prot · G30949 · 1979-12-31 00:00:00 — Som ett samhällsägt företag borde domänverket inse betydelsen av atlen nationalpark ges tillräcklig areell omfallning. Vad gäller storleken pä det område som skall omfattas avTivedens nationalpark föreslår en areal av . Dettaförslag stöds, som också föredragande statsrådet säger i propositionen, avflertalet remissinstanser. Det är bara de instanser som har ett avverkningsintressei områdets omedelbara närhet som vill gå in och nagga den tilltänktanationalparken i kanten. Övervägande skäl borde därför tala för attnationalparken i ges den utsträckning som föreslagit. Nr 49 För att i kunna fylla den dubbla funktionen -|-j . I som dels ett objekt för forskningenkring vårl skogsbruk, dels ell område 1U7Q ' enaståendenaturvärden för det rörliga fritidslivel. Dä blir det ocksä lättare atl freda de mest känsliga n/J j , delarna av området frånden nötning som alltför talrika besökare kan , , , förorsaka. För en tillräckligt stor areal talar också denkraftiga omgivnings- I , , . påverkan som del moderna skogsbrukets metoder leder till. leskogen och Tive- I Att helt skydda området frånkantinflylelser från omgivningen lorde vara Mennalionalparken måsle ges en sådan ulsträckning all ålminslone viktiga kärnområden i parken förblir opåverkade av infiylelser från omgivningen.Motionärerna har utgått ifrån alt har gjort sådanaavvägningar, och därför har vi velat stödja verkels förslag lill areell Jag vill slutligen också framhålla atl somnationalparkens område undandras skogsbruket, tjänar den skogsbruket i andraområden. Den tjänar skogsbruket genom att ställa ett opåverkat område till denskogliga forskningens förfogande. Inser man det. då franistär kravet på atthålla området opåverkat soiii särdeles angeläget, och då måste det också gestillräcklig storlek. Med det jag nu anfört ber jag att fa yrkabifall till vår moiion 2718. Jagskall bara helt kort be atl få uttryckamin stora glädje över det enhälliga betänkande som utskottet har avgivit ombildande av nationalparker i och . Det är klart alt det kananföras synpunkter pä områdenas storlek, men mot bakgrund av det omfatlandebeslutsunderlag som jordbruksutskottet har haft som grund för att tillstyrkapropositionen i oförändrad omfattning vill jag säga all jag hoppas atl områdenaskall motsvara de ambitioner som är gemensamma för alla intressenter. ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. PER (vpk): Jag har inte särskilt mycket att tillägga.Jag bara konstaterar alt utskottet har troll på den version i fråga om storlekpå nalionalparken som propositionen innebär. Om förslaget likväl går igenom, vilket väl är del troliga,vill jag i alla fall innan debatten är slut framhålla betydelsen av attskogsbruket runt det akluella området bedrivs med aktsamhel irols alt det därinte är fråga om någon nationalpark. Jag befarar att om man bedriver skogsbrukalldeles intill med de metoder som används så finns detrisk för påverkan. Jag såg i ett nummer av tidningen , som 146 utkom en artikel just omdenna tilltänkta nationalpark. man bilderpå kalhyggen och skogstraktorer som gjorde djupa diken i naturen när de släpadeut virke frän området. Det får enligt min mening inte ske sådan påverkan ens inärheten av den här , ulan där måste skogsbruket bedrivas medaktsamhel. Både i samband med utskottets besök i de tväaktuella områdena och i andra sammanhang har just del resonemang varil aktuelltsom Per tar upp. Jag vill gärna säga att jag inte har någon somhelst anledning att invända emot de förhoppningar som Per uttalarhär. Tvärtom vill jag göra det uttalandet, som förhoppningsvis har en verkan påden fortsatta hanteringen, att man bör visa hänsyn även lill omgivande områdensom inte direkt är involverade med nationalparkerna. Bildande av nationalparker i och Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionerna 1452 av m. fl. i motsvarande del och2718 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan Per begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkande15 mom. 1 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall lill motionerna 1452 av m. fl. motsvarandedel och 2718 av m. fi. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåPer begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 295 Nej - 17 Mom. 1 b och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1979/80:16med anledning av motion om biocidkontroll av grönsaker Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottetsbelänkande /80:17 med anledning av moiion om lillsyn och övervakning iskärgärd, m. m. I elt särskilt yttrande tilljordbruksuiskoiieis betänkande 17 framhåller de socialdemokratiska ledamöternai jordbruksutskottet vikten av att förslag framläggs i anledning avfritidsbåltrafikulredningens förslag. Utredningen kom , och dess förslag har sedansuccessivt förhalats. Vid upprepade tillfällen har det framhållits attregeringsförslag skall komma - utan att så har skett. fortgår ensnabb utveckling av båtlivet, ett båtliv som är viktigt för stora grupper avvår befolkning, inte minst därför att det kan utövas ocksä av människor medbegränsade resurser. Därför är det viktigt alt samhället går in och länkar inutvecklingen pä riktiga vägar och förbättrar möjligheterna till rekreationsamtidigt som naturen skyddas och näringslivet i skärgärden främjas.Fritidsbåttrafikutredningen framlade förslag i den riktningen. Även de förslagsom lagils upp i moiion 1977/78:1394 omfattar sådana åtgärder. utlovas en proposition . Visocialdemokrater vill kraftigt understryka betydelsen av att en sådanproposition verkligen läggs fram och att man inte förhalar nödvändiga åtgärderpä grund av någon inbördes oenighet i regeringskretsen eller på grund avbeslutskramp inom samordningskanslierna. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 26Vattenvård m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /80:18 med anledning av motioner om vattenvård m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:282 av m. fl. (s), vari hemställtsatt hos regeringen begärde förslag om åtgärder för att motverkaförsurningen av landets sjöar och vattendrag, 1978/79:1462 av m. fl. (s), vari föreslagilsatt hos regeringen hemställde om ulredningar och förslag som på såvälkort som läng sikt löste de problem med försurning av vattendrag ochjordbruksmark som påtalats i motionen. 1978/79:1464 av m. fl. (s), vari såvitt nuvar i fråga (yrkande 3) hemställts atl hos regeringen begärde ensärskild utredning om de samlade utsläppen från den petrokemiska industrin iStenungsund, 1978/79:1465 av () och (), vari föreslagits alt hemställde hos regeringen om initiativ samlad undersökning av petrokemiindustrins utsläpp i , samt 1978/79:1672 av m. fl. (s) såvitt nu var ifråga (yrkande 1). Vattenvård m. m. 1. alt riksdagenbeträffande försurningen av sjöar och vattendrag m. m. ansåg motionerna1978/79:282 och 1978/79:1462 besvarade med vad utskottet anfört, 2. att riksdagenbelräffande utredning om utsläppen från den petrokemiska industrin iStenungsund ansåg motionerna 1978/79:1464 yrkandei 3 och 1978/79:1465 besvarademed vad utskottet anfört, 3. att riksdagenbeträffande kartläggning av miljöfarliga transporter på lämnade motionen1978/79:1672 yrkandei 1 ulan åtgärd. Reservation hade avgivits av SvanteLundkvist, , , , ,och (samtliga s) som ansett att utskottet under 1och 2 bort hemställa 1. att riksdagenbeträffande försurningen av sjöar och vattendrag m.m. som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna med anledning av motionerna 1978/79:282och 1978/79:1462 anfört, 2. att riksdagenbeträffande utredning om utsläppen från den petrokemiska industrin iStenungsund som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna medanledning av motionerna 1978/79:1464 yrkandet 3 och 1978/79:1465 anfört. Att stora delar av vår natur häller på attförstöras genom det ökade nedfallet som sker vid förbränning av kol och oljabörjar väl alltmer stå klart för de allra flesta. Del är inte bara genommätningar vi kan konstatera detta. Vi kan ocksä direkt konstalera del genom deförändringar som skett i vår natur, både på växtlivet och pä djurlivet. Vi vetockså att denna negativa förändring fill största delen förorsakas avförbränningen av fossila bränslen. I det nu föreliggande belänkandet behandlas ett antalmotioner som pekar jusl på de problem som sammanhänger med den alltmer ökadeförsurningen av våra vattendrag och med del miljösiörande utsläpp som sker. Delta är i och för sig inte nägot nyll. Redan densocialdemokratiska regeringen insåg riskerna med det ökade utsläppet avsvaveldioxid och vidtog en rad ålgärder, både internationellt och här hemma.Den socialdemokra- tiskaregeringen hade också ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med deproblem som den ökade försurningen medför. Men tyvärr måste jag konstatera attdetta program inte har fullföljts. Ej heller har de nya och alarmeranderapporter som pä senare tid framkommit föranlett regeringen alt la ytterligareinitiativ. Det dokument som är att betrakta som de borgerliga regeringarnasreformpolitik på miljövårdens område har ju blivit tämligen tunt, och skall vidöma av utskottsmajoritetens behandling av de socialdemokratiska motionerna ijordbruksutskottets betänkande nr 18, så kommer denna passivitet att fortsälta. Det är riktigt, som utskottet skriver, atl problemet tillmycket stor del är internationellt och att läge är speciellt utsatt.En mycket stor del av del utsläpp av svaveldioxid som orsakar försurningen avvattendragen i värt land kommer från andra länder. Vi mäste på olika sättförsöka nå internationella överenskommelser som förhindrar ett fortsatt frittimporterat nedfall över värt land. Men vi måste också försöka att på olika sätt åstadkommaett minskat utsläpp från våra egna föroreningskällor, och om vi kunde finnalösningar för att återställa redan försurade områden, sä skulle vi avsevärtkunna förbättra den situation vi befinner oss i. I de socialdemokratiska motionerna 282 och 1462 pekarmotionärerna pä den allvarliga situationen när det gäller den alltmer ökadeförsurningen och pä att vi snabbt måste vidta åtgärder för att komma till rättamed problemen, om de inte skall bli oss helt övermäktiga. I motion 282 påtalas försurningssituationen i bl. a.Örebro län och alt försurningen av sjöarna har ökat. 1976 var av länetssjöar försurade pä grund av svavelutsläpp. 1977 hade siffran stigit till 80 %.och enligt de senaste rapporter som kommit fram visar av landssjöarpåtaglig försurning. Liknande resultat redovisas ocksä från andra län. Enminskning av pH-värdet från 7 lill 6 innebär atl vattnet blir tio gångersurare. Om pH-värdet minskar från 7 till 5, blir försurningen av vattnet hundragånger större. Detta om något visar hur allvarlig situationen är. Men motionerna 282 och 1462 lar inte bara upp problemenutan pekar också på åtgärder som skulle kunna förbättra den rådandesituationen. Tyvärr nöjer sig utskottets borgerliga ledamöter med alt ibetänkandet genom att hänvisa till vissa utredningar som arbetar på områdetsäga att kan avfärda motionerna. Visst finns det utredningar pä området, men varför inte.eftersom vi här har värt kanske allvarligaste miljöproblem, låta det gamlabevingade uttrycket lål hundra blommor blomma gälla genom att ta vara på allade idéer och all den fantasi som finns för alt försöka bemästra problemen. Ta exempelvis förslaget om avgifter på förbränning av oljautan filtrering. Förslaget har tidigare avvisats, men det kan vara dags föromprövning, då vi pä andra områden har den meningen att kostnaden förmiljöförstöring skall bäras av den som förorsakar kostnaden. Och vi vet atldet i den rådande ekonomiska situationen är oerhört svårt att få fram medeltill nya åtaganden frän samhällets sida kan förslaget vara värt att pröva pånytt. Allahittillsvarande rapporter pekar pä att kalkning är ett effektivt medel Nr 49 för attminska försurning. Men om den skall nå effekt, krävs slora och Tisdaeen den kostnadskrävandeinsatser under länglid framöver. som föreslås 11 Aprpmber 1979 i motion 1462, intensifiera kalkningen på andra områden,exempelvis i _ jordbruksmarker i avrinningsområdena till våra sjöar,skulle man få en Vattenvård m m dubbel effekt och även minska försurningeni våra sjöar. Eller ta exempelvis förslaget om övergäng till kalk vidavfällningen vid våra reningsverk. Denna övergång till atl använda kalk islället för aluminiumsulfat hör inte till de mest kostsamma men har. där denprövats, visat sig leda till en förbättring när det gällerförsurningssiluationen. Det bidrag pä 10 milj. kr. som betalas ut tillkalkning är inte på långt när av den storleksordning som skulle behövas för attbemästra situationen. Enligt beräkningar som har gjorts avkalkningsbehovet i län-jag vill återigen la elt exempel därifrån -skulle det behövas 60-70 milj. kr. för att komma lillrätta med den försurning som sker. Dessutom tillkommer bidrag för underhållunder , till den dag vi har lärt oss att bemästra problemetmed det ökade svavelutsläppet. I motion 1464 pekas del på hur vikligt det är alt få ensamlad undersökning av det utsläpp som förekommer från den petrokemiskaindustri som är belägen vid . En sådan utredning har ävenlänsstyrelsen i i en skrivelse begärt alt få, men regeringen harhittills avvisat delta med att det görs undersökningar beträffande vissautsläpp frän . Men när det gäller en så tung industri med sä mängakemiska produkter som i delar vi socialdemokrater i utskottetmotionärernas och i mening atl del inte räcker medvissa punktinsatser för att utröna vissa produkters inverkan på miljön. Vad somhär är nödvändigt är en samlad undersökning av hela den process som sker iStenungsund. Det är viktigt att få belyst vad olika kemiska produkter iförening med varandra kan ha för inverkan på miljön. Jag har här pekat pänågra punkter i de motioner som vi socialdemokrater i jordbruksutskottet samlati vår reservation. Vi tycker alt det finns många synpunkier i dessa molionersom är värda att beakta i det fortsatta arbetet med alt komma till rätta med deproblem som jag här har tagitupp. Delborde vara angeläget för oss alla atl intebara tro all problemen löser sig själva. Vi måste i slället ta till vara olikaerfarenheier och i olika sammanhang pröva och väga samman olika lösningar. även om problemen är svära, att de bör kunna bringas lill en lösning.Det är den synen som finns i den socialdemokratiska reservationen, som jag.herr talman, ber att fä vrka bifall till. LENNART.BRUNANDER (c): I den socialdemokratiska reservationen krävsatt regeringen skall ta kraftfulla initiativ. Reservanterna kräver enmiljövärdsavgifl på olja. och man vill atl regeringen med större kraft skallfullfölja det arbete som man anser atl den socialdemokratiska regeringenpåbörjade. Vattenvård m. m. också altregeringen pä del internationella planet skall försöka få till ståndöverenskommelser. När det gäller de kraftfulla initiativen som man talar omär det väl pä det sättet, atl kraftfulla iniliativ för att göra någonting ätförsurningen och börja med kalkning har tagits sedan vi fick en annan regeringän den socialdemokratiska. Det är riktigt som det står här, alt densocialdemokratiska regeringen påbörjade vissa saker, men de stora satsningarnahar ju gjorts först därefter genom en proposition 1976/77. säger atl man skall försöka lägga kalkenockså pä jordbruksmarken. Det är ju något som man redan jobbar med. nägot somman i praktisk handling redan börjat försöka med. Det är väldigt litet som mani dag placerar direkt i sjön - man kalkar lillrinningsområdena och lägger istort sett bara krossad kalksten i lekvattnen. Men man har, efter de senasterönen, börjat diskutera om man inte skall göra det heller, därför att närkalkstenen kommer i vattnet oxiderar den. Den blir ganska beständig dä ochslutar alt vittra. Men det är väl inte helt klart-det är bara iakttagelserunder försöken. Sedan säger man att det skall göras en större satsning pådet internalionella planet, för det är därifrån som de flesta föroreningarnakommer. Här tycker jag att utskottsskrivningen är betydligt starkare änreservanternas skrivning. Utskottet skriver Ju, med utgångspunkt i det avtalsom undertecknades av företrädare för ECE-länderna : "Det torde i förevarande sammanhang böra understrykasatl det är viktigt att för miljövärdsfrägor ges tillräckligaresurser för atl kunna genomföra det interimistiska arbete som krävs i avvaktanpä ratificeringen av konventionen. Utskottet förutsätter att man från svensksida med kraft kommer alt verka härför." Jag tycker som sagt atl den skrivningen är starkare än densom reservanterna redovisar. När del gäller miljövårdsavgifler på olja, så är det junågonling som kommer att verka i exakl samma riktning som socialdemokraternamotsatte sig tidigare här . Avgifterna kommer alt höja priset pä olja ochdärmed också höja hyrorna och kostnaderna för förelag och industrier somnyttjar olja. I fräga om är det naturligtvis ett väldigtstort problem med petrokemisk industri och den miljöförstöring som den innebär.Men här har ju hänt en hel del , då man begärde dessa utredningar.Man häller, som också sade, på med utredningar . Stenungsundskommun och industrierna där satsar varje är ca . på att undersöka vadsom händer. Skall man göra någonling måste man väl ta elt större område än baraStenungsund, för miljöpåverkan sker över elt betydligt större område. Vi har juocksä andra koncentrationer av industrier som vi borde se på, inte minst då iGöteborgsområdet. Regeringen handlägger f. n. en hel del frågor som haranknytning till detta, och i utskottet utgår vi från atl man i varje fall delvis kommer att ta hänsyn till de synpunkter som motionärernaframfört. Med vad jag anfört yrkar jag bifall till utskollets förslag. () replik: När säger att det var denborgerliga regeringen som införde kalkningsbidragen vill jag framhålla att detändå var den socialdemokratiska regeringen som tog initiativet och beslutadesalsa 50 milj. kr. Det skulle dägöras en utvärdering. Men det är riktigt som säger, att detockså funnits vissa betänkligheter mot alt använda kalk. De resultat somhittills nåtts är emellertid så positiva att man redan nu bör kunna utvärderadetta och sedan fortsälta efter femårsperiodens slut. Vi har ingenting att erinra mot utskottets skrivning om deinternationella överenskommelser som anslutit sig till och som mananser vara nödvändiga. Där är vi helt eniga i utskottet. Oenigheten gäller deinhemska problemen - såväl försöken att medverka lill ett bekämpande avutsläppen som försöken att pä olika sätt åstadkomma förbättringar när detgäller redan förstörd miljö. I det avseendet tycker vi reservanter att vi gällhårdare fram i vår skrivning. Vi begär inga orimligheter av regeringen, utanvad vi begär är alt regeringen, när man tar itu med dessa frågor, beaktar desynpunkier och förslag som finns i den socialdemokratiska reservationen. Jag tror atl vi är överens om att det rör sig om mycketallvarliga problem och om atl vi bör tillgripa all tänkbar fantasi och ta tillvara all den kunskap som vi kan komma fram till pä del här området. Det är vadvi velat ge uttryck för i vår reservation. Även om utskottsmajoriteten inte nuhar velat sluta upp bakom våra krav vågar jag ändå hoppas att kammarensledamöter skall bifalla den socialdemokratiska reservationen. LENNARTBRUNANDER (c) replik: Jag sade inte atl det var problem medkalkningen i dess helhet. Jag delar uppfattning, att man nattgoda resultat med kalkningen och att man med kalkningen i framför alltlillrinningsområdena nått del bästa resultatet. Då har det varit lilet störreproblem med den kalkning som gjorts direkt i vattnet. Men när det gällerlekvallen för fisk kan det vara riktigt att göra så. Om vi nu är överens om skrivningen när det gäller delinternationella engagemanget tycker jag nog att det var litet onödigt attreservera sig pä den punkten. Ser man på problemkomplexet i dess helhet trorjag inte att det rader någon större skillnad i uppfattningarna. Vi måste alltsågöra nägot här. Den enda skillnaden skulle väl i så fall vara alt vi inom ulskotlsmajoritetenhar lilet större tilltro till den sittande regeringen än vad socialdemokraternahar. Nr 49 () replik: T- j j Herrtalman! vill bara t;öra ett tillrättaläegande. 1, j . 1070 föreslår vi en ändring av den delav utskottets yttrande som pås. "1 budgetpropositionen" och på s. 7 slutarmed '"utskottei anfört". 1/ OJ utelämnas helt frågan om det internationella åtagandet. HANSWACHTMEISTER (m): Den fråga som m. fl. hartagit upp i sina motioner är ytterligt allvarlig och kommer atl bli en mänsklighetensödesfråga om ingenting sker. Vad som i motionerna sägs av ,m. fl. är tyvärr skrämmande riktigt. När det gäller kanjag omtala alt av de 1 200 sjöar som där finns är 750 sjöar mer eller mindresvårt försurade. En del av dessa är redan nu tomma på fisk. Om jag har någol att invända emol historieskrivningenskulle det i så fall vara att jag själv väckte en motion med sammainnebörd som den Strömbergska molionen i är i vad gäller en särskild miljövårdsavgift.Jag för min del föreslog att denna borde utgå enligt liknande principer somgäller för vattenlagens s. k. Men underliga äro vägarna i dettahus. Den motion som jag väckte i frågan 1974 avstyrktes av utskottei med HakanStrömberg som värderad ledamot under motiveringen att ingen skulle kunna köpasig fri frän miljövården. återkommer en moiion med samma innehåll men medsocialdemokratiskt förtecken, och då avstyrks den av mina egna kumpaner. Sedankan man beroende på utgångspunkten diskutera vem av oss det är som sig omväntoch sig bättrat haver. Jag har inte följt den socialdemokratiska reservationen iår. vilket ju annars borde ha legat ganska nära lill hands. Orsaken är att delhar hänt ganska mycket på den här fronten - inte något som direkttagit sig uttryck i omfattande åtgärder, det kan jag hålla med . Men inte minsl pä den internationella fronten har del hänt ganska mycket.Det senaste som hänt är just den här överenskommelsen som miljöministrar skrevunder . Den kalkning som ofta nämns i motionerna är kanske intealltid det allena saliggörande botemedlet. Den hjälper - det är sant - men inteför någon längre lid. Den ger ganska kortvariga uppgångar i pH-värdet. Vi vetinte riktigt vilka följder användningen av kalk kan fä. Det kan exempelvisuppstå mekaniska skador på de för fiskens lek så väsentliga kransalgerna. Vivet inte heller vilka kalksorter som skall användas var. om det skall varasläckt eller osläckt kalk. om det skall vara mjölmalen kalksten, om det skallvara singelniald eller ännu grövre kalk. Det är en hel mängd saker som behöverutforskas. Likaså gäller frågan var vi skall sprida kalken. I vissa sjöar ärdet kanske lämpligast att sprida den mitt i sjön. i andra är det bäst attsprida den vid strandbältet och i somliga bör den spridas ilillrinningsområdena. Under den allra har Lundalimnologerna kommitmed en hell ny metod, som har kallats för contracidmetoden. Grovt förenklad kanden beskrivas så. alt man harvar del översta sedimentet på sjöbottnen och byterut det mot en natriumladdad jonbytare. Fräga mig inte vad en jonbytare är. fördeldrömmer jag inte om alt kunna säga . Man haremellertid kunnat läsa i Nr 49Lunds universitets meddelanden - som vi ju får här i huset - om den här TicHaeen den metoden och hur mycket man väntar sig av den. Operation RäddaLilla ii Hecember ,som det heter, kommer enligt meddelanden att fä en _ enormbetydelse för vattenvården runt om i världen. Därför skall vi kanske Vattenvård m m vänta lilet med att sätta i gång åtgärder i full skala med andrametoder. 1976 bestämde ju om ett tiomiljonersanslag förkalkning av sjöarna. Kalkningen skulle försöksvis ske .