prot · G30964 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag kan, herr talman, inte finna att det är särskilthederligt att bete sig på det sättet. En konsekvens måste naturligtvis bli attcentern, som bromsar dessa offentliga utskottsutfrågningar, ändrar sinståndpunkt tills frågan kommer upp . Rösträtten vid riksdagsval är i Sverigeliksom i alla andra demokratiska länder knuten till medborgarskapet. Vidkommunala val däremot gäller den ordningen att även utländska medborgare kanrösta, om de varit skrivna i landet . För rådgivandefolkomröstningar gäller normall samma regler som för riksdagsval, men det finnsingenting som hindrar att man för en viss folkomröstning väljer att i ställetfölja de regler som gäller vid kommunalval. Ett sådant förslag har framlagtsinför den folkomröstning som skall äga rum, och det har framlagts av enenhällig regering. har konstaterat att det härförslaget inte står i strid med grundlagen eller med någon annan lag.Folkpartisterna i intar i denna fråga också samma ståndpunkt somfolkpartisterna i regeringen. Vi hade väntat oss att det skulle gälla också förde andra regeringspartierna. Men vi kan nu konstatera att moderatasamlingsparfiet har intagit tre olika ståndpunkter i den här frågan.Moderaterna i regeringen säger ja till en vidgning av rösträtten vid denrådgivande folkomröstningen . i konstitutionsutskottetsäger lika entydigt nej, och i näringsutskottet har hamnatnågonstans mitt emellan. Först argumenterar de mot regeringens förslag ochsedan röstar de för regeringens förslag. Jag antar att de kommer att göralikadant här i kammaren. stöderregeringens förslag, och vi tänker också rösta för det. Jag yrkar därför bifalltill utskottels hemställan. ANDERSBJÖRCK (m) replik: I själva verket är det så att moderaternakonsekvent har framfört samma uppfattning. I kommunikén frånpartiledaröverläggningarna, fogad vid propositionen, sägs klart var vi står iden här frågan, Samma ståndpunkt intar vi moderater i konstitutionsutskottetoch i näringsutskottet. Det är bara att läsa innantill i det särskildayttrandet vid näringsutskottets betänkande. Där heter det: "Vi delar denprincipiella uppfattning som moderata samlingspartiets representanter ikonstitutionsutskottet har givit uttryck åt som avvikande mening," Det är mycket möjligt att vill få tillstånd voteringar och annat för att krångla till det hela ytterligare. Men kominte och säg att vi inte har haft en klar uppfattning, för det har visannerligen haft. Tarschys, som är statsvetare och som har suttit istatsrådsberedningen, att det inte har varit så att enskildastatsråd avgivit reservafioner när regeringen avlämnat propositioner. Men vad är det som har sagts i den här frågan frånmittenpartierna? Låt mig läsa upp vad representant sade den 22 majförra året, i polemik med socialdemokraterna: "Vad som tydligen stöter är att sammarösträttsbestämmelser skall gälla vid de riksomfattande omröstningarna som vidriksdagsval. För min del tycker jag att detta är en helt logisk ordning. Harman folkomröstningar i kommuner och landsting, är det självklart att det är de reglersom finns vid valen till dessa organ som skall gälla. Lika självklart måste detvara att det är villkoren för rösträtt vid riksdagsval som skall gälla vid deomröstningar som anordnas i hela riket. Någon saklig motivering för en annanordning är omöjlig att uppbringa," Det sade representant. Och vad sade dåfolkpartiets representant i samma debatt, herr talman? "När det sedan gäller folkomröstningar, även derådgivande, har ju att avgöra de frågor som därvid skall tas upp. Detär då rimligt och logiskt att anse att valmanskåren i de båda aktuella fallenskall vara densamma. Jag tycker detta är en logisk och rimlig linje att försökafölja," Det sade folkpartisten i debatten . Det vorelogiskt och rimligt om och hade orkat hålla sin ståndpunktlitet den faktiskt höll. Erkänn, , att nihär helt enkelt har blivit överkörda av era partiledningar! () replik; fortsätter att polemisera motden ståndpunkt som de moderata statsråden har intagit. Eftersom de inte ärnärvarande här i kammaren vore det bättre att han fortsatte den diskussionennågon annanstans. Han säger att har intagit en konsekvent linje.Men jag har här, , protokollet från regeringens sammanträde, därdet framgår alldeles klart att alla de moderata statsråden har varit med om attlägga fram den här propositionen. Där finns inga reservationer. Helaregeringen, inkl. de moderata statsråden, står bakom propositionen. drev genom ett sentavhopp igenom en klyvning av ja-sidan i två olika linjer. De har klyvt sitteget parti, och vill få oss att tro att också de moderatastatsrådena är kluvna i den här frågan. Jag kan förstå att han inte begärvotering. Man kan ju bara trycka på en knapp i taget! ANDERSBJÖRCK (m) replik: har suttit istatsrådsberedningen och är, såvitt jag vet, docent i statskunskap - även omdet inte märks i den hår debatten. Det är faktiskt på det sättet att det görsolika överenskommelser mellan de partier som ingår i regeringen. får manigenom vad man vill. ibland, , får man inte det. Det gäller ganskaofta ett visst parti. Och när en överenskommelse väl är träffad springer maninte och avger reservationer i regeringen. Det har inte förekommit på fleradecennier. Del är fakta. Det har ingenting att göra med vilken ståndpunkt mansedan rent formellt skall inta i olika sammanhang. Vi har redan från börjansagt att detta är i grunden fel, att det strider mot de principer som vi harhaft för rösträtt i allmänna val och i folkomröstningar. Det strider också motdet beslut vi fattade i kammaren så sent som . Det är förvisso svårt att trycka påflera knappar , men vad och hans partivänner, liksomcentern, gör är att ni i olika ordning trycker på olika knappar. () replik: vet naturligtvis lika väl somjag att en rad av de viktigaste argumenten mot att ge rösträtt i riksdagsval åtinvandrare utan svenskt medborgarskap inte alls har samma styrka när det ärfråga om rådgivande folkomröstningar. Här uppstår t, ex, inga problem med dubbelrösträtt i olika länder eller med valbarhet för personer utan medborgarskap.Tala ut med och de övriga moderata statsråden, ! Dåtror jag att de här problemen klarnar. Kvar står att de moderata statsråden har en ståndpunkt, AndersBjörck och hans partivänner i och näringsutskottet haren annan ståndpunkt. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. höll här ett ganska långtanförande och riktade frågor bl, a. till mig. Jag har därför sett mig nödsakadatt något kommentera detta. Här har ställts frågan varför vi använder olika siffror.Det har sagts alt det kanske beror på att vi vänder oss till olika experter.Jag tror inte det. Jag tror att en viktig orsak är att man gör jämförelserna iolika mätt och i olika värden och inte tänker på att utgå från en gemensam ramnär man gör dessa jämförelser. Linje 3 blandar obekymrat ihop löpande och fastakostnader när man diskuterar kostnaderna för och O 3. Linje 3 tänker intepå att kapitalkostnaderna redan finns för de tio övriga kärnkraftverken, de somär byggda, eftersom investeringarna är gjorda. Det är oåterkalleligt investeratkapital. Om de kärnkraftverken inte används är kapitalet förlorat till sistaöret. Om de används kan vi producera elkraft till låga kostnader. Det är samma sak när man diskuterar vilken effekt ettkärnkraftsutnyttjande får på vår olje- och kolförbrukning. För att få enmeningsfull diskussion i den frågan måste vi utgå från samma totala ram förenergiförbrukningen. Det duger inte att säga: Vi spar in de härkärnkraftverken, vi hushållar så att vi inte behöver den elström som kärnkraftverken skulle leverera. Hushållning sker nämligen i båda alternativen. Man kanallfid diskutera hur mycket vi kan hushålla. Men låt oss anta att vi kanhushålla så mycket som linje 3 tror och ändå använda kärnkraft. Då visar detsig just alt vi får en väsentligt lägre oljeförbrukning. Delta har belysts , mycket tydligt och klart, och det har belysts avkonsekvensutredningen, mycket tydligt och klart. Och detta är egentligensjälvklarheter; Om man tar bort en energikälla måste man ersätta den mednågonting annat. Och det gäller även om vi hushållar - för del skall vi göra ialla händelser. Detsamma gäller utnyttjande av nya energikällor. Om vi istörre utsträckning än vi tror är möjligt kan utnyttja ved, flis ochannat, är det utmärkt. Då kan vi ersätta olja. Och det gäller i bådaalternativen! Men faktum kvarstår: Om man utnyttjar kärnkraften minskar behovetav olja och kol, och det rör sig om mycket stora kvanfiteter. Sedan till frågan om sysselsättningen. Det mest centralaär icke sysselsättningen just i kärnkraftsindustrin, utan det viktiga är vilkaeffekter en snabb kärnkraftsavveckling fär pä sysselsättningen i många andrabranscher. Det är det diskussionen måste gälla, och det är det som är detcentrala. På den punkten vill framför allt vpk:s företrädare i debatten låtsassom om en så snabb avveckling som linje 3 förespråkar över huvud taget ingentingbetyder ur sysselsättningssynpunkt. kommunisterna har alltmerförvandlats till ett parti, vars enda egentliga bärande ideologiska princip ärden politiska opportunismen. Man vill å ena sidan göra gällande att man genomsin näringspolitik och sin allmänna politik kan skapa hundratusentals jobb,företrädesvis inom de råvarubaserade industrierna, där man t, o, m, tänker sigatt kunna öka förädlingsgraden. Men när det uppstår sysselsättningsproblem ide norra delarna av landet är det å andra sidan alltid vänsterpartietkommunisterna som är först på skansarna och säger: Här skall sysselsättningsproblemenlösas, här skall investeringar göras och här skall det byggas ut till varjepris, oavsett om man sedan kan sälja sina varor eller inte. Samtidigtföreträder partiet emellertid en energipolitik som drar undan basen för dessaindustriers framtid: det medverkar genom sin energipolitik till en höjning avelkostnaderna och låtsas som om dessa båda saker inte har någonting med varandraatt göra. Hur skall vi kunna få respekt för en sådan uppläggning? till frågan om en avveckling av kärnkraftenkontra ett utnyttjande av den. Linje 2 är en avvecklingslinje. Det är den avdet skälet att kärnkraftverken tas ur drift i och med att de tjänat ut. Det ärganska klart att detta är en avveckling, fastän den tar än enligtlinje 3. Också företrädarena för linje 3 vill ha en avveckling, men myckelsnabbare, vilket leder till de stora problem som jag bara här helt kortfattathar kunnat belysa. Även vi som står bakom linje 2 vill således ha en avvecklingav kärnkraften, men vi vill ta den tid på oss som behövs för att man skallkunna ersätta kärnkraften med andra och mer miljövänliga alternativ. () replik: säger att man för att en jämförelseskall bli meningsfull måste utgå från samma prognoser. Då vore det väl lämpligtatt man utgick från rimliga prognoser och inte från en överdrivenelefterfrågan, dvs, från ett antagande om att efterfrågan på elkraft skall blimycket, myckel större än vad den i själva verket rimligen kommer alt bli.Centrala driftsledningen, alltså elkraftsbolagens arbetsorganisation, har gjortfullständigt hårresande felprognoser. Jag vill nämna några av dem, CDL har sagt att vi 1980 - alltså nu - skulle ha enelefterfrågan på , I själva verket beräknas användningen bli ungefär 90TWh, Man har vidare sagt att vi skulle behöva uppemot och år2000 uppemot . har också de officiella prognoserna minskats, och manuppskattar nu att förbrukningen blir , Men vi använder alltså intemer än ungefär , Förmodligen är denna väldiga prognos, som man har utgåttfrån och sedan vill tvinga oss som företräder nej-alternativet att tillämpa pålinje 3, alldeles felaktig. Den är alltså inte någon rimlig utgångspunkt förvårt sätt att resonera. Vidare säger ni: Spara energi vill också vi göra, och delkan vi göra lika mycket som ni. - Men om man har investerat miljard på miljardi kärnkraft och därigenom fått ett väldigt elöverskott, som på något sätt måstesäljas, är det inte lätt att motivera till investeringar ihushållning. Att hushålla kostar nämligen också mycket pengar, och man måste dåinvestera pengar i maskiner som använder energin på ett bättre sätt. Det gårinte att både producera ett oerhört elöverskott och tro att vi skallkunna använda pengar - sådana medel kommer då inte heller att finnas - tillenergihushållning. Detta gör jämförelserna orättvisa, och del gör det viktigtatt vi får opartiska förhör, där fakta kan ställas mot fakta, så att människorsförvirring i den här frågan kan bli mindre. BÖRJEHÖRNLUND (c) replik; Jag är myckel medveten om att investeringarnai sjuan, åttan, nian och tian år offrade pengar, , men det är det prissom vi är beredda att betala. Med anledning av tal om den totala ramen ochalt man skulle utgå från samma elmängd vill jag bara påminna om att när dennakammare fattade beslut om 13 kärnkraftverk och ville ha 11 varkraftbehovet beräknat till , men i den proposition som ladefram - och som givetvis byggde på prognoser - var beräkningen nere i 125 TWh.Med samma konsekvens vid energiberäkningen som skulle det ha betytt sjukärnkraftverk färre. Ur den synpunkten sett var det utomordentligt tråkigt attdet i den gamla trepartiregeringen inte gick att få ett definitivt stopp påelvan. försökte själv att stoppa utbyggnaden av , men även därfanns det en majoritet av s och m i för en annan uppfattning. Vad vi verkligen skulle värdesätta vore att fä diskuteraja-alternativen gentemot wÅrr eget alternativ och inte gentemot någraalternativ som andra har skapat åt oss. Det är den debatten som vi framför alltvill ha. kan vi läsa i att nämnden förenergiproduktionsforskning - NE - har goda förhoppningar om de förnybaraenergikällorna på ett flertal områden, men att förslagen har silats bort ihögre instans. Tyvärr måste jag säga att jag tror att detta skett av politiskaorsaker. Det var vad som hände också når man undersökte bergrum somförvaringsplatser för kärnavfall. Åtta geologer lejdes då därför att SKLsstyrelse var enig om att den inte själv hade tillräcklig sakkunskap. När sju avgeologerna sade att bergrummen inte skulle duga som förvaringsplatser och denåttonde sade nja, var de politiska intressena i styrelsen så starka attstyrelsen inte följde geologernas förslag, och vi fick ju sedan också ettbeslut som gick tvärtemot expertisens ställningstagande. Ungefär samma sak upplever jag för min del nu när delgäller . Det framgår klart av expertisens uttalandenatt vi måste ha ordentliga skyddszoner, men verket tar icke någon ställningutan överlåter det till andra. Det må i förbifarten här vara fillåtet att säga att jagundrar om Per miljöintresse räcker till för att säga nej tilluranbrytning i . OSWALDSÖDERQVIST (vpk) replik: Ja, det är till att vara ganska fräck, ! Jag skall inte uppehålla mig så mycket vid hushållningen,som började med. Vad han sade har på ett förtjänstfullt sätt bemöttsav både och . Prognoserna, som är viktiga isammanhanget, har redan utförligt redovisats. Jag vill till fullo instämma i det som harsagt om styrningen i de olika utredningar som jag nämnde i milt första inlägg.Det är uppseendeväckande att det i kan förekomma att manundanhåller fakta för att kunna påverka politiska beslut och beslut ifolkomröstningen. Men vi skall tala litet om sysselsättning. sattju med i och vet därför mycket väl all energikommissionensalternativ B redovisade 25 000 fler årsjobb vid en avveckling av kärnkraften änutbyggnadsalternativet med tolv reaktorer. Samma sak redovisas av konsekvensutredningen: del bliringet hot mot sysselsättningen. Men då kör man i stället fram kostnaderna ochsäger att genom ökade driftkostnader kommer den tunga industrin att slås utosv. och att sysselsättningen på det sättet kommer att drabbas. Men detta berorju också på de här prognoserna som ni svänger er med om kostnaderna förkärnkraften. När ni framställer kärnkraftens kostnader på ett så oärligt sättsom gjordes i konsekvensutredningen, där det hävdades att kärnkraften skullebli så och så många öre bilhgare än exempelvis kolkrafl, ärdet alt föra folk bakom ljuset. Sedan har jag aldrig sagt att det bara handlar omsysselsättningen inom reaktorindustrin, utan det var polare imoderata samlingspartiet Per som började tala om sysselsättningen inomreaktorindustrin. vpk har ett genomarbetat program i den här frågan och vetprecis vilka sysselsättningar det är frågan om. Det är litet skojigt att få uppleva att en folkpartist iSverige vänder sig till det och talar om opportunism närdel gäller att slå vakt om de arbetandes intressen. Det har ni ju inte varitsärskilt intresserade av . Jag råder att läsa vårt energipolitiska programoch vårt sysselsättningspolitiska program. Då kommer han att få se att vårakrav på minskade råvaruuttag och ökad förädling innebär mindre energiåtgång ochfler jobb. Det är ett allmänt erkänt faktum, och det borde man också kunnaerkänna här. () replik: Det är möjligt att vpk har ett program. Jagtror att det programmet framför allt är en enda lång önskelista med en lång radolika krav på samhällets olika områden. Det intressanta med det programmet äratt enligt vpk kostar det egentligen ingenting att genomföra det. Och det ärsamma sak med vpk:s energipolifik. Man kan avskaffa kärnkraften ,men det får egentligen inga effekter på vare sig miljö, oljeförbrukning,kolförbrukning eller sysselsättning. Det är uppenbart att detta strider intebara mot alla rimliga ekonomiska bedömningar utan också mot sunt förnuft. Sedan detta med förbrukning och sparande. En sak är attlinje 3 räknar med en orealistiskt låg elprognos . Man räknar alltsåmed att vi då skall förbruka mot 90- en ökning på litetdrygt . Det skall jämföras med den årliga ökningstakt på som vi harhaft trots lågkonjunkturen. Det är inte särskiltsannolikt alt den prognosen kan infrias. Men alldeles bortsett från del är denintressanta frågan: Hur mycket energi förbrukar vi totalt? El kan nämligenanvändas för att ersätta olja - också för den delen kol, men framför allt olja.Om vi använder kärnkraften och den elenergi som produceras i kärnkraftverkenkan vi använda den för att ersätta olja. Det är därigenom vi minskar våroljekonsumtion, I , om vi nu skall återgå till den,gjorde vi en jämförelse mellan dessa tvä saker. Vi utgick då från detalternativ som avvecklingslinjen nu går på, det s, k, B-alternativet, Vi togden totala förbrukningsnivån i B-alternativet - man kunde diskutera om den varrealistisk eller inte, men man tog den likväl - och jämförde den med sammaförbrukningsnivå vid användning av kärnkraft. Vi fann, föga förvånande, attoljeförbrukningen vid en kärnkraftsanvändning var oerhört mycket mindre. Företrädarna för linje 3 vill bevisa för mycket. Man kannaturligtvis diskutera om man skall utnyttja kärnkraft eller inte, men man kaninte låtsas som om man kan göra sig kvitt kärnkraften och samtidigtklara alla de ekonomiska problemen och därtill klara minskningen avoljeförbrukningen. Om vi snabbt avvecklar kärnkraften måste vi koncentre- Nr 64 ra alla våra insatser pä att sparael. Kan vi utnyttja kärnkraften under en Onsdagenden övergångstid, så kan vikoncentreraalla våra insatser på alt spara olja, Detär 16 januari1980 detta som är skillnaden, (vpk) replik: ° Herr talman! Del hade ju varit braom hade läst vpk:s energipoliliska program och inte bara trott att detmöjligen finns ett sådant. Dä hadedet kanske funnits underlag för en något ärligare och bättre debatt. Vi harinte lagt fram några önskelistor som vi inte har ekonomiskt underbyggda. Menlåt oss lämna detta och i stället tala om sysselsättningseffekterna. Ni ville i genom all använda kärnkraftminska oljeberoendet frän till , förutsatte ni en ökadenergiförbrukning som gjorde att oljeimporten i absoluta tal importerade ton iert C-alternativ kom att öka ganska kraftigt, medan däremot vi i vpk - och detgäller nu också för nej-kampanjens alternativ - visade på att man genom attsatsa snabbt och resolut på hushållning och en snabb utbyggnad så långt det gårav alternativa energikällor kan minska oljeförbrukningen minst lika mycket ochpå sikt myckel mer. Det intressanta är ju att ni inte vill tala om, trots attni blivit uppmanade här att göra det, hur det skall se utefter . Redan i min första replik till ställde jagfrågan: Vad skall ni ersätta kärnkraften med i Forsmark, och på andraställen, när de reaktorerna tas ur bruk efter 25 eller ? Då kan ni intebygga nya lättvattenreaktorer, för det finns inget bränsle till dem då. Nimåste då satsa på kol eller bridreaktorer. Det är ju frågan hur ni skall lösaden problematiken som ni skall stiga fram och svara på. Dä kommer kolsamhället,, och det kommer i mångdubbelt större format än det som ni påstår attvi vill införa . () replik; Låt oss ta ett konkret exempel. haren energikostnad som uppgår till av de totalalönekostnaderna. En ökning av energipriserna - det är en fulltrealistisk siffra, om man snabbavvecklar kärnkraften - ger företagel enmerkostnad på ca 50 milj. kr. , motsvarande i runt tal av företagetstotala lönekostnader. Hur kan man påstå att detta inte påverkar företagetskonkurrenskraft och därmed sysselsättningen? Jag skulle hur vpk:s företrädare här iriksdagen skall kunna övertyga dem som jobbar i stålverk, järnverkeller pappersmasseföretag att det är möjligt att både höja energikostnadernavåldsamt och bygga ut produktionen. Det är icke möjligt. Det visarockså alt hur många program som vpk än har hänger de inte ihop. De är ettuttryck för den gottköpspolitik som vpk i allt större utsträckning har kommitatt ägna sig åt , 46 Talmannen anmälde att OswaldSöderqvist anhållit att till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. Från socialdemokratiskt håll har vi intedeltagit i debatten på . Jag har inte ansett att det varit direktnödvändigt, men jag skulle vilja avsluta debatten med elt par synpunkter. Ett trist inslag tycker jag att det har varit när man idebatten har gjort gällande att energiforskningsdelegationens egna experter,för det är dem del är fråga om och inte politikerna, skulle ha medvetet fifflateller på annat sätt agerat så att de mot bättre vetande och mot sina egnakunskaper skulle ha hållit nere siffrorna. Jag tror inte att det befrämjartilltron till politikerna att man kastar ut påståenden av det slaget. Jagskulle vilja be ta tillbaka den anklagelsen motenergiforskningsdelegationens experter. Jag skall försöka svara på de frågor som i sitt inlägg till mig och som jag inte tidigare haft tillfälle attbesvara. Socialdemokraterna är emot en upparbetning av del utbrändakärnbränslet. Vi anser att det skall förvaras i centrala bassänger under tioår, alt man skall låta forskning och utveckling pågå och först därefter taställning till upparbelningsfrågan. Vi säger nej till anrikning. Vi anser attfrågan om uranbrylning får avgöras enligt den mycket stränga miljölagstiftningsom vi har här i landet. Jag skulle i och för sig kunna ställa en moifråga,eftersom företrädarna för linje 3 vill ha in detta i folkomröstningen. Omfolkomröstningen skulle leda till ett ja till uranbrytning - hur stämmer detdä med lagstiftningen, om man vid prövning enligt 136 a § byggnadslagen kommerfram till ett nej? Jag menar att folkomröstningen till slut kommer att bli entrovärdighetsfråga. Och jag vill med anledning av det till frågan: Hur kan det komma sig att i så många av de frågor somhär har diskuterats handlar på ett sätt i regeringen och på ett annat ikampanjen inför folkomröstningen? säger i kampanjen inför folkomröstningen nej tillupparbetning. Men har i regeringsställning, med aktivamedverkan, sett till att vi - mot socialdemokratins protester - har fått ettupparbetningsavtal med . säger i kampanjen införfolkomröstningen nej till uranbrytning. Men industriminister föreslår iårets budget såvitt jag vet 38 milj. kr. för fortsatt verksamhet i -och där handlar det ju om uran. säger i kampanjen inför folkomröstningennej till direktuppvärmning av hus med hjälp av el. Men ni som riksdagsmän vetatt det i kommun efter kommun där sitter i majoritetsställning byggsvilla efter villa som värms upp med just direkt-el.