prot · G309161 · 1979-12-31 00:00:00 — Den borgerliga majoriteten såväl i civilutskottet som inäringsutskottet avstyrker bifall till mofionen rned motiveringen alt SPK:sarbete bör avvaktas och att en av bostadsministern aviserad utredning ombyggnadsprisernas utveckling bör beaktas. Låt mig nu konstatera alt dedirektiv som har givits för denna enmansutredare ingalunda gör det onödigt,överflödigt eller missriktat för atl ställa sig bakom kravet i densocialdemokratiska motionen. Förutom atl socialdemokraterna i olika sammanhanghar hävdat att en parlamentarisk utredning bör tillsättas i stället för enenmansutredare finns det sålunda ingen motsättning mellan en sådan utredningoch SPK:s undersökningar om anbudsnivåerna oeh analysen av de faktiskaentreprenad- och byggnadskostnaderna med hänsyn till olika faktorer avseendebl. a. konkurrenssituation och projektstorlek. Jag vill nämna att vid sitt nästasammanträde kommer att få ta del av en utredning om bostadsproduktionensstruktur och kostnader under senare delen av 1970-lalet. Denna utredning är endel av den undersökning som socialdemokraterna har motionerat om sedan 1977.Jag skall inle, såsom utskottets talesman här gjorde, kommentera dennautredning, eftersom den ännu inle har underställts SPK;s styrelse. Det brukarinte vara vanligt atl man offentliggör saker och ting, innan styrelsen hartagit ställning. Men jag vill redan nu säga att denna utredning visar attytterligare kunskap om byggnadskostnadernas sammansättning och förändringarnaav dem kan tillföras debatten om boendekostnaderna. Den brist på initiativ som den borgerligautskottsmajoriteten i närings- och civiluiskolten visar när del gäller atthanlera frågan om hur en mera intensifierad prisövervakning på boendeområdetskall organiseras och administreras beror kanske på att de närmast inblandadestatsråden har olika uppfattningar i frågan och alt detta - här som pä så mångaandra sektorer -har inneburit en handlingsförlamning från regeringens sida. Jag yrkar bifall lill den reservation som harfogats lill näringsutskoltets betänkande. Etl beslut i enlighet medreservationen ger alltså SPK en välmotiverad och mera central position när detgäller den prisövervakning på boendeområdet som är så ytterligt nödvändig idessa dagar. Ökad prisövervakning på boendeområdet in. Till vill jag säga att dennautredning inle är mera hemlig än att den har varil publicerad i byggbranschensolika tidningar. Där har jag studerat den, innan SPK tagit del av den. Del må iså fall vara mig förlåtet. Sedan villjag bara yrka bifall till utskottets hemställan. Alt journalister brukarpublicera saker och ting och föra ut den i den allmänna debatten är en sak. Menvi i oeh även regeringen brukar vara myckel missbelåtna med att mantar upp frågor, innan de olika styrelserna har behandlat det som skallbehandlas först och främst. Därför är jag förvånad över att utskottets talesmangör så. Såsom ledamot av SPK;s styrelse har jag inte velat närmare kommenterauppgifterna i denna utredning, innan har behandlat dem. SVENANDERSSON (fp); Vid närmare eftertanke finner nog Maj-LisLandberg att det är tämligen svårt för ledamöter atl vela om resp.styrelse behandlat en rapport innan den publiceras. Och jag vill än en gångsäga all del må väl förlåtas mig alt jag tagit del av denna utredning i entidning. Överläggningen var härmed avslutad. Statlig styrelsere-presentanon i vissa aktiebolag ochstiftelser Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels reservationen av [ m. fl., och förklarades denförra propositionen vara rned övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i betänkande 59 mom. 1 röstar ja, den det ej vill rösiar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåSivert begärde rösträkning verkställdes votering rnedomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 160 Nej - 159 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motion 1555 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskottelshemställan i betänkande 59 mom. 2 rösiar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit motion 1555 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåTore begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 17 § 6 Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser Föredrogs näringsutskottets betänkande 1979/80:60 medanledning av propositionen 1979/80:112 om fortsatt giltighet av lagen(1976:350) om styrelserepresentation för samhället i vissa aktiebolag ochstiftelser, järnte motioner. I proposition 1979/80:112 (industridepartementet) haderegeringen föreslagit att anta förslag lill lag orn fortsattgiltighet av lagen (1976:350)om slyrelserepresenlation för samhället i vissa aktiebolag oeh stiftelser. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: ""Enligt lagen (1976:350) om offentligstyrelserepresentation i vissa aktiebolag och stiftelser har regeringen rättalt utse en statlig ledamot (offentlig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsenför högst 30 förvallningsaktiebolag och allmännyttiga stiftelser, Lagen gällerunder en försöksperiod, som ursprungligen löpte från den ( till den30 . beslöt atl förlänga försöksperioden lill den30 som lagens tillämpningsområde inskränktes. Detförutsattes därvid att en utvärdering av den dittillsvaiande verksamhetenskulle ligga lill grund för slutliga ställningstagande lill systemetrned offentliga styrelseledamöter. I propositionen föreslås atl lagens giltighetstid förlängsmed , eftersom arbetet med utvärderingen kräver mera tid änberäknat."' Statlig styrelserepresentation i vi.ssa aktiebolag ochstiftelser 1 delta sammanhang hade behandlatsde under allmänna motionstiden vid 1979/väckta motionerna 1979/80:394av Per m. fl. (s) och 1979/80:960 av m. fl. (s). varihemställts all som sin mening gav regeringen till känna vad som imotionen anförts om statlig slyrelserepresenlation i styrelsen för . 1. beträffandepropositionen atl med bifall lill proposition 1979/80:112 skulle antadet i propositionen framlagda förslaget till lag om fortsalt giltighet av lagen(1976:350) orn slyrelserepresenlation för samhället i vissa aktiebolag ochstiftelser. 2. beträffandekommunal styrelserepresentation i ortsdominerande företag atl skulleavslå motion 1979/80:394. 3. beträffande statligslyrelserepresentalion i all skulle avslå motion1979/80:960. Reservation hade avgivits beträffande stattigslyrelserepresenlation i av , , NilsErik Wååg, . , och (alla s) som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa att med bifall till motion 1979/80:960 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. belänkande 1979/80:60 gällerfortsall giltighet av lagen om slyrelserepresenlation för samhället i vissaaktiebolag och stiftelser jämte motioner. en lag om offentliga styrelseledamöter i vissa Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser Lagstiftningen ingick som ett led i en försöksverksamhet somsyftade dels till att förbättra samarbetet och informationsutbytet mellanföretagen och samhället, dels till att bereda de anställda insyn och inflytandei företagen. 1976 förlängdes tiden för tillämpningen av systemet med offentligstyrelserepresentation med . utvidgades lagenstillämpningsområde till atl avse även aktiebolag med egen produktion samtekonomiska föreningar. Den socialdemokratiska regeringen hade också för avsiktatt utöka den statliga slyrelserepresenlalionen till att omfatta 60 aktiebolageller föreningar och högst 10 stiftelser, Trepartiregeringen som tillträdde1976 anmälde i regeringsförklaringen atl den inle tänkte sig den utvidgning avslyrelserepresenlalionen som vi socialdemokrater ansåg vara så viktig. Del är rnol denna bakgrund som visocialdemokrater i näringsutskoltet har reserverat oss till förmån för motionen1979/80:960 av m, fl. Det som socialdemokraterna anförde 1976orn aktiebolag med egen produktion bör enligt vår mening gälla ,kommer senare i debatten all belysa den marknadsdominans somEssellekoneernen har på läromedelsområdet. Majoriteten i näringsutskottet gömmer sig bakom denutvärdering av försöksverksamheten med offentlig slyrelserepresenlation som f,n, pågår. Vi socialdemokrater menar att denna inte utgör något hinder för attriksdagen uttalar sig för statlig slyrelserepresenlation i ,som sådan slyrelserepresenlation har funnits i ochinom andra statliga områden har såvitt vi vet inle något negativt framkommit.Tvärtom har det varil positivt med den ökade samverkan som den statligaslyrelserepresenlalionen har inneburit. Jag yrkar bifall till reservationen vidnäringsutskottels betänkande. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. INGA (vpk): Först vill jag deklarera alt vänsterpartietkommunisterna har för avsikt att stödja den socialdemokratiska reservation somär fogad lill del här betänkandet. kommunisterna har krävt etlförstatligande av hela läromedelsproduktionen men i första hand av , En gång i tiden hade också socialdemokraterna frågan omförstatligande på sitt program. Frågan har också aktualiserats vid -om jag intemissminner mig-den senaste partikongressen, men socialdemokraterna har nusläppt kravet på förstatligande av läromedelsproduktionen. Detta är beklagligt. lar man ett halvt steg i rätt riktning när man föreslårstatlig slyrelserepresentalion med bl. a. samma argument som vänsterpartietkommunisterna har anfört för etl förstatligande, men jag tycker atlsocialdemokraterna tassar alldeles för försiktigt. Det konsekventa hade varit alt yrkapå ett förstatligande av . Läromedelsproduktionen har expanderat mycket kraftigtunder senare år, och den styrs till övervägande del av privata vinstintressen.Den största koncernen är just , som svarar för över hälften avproduktionen. Läromedlen har en styrande roll i undervisningen, inte minst närdet gäller undervisningens innehåll. Även om det är regering och riksdag somfastställer de ulbildningspolitiska målen, är del alltså läromedelsföretagensom svarar för tolkningen av målen och som på del viset även styrundervisningen. Sedan kan man också notera atl vinsterna för läromedelsförelagetEsselte är utomordentligt slora. ökade sinvinst med . Priserna i stort har ökat lavinartat på läromedel under desenaste åren - kan man notera en ökning med inte mindre än50 %. Det framstår som allt nödvändigare all helaläromedelsmarknaden förstatligas och att man bör börja med just ,eftersom det är det största förelaget. Till slut vill jag än en gång beklaga attsocialdemokraterna inte vägar eller inte vill kräva elt förstatligande, men jagnoterar reservationen oeh kravet pä styrelserepresentation som åtminstone ettfall framåt i den här frågan. Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser () replik: Jag vill till IngaLantz säga att frågan orn förstatligande har inte med den här propositionensoch motionens behandling alt göra. Vi har alt la ställning tillregeringens proposition 112 om fortsatt giltighet av lagen omslyrelserepresenlation. Det är där vi har haft avvikande mening. Frågan omförstatligande kan tas upp i ett annat sammanhang. JOHANOLSSON (c); Huvudärendet i näringsutskottels betänkandenr 60 är regeringens förslag alt förlänga lagen om slyrelserepresentalion församhället i vissa aktiebolag och stiftelser . har ju redogjort förbakgrunden till den här lagstiftningen. Motivet för en förlängning är att lagenavser en försöksperiod och att en utvärdering skall genomföras innan vi tarslutlig ställning till hur lagstiftningen skall utformas. En utredare håller på atl utvärdera lagen, oeh förslagväntas detta år. Utredningen sker i kontakt och samråd rnedpartierna. Del finns därför möjligheter för partierna att framlägga sinasynpunkter på hur frågan bör hanleras framöver. Jag vill betona atl utskottet är enigt i den här frågan;även stöder således utvärderingen. Därför är detinkonsekvent att. som det görs i reservationen, begära ett omedelbartställningstagande i ett enda fall. I anslutning lill propositionen behandlas två motionerväckta under den allmänna motionstiden. Den ena tar upp frågan om kommunalstyrelsere- Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser presentationi ortsdominerande förelag. Utskottet är enigt om att avstyrka den motionen. Vianser att det finns risk för all ortsdominerande företag kan komma i gynnadställning gentemot andra företag i kommunen. 1 den andra motionen yrkas att statligstyrelserepresentation införs i . Den motionen har följts upp i enreservation. Den statliga styrelserepresentation som har förekommit iföretagets dotterbolag har kommit lill ganska spontant - vi har i utskottetfått en redogörelse för hur det gick lill. Representationen tillkom i samband meden överlåielselrans-aktion där det var fråga om vissarealisationsvinstbeskatlningsfrågor. Det säljande förelaget fick vissa förmånerav deri dåvarande finansministern mot att staten fick representanter istyrelsen. Det var en helt informell transaktion, och den föranledde inle någrakrav på ändring vid bolagsstämman vare sig när representanterna kom in ellernär de lämnade företaget. De var valda av bolagsstämman på samma sätt somövriga styrelseledamöter. Det finns ingen anledning att bryta ut denna fråga ochinföra statlig slyrelserepresentalion i ett enda företag. Utskotlsmajoritetenanser atl resultatet av utvärderingen måste föreligga innan vi lar ställninglill en ändring eller en utvidgning av lagen. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan. () replik: Vi har i vårreservation påpekat att har en dominerande ställning inom ett såviktigt område som läromedelsproduktionen och att det därför är viktigt atlstaten får insyn i förelaget. Vi måste kunna bevaka fackliga krav som delsocialdemokratiska partiet har drivit tillsammans medfackföreningsrörelsen, där både LO och TCO slår bakom kraven. Det har tidigarefunnits statlig styrelserepresentation i företaget, och hade densocialdemokratiska regeringen fått fortsätta efter valet hade denrepresentationen utvidgats. Vi talade också då om att kravet gällde företagsorn har en egen produktion, och del har i allra högsta grad. JOHANOLSSON (c) replik: Det förhållandet att företaget är stort påläromedelsområdet är inget särskilt skäl. Man skulle kunna plocka fram mångaföretag som är ganska dominerande på sina områden. Det skulle få oefterrättligakonsekvenser om vi, så fort vi hittar ett sådant företag, skulle kräva statligstyrelserepresentation. Vi finner det viktigt att försöksverksamheten medoffentlig styrelserepresentation utvärderas. På grundval av den utvärderingenfår vi sedan bedöma vilken ställning vi skall ta till frågan. En offentligstyrelserepresentation skulle f. ö. knappast lösa problemen. Det finns andravägaratt gå om man vill ha insyn i förelaget - de anställda har också möjlighetatl påverka företaget -och kunna påverka utvecklingen. är ingalundautan konkurrens; del finns etl statligt företag på området, och dessutom finnsdet inånga mindre företag som på sina specialområden är konkurrenter lillEsselte. Det är fel som sade i början, atlmajorilelen gömmer sig bakom en utredning. Vi tycker atl innan man gör sådanainhopp sorn man gjorde tidigare under 1970-talel bör frågan utredas ordentligt. Jag villockså säga ett par ord lill . Repliken kan endast avse anförande. (s) replik: Jag vill till säga att vi anserdetta inflytande vara väldigt viktigt. Det är i alla fall allmänna medel somanvänds i della företag. Det är mot den bakgrunden vi skrivit reservationen, pratar också om den utredning som pågår. Denvar ullovad till om jag inle misstar mig. Såvitt jag vet finns detmest posiliva erfarenheter att få fram om styrelserepresentationen både inomstatliga företag och inom de privata företag som med lagens hjälp har fåttslyrelserepresentalion. Vi finner det litet märkligt måsle ta så långtid på sig. Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser () replik; Det log kanske litetlång lid innan ulredningen blev tillsalt. Den började sitt arbete i slutet avförra året. Men organisationen fungerar ju t, v, som den tidigare var inrättad,så del blir inget avbrott i verksamheten utvärderingen blir klaroch nya förslag läggs fram. ING-MARIEHANSSON (s): Frågan om statlig slyrelserepresentalioneller inte rymmer, som framgått av debatten, många aspekter. Samhällets behovav insyn och inflytande i företagen är särskilt belysande om man ser närmare päföretaget , Först och främst bör Essellekoneernen granskas därför attden är så dominerande inorn branschen, 1976 svarade ensamt för en tredjedelav den totala läromedelsmarknaden, De fyra största företagen svarade då för av den totala försäljningen av läromedel i , Esseltekoncernendominerade helt marknaden med inemot hälften av den totala försäljningen. Statens pris- och kartellnämnd, SPK, har i sin utredning,vilken presenterats i Pris- och kartellfrågor 1979 nr 3-4, granskalbokförlagens genomsnittliga koncentration. Av utredningen framgår alt EsselteAB är den största förlagskoncernen med elva bokulgivande förlag. Under åren1970-1978 gjordes de mest omfattande företagsköpen av Esseltekoncernen, och dehar ökat sin andel i branschen. Man har också, enligt SPK:s utredning,konstaterat all förelagskoncentrationen är så stor inom lärornedelsmarkna-denatl denna kan betraktas som fålalsdominerad. Elt fåtal större företag dominerar också försäljningen avlekmaterial till förskolorna, och däribland finns . Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser Läromedlen köps nästan uteslutande av kommuner ochlandsting. De bekostas alltså av samhällsmedel. Kostnadsslegringen på bådeläromedel och lekmaterial har, som de flesta kommuner erfarit, varil myckethögre än den genomsnittliga kostnadsökningen . Läromedlen är av stor betydelse för atl förverkliga demålsättningar för utbildningen som samhället fastställt. Atl pröva alternativaläromedel och vägar alt nå kunskap har vi betonat sorn en viktig målsättning.Man kan faktiskt diskutera valfriheten i de färdiga läromedelspaket som dedominerande förelagskoncernerna distribuerar inom läromedelsmarknaden. Det ärtveksamt vilken återverkan läromedelspakelen får på individualiseringen.Undervisningen skall ju leda till kunskap och aktivera eleverna. Datautvecklingen vill jag också nämna. Den kommer att varamycket snabb på det här området. En utveckling med möjligheter all beakta vårtsvenska kulturarv och vårt svenska språk är något som vi måsle slå vakt orn.Enligt uppgift förekommer det att läroböcker i svenska trycks iHongkong. Ett multinationellt företag dominerar vår svenska läromedelsmarknad.Del är faktiskt inle oväsentligt atl vi får statlig slyrelserepresentalion iEsselte AB. Det finns dessutom en speciell anledning till att jag tartill orda i detta ärende. Som jag tidigare nämnde är Esseltekoncernen ett avSveriges mest lönsamma företag. Koncernen har också haft en enhet i . Delursprungliga förelaget där startade på 18()0-talel. Genom företagsköp ochsamgående mellan företag kom del att tillhöra Esseltekoncernen.Man byggde en fabrik 1969, som invigdes rned pukor och trumpeter av dåvarandelandshövdingen . Koncernens representant fil. betecknade nybygget av fabriken som en länk i den pågåendemoderniseringen av Esseltekoncernen sorn helhet. Han ansåg att del fanns fleraskäl som talade för , arbetskraft, personligt initiativ. Del dröjde inle länge förrän det läckte ut uppgifter ilokalpressen om att del pågick diskussioner om alt lägga ned fabriken i tog därför kontakt med företaget för ytterligare information.Företaget meddelade dä alt enheten med största sannolikhet gick mot ennedläggning. Kommunen ville att fabriken skulle drivas vidare i sammaomfattning som tidigare med hänsyn lill samhällsansvaret, salt i relation tillkoncernens totala lönsamhet. Del besvärliga arbetsmarknadsläget i kommunenåberopades också. Vid överläggningar mellan kommunen och företagel framkomatl koncernen totalt hade stora medel lill sitt förfogande alt investera ilämpliga objekt. Förelaget kunde emellertid inte finna något lämpligt objekt,varför kommunen försökte hjälpa företaget till en lösning genom att tillsättaen konsult med uppgift alt arbeta med den här frågan. Del kan också nämnas atl hade koncernen köptin det amerikanska företaget och borde ha haft möjligheter att överföralämplig produktion kanske utomlands ifrån lill eller mellan sina Del lyckades inte den av kommunen tillsatta konsulten attunder några korta sommarmånader klara av den här uppgiften. och efter ettutdraget bråk och under protester från kommunen och facket lades fabriken ned.Många av de anställda var äldre arbetskraft ulan utsikter lill nytt arbete.Många har bara förtidspensioneringen atl vänta på. Personalen känner sig överkörd,grundlurad och utnyttjad av del stora företaget. I den situationen togs ärendet upp av kommunfullmäktige iGävle, och en rekommendation utfärdades till kommunens förvaltningar atlundersöka vilka andra möjligheter det fanns atl inhandla läromedel oehlekmaleriel från andra förelag och alltså inte vända sig till . Denrekommendationen har vi också delgivit andra kommuner. Sedan har stämtGävle kommun för delta. Jag vill också säga här i kammaren att i denrekommendationen instämde samlliga partier i kommunfullmäktige utommoderaterna, som hellre ville slå vakt om förelagels rätt alt avskeda oeh fritthantera de anställda. Alla de övriga partierna ansåg att företagets sätt atthantera de anställda inte överensstämde med social hederlighet. Dessutom vardet ju fråga orn ett företag som producerar läromedel och alltså framställerprodukter som kommuner och landsting köper. Jag vill rikta mig lill , eftersom han sadeall de anställda har möjligheler all påverka företaget. Jag kan försäkra JohanOlsson atl de anställda har fört en facklig kamp för att räddasysselsättningen, för alt diskutera med förelaget, för alt presenteraalternativa förslag och för att ge konstruktiva lösningar. De har t. o. m. fåttgå in och hjälpa till med kostnadsberäkningar och kostnadsanalyser av enfortsatt drift och därvid fått tillrättalägga de av företagel presenteraderedovisningarna. Del finns ingen möjlighet alt föra en diskussion rned förelagsom hanterar frågorna som gjorl. Det är alltså tre faktorer som jag vill åberopa som skälför all få statlig slyrelserepresentalion i . Dels producerar företagetläromedel som är viktiga för genomförandet av skolans målsättning, dels vänderman sig till kommuner och landsting - del är alltså samhället som svarar förinköpen -, dels är det en bransch vars ulveckling kraftigt påverkas avdatoriseringen. Del vore av stort intresse atl få insyn i den eventuellastrukturomvandling som här hastigt kan komma alt ske. Slutligen har företagetvisat elt myckel dåligt socialt ansvar som det är marknadsledande påett område som i det närmaste är helt inriktat på den offentliga sektorn. Jaganser alltså att bör ha en statlig styrelserepresentation. Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser Idetta anförande instämde (). JOHANOLSSON (c) replik: Jag har ingen anledning all gå in i debattenom de problem som stad och politikerna där haft med det aktuellaföretagets anläggning. Jag vill bara konstatera att de anställda ändå har haftmöjlighet atl driva sina synpunkter, oeh det har de gjorl. De har också haftmöjlighet Statlig styrelserepresentation i vissa aktiebolag ochstiftelser Jag beklagar alt man inte nått samstämmighet i de härfrågorna. Det visar väl också på svårigheten att lösa de här problemen via enstatlig styrelserepresentant. Jag kan inte finna atl det på något sätt skullege bättre förutsättningar atl lösa problemen.