,3 miljarder? Det är innebördenav det skattebeslut som skall fatta . Talade ni om förfolk au del ni anslöt er till var en höjning av skattetrycket? Del ärinnebörden av det förslag som regeringen framlagt och som sig till. Hadeni talat om detta, , hade ni fåll riva ned alla era slora plakatmed texten "sänkta skatter". Men ni talade inte om det. Framför alltGösta sade att inte skulle gå med på några höjdaskattesatser. Men del har ni gjorl , och det kommer ni säkert atl göra iframliden också. Hurskall ni förklara er för de människor som visade moderata samlingspartiet sillförtroende i valet den dag ni i denna riksdag voterar för en höjning avmervärdeskatten? En sådan kunde man nämligen ana bakom alla de undflyendebesked som statsministern lämnade i går. Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. m. () replik: senaste inlägg var av samma slarviga karaktär som prov pä här . Det stod inte "sänkta skaller" påvåra plakat. Det stod "lägre skatter". kan vara heltövertygad om atl vi står för del , lika väl som vi gjorde det i valrörelsen.Med moderat politik blir det utan tvivel lägre skatter än om socialdemokraternafår hållas. Skallernaär någonting som vi kanske kan avstå från att la upp i detalj, eftersomdet blir en särskild debatt om skatterna här i kammaren . Härhar del inte varit fråga om atl tysta den demokratiska oppositionen -jag villåterigen säga det. Del har förts åtskilliga debatter här i kammaren som rört deekonomisk-politiska problemen. Det var huvudinnehållet i den allmänpolitiskadebatten vid början. Här fördes en interpellationsdebattmellan ekonomiministern och som berörde just det som vi körett varv till om här , nämligen tidpunkten för framläggande av förslag påden ekonomiska politikens område. Och vi får som sagt en skalledebatt somavslutning före juluppehållet. Jaglycker det är litet pretentiöst -jag återkommer lill del - atl efter det i eu val misslyckats med att vinna majoritet för sin politik utan fått 4396, som sade, ändå vänta sig att de förslag som man läggerfram Nr 47 skall bifallas, om inte helt så i alla fall lill största delen. Det ärvad det handlat Fredagenden ° ' ''S- ' tycker jag inte riktigt stämmer med denuppläggning man Åtgärderför att stabilisera ekonomin, m. (vpk): En punkt i det betänkande frän finansutskottet som behandlasgäller ungdomsarbetslösheten. Över 100 000 ungdomar går i praktiken arbetslösa,och tyvärr ser det ul som om de länge än skall förbli arbetslösa. Ivalrörelsen sades det mycket om ungdomsarbetslösheten och om ungdomens rätltill arbete. De borgerliga partierna berömde sig av att som ingen regering ochriksdagsmajoritet tidigare ha satsat pengar på att bekämpaungdomsarbetslösheten. upprepas också i belänkandet . Samtidigtsade man frän de borgerliga partiernas sida, framför allt och ivrigastmoderaterna, att ungdomarna var arbetsovilliga och kräsna vid val av arbete. Deföredrar atl leva på arbetslöshetsunderstöd, påstod de borgeriiga mot bättrevelande. Faktum är - och del borde faktiskt också de borgeriiga talarna vela,eftersom del gång på gång sagts av arbetsförmedlare och av AMS - att ungdomenöver lag inte alls får några understöd och att det är företagen som är kräsnaoch avvisar arbetssökande ungdomar. ,som gick längst av de borgeriiga också i den här frågan, sade t. o. m. att manmåste se över reglerna och skärpa attityden mol de arbetslösa ungdomar somvägrar ta anvisade jobb. Aldrig hörde man elt ord frän deras och de andraborgeriiga partiernas håll om all företagen inte skulle vara så kräsna ulan istället anställa de arbetslösa ungdomar som sökte jobb. Sanningenär den att det inte finns arbete lill ungdomen. Del har konstaterats att av defä lediga Jobb som finns på arbetsförmedlingarna är del elt lilet fåtal somungdomarna kan ta ulan särskild utbildning. Vidare är många jobb besatta redannär de utannonseras i arbetsförmedlingens blad över lediga jobb, och slutligenvill förelagen inte ha ungdomar pä de eventuella lediga jobben. - Så ärsituationen i landet, så är det med ungdomsarbetslösheten. Ochom del är illa i landet i stort, vet jag inte vilka ord jag skall använda föratt beskriva situationen i mitt hemlän, . Där är inte baraungdomsarbetslösheten mångdubbelt högre än i landet i övrigt. Där saknarungdomarna t. o. m. förhoppningar om att över huvud taget kunna få ett arbete isitt hemlän. Olikaundersökningar visar på fortsatt utflyttning av arbetslillfällen och fortsattökning av ungdomsarbetslösheten - delta trots att och Norrlandslänenöver huvud laget är rika på naturrikedomar och arbetsuppgifter. Menden borgerliga majoriteten berömmer sig inte bara av att ha satsat storstilatpå att skaffa jobb åt de unga - man berömmer sig också alldeles väldigthögljutt av alt ha satsat på . Men likväl har en långthögre arbetslöshet än andra delar av landet. Och likväl är framtiden förungdomen ännu dystrare i än på andra håll i landet. kunnasäga att ju mer de borgerliga anstränger sig att "ställa till rätta",desto värre blir det i slutänden. Atldetta inteäröverord framgår redan av den enkla uppgiften från , allungefär 30 ungdomar fiyttar söderut med AMS hjälp. förloraralllsä i genomsnitt en skolklass . Ungdomsarbetslöshetenkan komma att fä allvarliga konsekvenser för framtiden. Genomalt en hel generation ungdomar uteslängs från arbetsmarknaden förloras också enhel generation yrkesarbetare. behöver inte företagen ungdomarna, men hurblir det ? Detta lycks dock inte ha fält företagen alt fundera över vadde sysslar med . Deras planering, om man nu skall kal la den så, gåruteslutande ut på att göra sä stora vinster soin möjligt sä snabbi som möjligt.Och struntar de i arbetskraftsbehovet . Dehär bristerna på olika yrkesområden märks , och hur del då skall blilängre fram, om några är, kan man bara med fasa föreställa sig. Det är alltsåett högt, mycket högt pris som företagens utstuderade och kortsiktigaanställningspolilik betingar. Dels går 100 000 ungdomar i landet i praktikenarbetslösa med allt av tristess och hopplöshet som det innebär, med risker försocial utslagning och för alt komma fel i tillvaron, dels kan det komma atluppstå brist på kvalificerade yrkesarbetare om något eller några är Detär en sida av saken. En annan är den kapitalistiska krisen och denkapitalistiska strukturomvandlingen, som slår ut massor av småföretag ochsmåindustrier, som avfolkar hela landsändar, som medför rationalisering ochautomalisering med fler maskiner och färre anställda. Statenoch regeringen har passivt nöjt sig med alt bara hjälpa förelagen över krisensallra värsta verkningar. Man har försett dem med statliga bidrag och kreditgarantier,utan några krav på ulveckling för framliden eller på alt anställa fler, och dåockså fler unga människor. Den kapitalistiska krisen, ungdomsarbetslösheten ochutslagningen har därför fält fortgå i alltmer stegrad takt. Deborgeriiga partierna står för kapitalism och marknadsekonomi - det är en sak.Men när en hel generation unga människor ställs utanför arbelsmarknaden ochriskerar alt komma på glid och bli socialt utslagna kan man inte bara nöja sigmed atl konstatera detta. Företrädareför regeringspartierna hävdar naturligtvis ihärdigt och besläml atl de gör alltför att ordna jobb ät ungdomen. Men fakta kvarstår ju -ungdomsarbetslöshetenförblir på en hög nivå, ungdomar får inga Jobb och allt fler unga är i dagsocialt utslagna. Nuhar detju t. o. m. gåtl så långt att AMS-medlen börjar sina litet varstans ilandet, så nu är väl ocksä beredskapsjobben i fara. Alt döma av de s. k.läckorna från budgeidepartementet kommer budgetpropositionen atl innehållaytteriigare skärpningar. Svångremmen skall dras åt några hål lill. Hur drabbardet de unga arbetslösa? Ungamänniskor har själva börjat driva sina krav. En akliviiel av beundransvärdamätt växer fram, och i har den komn-iil till uttryck inte bara i attallt fler ifrågasätter flyttning utan också i att man lar Åtgärderför atl stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärderför atl stabilisera ekonomin, m. m. fram konkreta förslag lillåtgärder. De ungas engagemang måste mötas med motsvarande engagemang fränbeslutsfatlarna. De måste få hållfasta svar pä sina frågor: Vad gör politikerna åtungdomsarbetslösheten? Hur skall det bli medungdomen i ? Hur många unga skallbehöva gå arbetslösa ? Hurmånga skall tvingas bli socialt utslagna innan det verkligen görs någonling? Jagtror inte att man behöver vara bosatt i och själv förälder till enarbetslös ung människa för alt skakas av slutorden i ett kvällstidningsreportagehäromdagen frän : "Undernågra dagar i hinner man uppleva en annorlunda svensk verklighet. Mängaav de unga talar med en billerhel som svider. Del är som om del gällde ell hellannal land, med andra lagar och andra villkor. En del svarar med lystnad ochavståndstagande när man vill prata om problemen. 1 deras situation har intediskussioner om skatteskalor och andra ekonomiska detaljproblem någotberättigande. För dem handlar det om det mest gmndläggande: ett jobb. Medrätt eller orätt upplever de situationen som om myndigheterna bara ville habort dem södeml, frän den skrämmande arbetslöshetsstatistiken." Detär, fru talman, enligt vpk:s mening med all rätt som ungdomar i lika välsom i landet i övrigt kräver sin rätl till arbete. Den rätten säkras inte medvad som redovisas i finansutskottets betänkande. Ivpk:s program fören ny ekonomisk politik, som redovisattidigare i debatten, finns också konkreta förslag för att komma till rätta medungdomsarbetslösheten. De kraven återkommer till . Jag tror alt detfinns anledning för kammarens ledamöter atl betänka att det inte minsl blandlandels unga människor finns ett starkt stöd för de kraven. Underdetta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Först en kommentar till inlägg . Det är dess värre sä,, att inte ens det gamla receptet fiytlning söder ul är användbartlängre, för sä illa sköts politiken att vi även i de tidigare överhettaderegionerna dras med stora svårigheter. Den största arbetslösheten, länsvisräknad, i landet finns i den tidigare myckel expansiva västra delen avSkåne i . Så illa är del. Det finns icke ens hjälp med flytllass. Säett ord till i hans frånvaro. När Jag har lyssnat och sett pä vadsom har skett i kammaren har det påmint mig om en upplevelse som Jag harpraktiskt taget när jag är hemma i Maln-iöoch tittar ut påhäckarna och sandbiten på gårdsplanen. Jag ser rörelser ibland i buskagen, ochsä sticker det fram någonting två ut pä sandplanen. kommer det två, iblandsamlas de tre och tre. Det är de små kaninerna, ivriga men rädda. Så fortnågonting händer försvinner de i buskagen igen. Jag tycker att dagensupplevelse är av precis samma sort. missar en väldigt viktig sak när han ger sin beskrivningav förhalningen av behandlingen av denna motion i finansulskottet. Det kommernågon efter mig. Jag skulle vilja fråga: Var det möjligen ell samspel mellanutskottets borgeriiga majoritet och den borgeriiga regeringen, som tillsammansåstadkom denna förhalning? Vi upplystes, när vi lade fram vårmoiion och när vi vid vårt första utskottssammanträde tog upp behandlingen avden, att sä skall vi inte göra , utan vi skall vänta på den proposition omden ekonomiska politiken som kommer från regeringen. Det kom ingen proposition.Jag konstaterar det. Värdetnågonsin avsikten att det skulle komma någon proposition? Eller var det bara enfint för atl undvika en behandling av denna tunga motion? Jag är rädd föratljagkommer sanningen ganska nära närjagsäger, attjag tror atl detta var en fint föratt slippa ifrån en redovisning av den egna ekonomiska politiken. Vårmoiion innehåller en mycket härd kritik av den förda politiken, både metodernaoch effekterna. Vi harockså påtalat människornas upplevelser av resultaten avdenna politik. Del spännande är att när man studerar ulskousmajoritetensskrivning i detta belänkande, finner man att den i långa stycken instämmer i vårkritik. Utskoltet skriver: "Utskoltet delar motionärernas uppfattning attförutsättningarna för den svenska ekonomins utveckling kraftigt förändratssedan senast behandlade frågan om inriktningen av den ekonomiskapolitiken." Efter den vanliga lyriska beskrivningen av det godatillståndet, den ökade efterfrågan och den stigande bruttonationalproduktenfortsätter utskoltet: "Åandra sidan finns i det längre perspektivet mörka inslag i bilden. Utvecklingenpå oljemarknaden påverkar den svenska ekonomin negativt på flera sätt. Denleder med största säkerhet till en avmattning i den internationellakonjunkturen med försämrade exportulsikler för svenska företag som följd. "Utskoltet skriver vidare: "Genom den kraftiga tillväxten i den inhemska efterfråganökar importvolymen starkt ." ocksä:"Investeringsulvecklingen utgör fortfarande ett bekymmer." I förstahand gäller delta bostadsmarknaden, där ingen förbättring sker mellan de tvååren. Den förbättrade sysselsättningsutvecklingen leder inte heller till någonradikal förbättring pä arbetsmarknaden. Slutligen bör nämnas atl prisernautvecklas ogynnsamt - utskottsmajorileten pekar på en prisstegring på 10 96 år1979. Dettaär en hård kritik, och den rimliga slutsatsen borde ha blivit atl det nu är högtid att se över denna politik, dess metoder och verkningarna av den. Men nej,utskoltsmajoriteten konstaterar alt det inte finns någon anledning atl ändrahuvudlinjen i den ekonomiska politiken. Detpåminner mig om en sångtext, som lyder ungefär så här: Huset är plundrat,stallet har brunnit, tjänstefolket har flytt, men bortsett från del, min nådigagrevinna, är allt bra, ganska bra. Åtgärder.föratl stabilisera ekonomin, m. m. Åtgärderför all stabilisera ekonomin, m. m. Viär angelägna om att få en ändring av den ekonomiska politiken, en ändring avden nuvarande politiska huvudinriklningen i vårl land. Del hänger samman medall den borgeriiga regeringens lilllräde och den borgerligariksdagsmajoriletens bildande ledde till en radikal förändring av denpolitiska utvecklingen i vårt land. hade del förts en politiksom byggde på en idé om att med bestämd vilja sä reformera samhället atlmänniskorna skulle bli mer jämlika och ett större mätt av rättvisa skulleprägla samhället. Det skedde genom ett brett socialt reformprogram, som gav ossen för alla kostnadsfri utbildning och byggde upp ett system medsocialförsäkringar, som skapade trygghet för alla, även de som var gamla, sjukaoch handikappade. På område efter område lades gmnden till social trygghet ochutvecklades i politikens namn rätlfärdighel och rällvisa. Denborgerliga regeringen har radikalt brutit med den politiken. gårutvecklingen åt del andra hållet. Man fullföljer inte, som man ibland påstår,det sociala reformverkel. Nej, nu går man t. o. m. öppet till angrepp mot destora reformerna och säger atl liden är kommen att börja se över det som hargjorts tidigare. Därutöver har man lagl om skattepolitiken sä att företag ochföretagare har gynnats - miljarder har givits. Å andra sidan har Sverigeslöntagare, som låntagare och som garanter för de lån som samhället har tagitoch delat ut till företag och företagare, fått se sin standard sänkas. Det harskett en omfördelning till löntagarnas nackdel och till företagarnas fördel. Mendelta, fru talman, är inte del vi upplever som del härdaste i denna omläggning,utan det äratl politiken medvetet eller omedvetet har förts pä ell sådant sättalt majoriteten av svenska folket inte nämnvärt har farit illa. De besuttna, devälavlönade och de hyggligt avlönade har endera fått fördelar eller också ickenämnvärt känt av de pålagor som har lagls ut. Nej, de som har fåll bära bördanhar varit den tredjedel-eller kanske något mera-av svenska folket som tidigarehade del sämst. Det är de lågulbildade, de unga och de medelålders kvinnornasom i första hand har fått bära arbetslösheten. Låginkomsttagarna ochbarnfamiljerna med små inkomster har inte fått del av marginalskaiiesänkningen,så ej heller folkpensionärer. Men de har lill fullo fält betala dekostnadsökningar som har kommil genom jordbruksprisstegringar, genomdevalveringar, genom en oskicklig ekonomisk politik, vars resultat har blivitinflation. Deltaär inte bara en orättvis politik -del aren orättfärdig politik. Och jag ärövertygad om att långt inne i och folkpartiels väljaried finnsdet människor som liksom vi med vämjelse upplever denna omläggning avpolitikens inriktning. Det kan förklara varför vi har varil så angelägna om attsä snabbt som möjligt faen ändring och att vi väckte vår stora motion samma dagsom började. Det beklagansvärda är att man inte ens velat diskuterafrågan om atl fä lill sländ en begynnande ändring av denna politik. Denmöjligheten hade funnits med ett bifall till den socialdemokratiska motionen.Så är inte möjligt , men Jag ber, fru talman, atl fl yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen som är fogad vid belänkandet. Under dagens debatt och i elt särskilt yttrande fogat till betänkandetnr 10 har socialdemokraterna uttalat sitt missnöje med den behandling sommolionen nr 4 har fåll. instämmer också i denna kör, och hanuttalar t. o. m. en förmodan att det skulle ha varit något samspel mellanregering och utskotlsledamöter som har förorsakat förseningen. Jag försäkrarArne , att så ligger det inte lill. Både och vi icenterpartiet läste givetvis propositionsförteckningen, och där fanns ju denväntade propositionen om den ekonomiska politiken med. Vi vel nu samtliga atlen sådan proposition inte kom. Den kommer i slället . Närdet gäller formaliteterna kring behandlingen i utskoltet har utskottelsordförande förklarat och motiverat varför behandlingen av motionenhar dröjt, och det finns inte särskilt mycket att tillägga i den delen. Delharemellertid ocksä sagts här att det inte tillåtils någon debatt i utskottet.Detta påstående är för mig helt obegripligt. Jag har i varje fall inte varitmed om alt ordföranden vägrat någon ordet vid behandlingen av olika frågor ifinansutskottet. Anledningarnalill att propositionen om den ekonomiska politiken inte lades fram nu i hösthar redovisats här i dels av ekonomiministern i eninterpellationsdebatt , dels av budgetministern i dagens debatt.Jag tycker all skälen är sädana atl vi måste acceptera dem. Det är väl ändå såatl vi alla kan konstalera att det internationella läget är utomordentligtsvåröverskådligt, särskilt med hänsyn till situationen pä oljemarknaden -vi kanvarje dag läsa om händelserna i arabväriden. Somekonomiministern anförde i den nämnda interpellationsdebalten ville regeringenavvakta ett beslut som kommer atl fattas vid i den 17december. Man ville vidare avvakta OECD-sekretarialets bedömning av deninternationella utvecklingen liksom betalningsbalansdele-gationens definitivaresultat beträffande bytesbalansens sloriek. Jag tycker alt detta är skäl somman borde kunna acceptera även från socialdemokratiskt håll. 1betänkandet lämnas en översiktlig redogörelse för dagens ekonomiska läge. Vivet alla all där finns både ljuspunkter och problem, men med tanke på alt sämånga socialdemokratiska talare deltagit i dagens debatt är det kanskenaturligt au det främst är problemen som har betonats och belysts. Det harsjälvfallet ocksä förts en debatt här om vem som bär skulden till desvärigheler som finns.