prot · G30921 · 1979-12-31 00:00:00 — Den snabba ökningen av kostnaderna får ocksåkonsekvenser som inle alltid uppmärksammas i den bostadspolitiska debatten.Överkostnaderna gör, vilkel hyresgäströrelsen påpekar i sitt programförslag,all skillnaderna mellan olika upplåtelseformer förstärks och atl det blir svårtalt fullt ut genomföra den solidariska hyressältningen, eftersom hyresnivån idet äldre bostadsbeståndet då skulle komma atl höjas alltför mycket. Resonemangeti svaret om bruksvärdeshyran är knappast korrekt. Hyreshöjningar inyproduktionen påverkar bruksvärdet negativt. Detpåstås i debatten att bostadsproduktionen kommer att minska på grund avbrislen pä byggnadsarbetare. Vi skall då komma ihåg att det lågabostadsbyggandet under regeringarna och drev ut byggnadsarbetarei arbetslöshet. Många byggnadsarbetare gick i det läget över till andra yrken,och därför råder nu brist på byggnadsarbetare i vissa delar av landet.Situationen förvärras av att byggmaterialinduslrin har dragit ned sinkapacitet. Mot den här bakgrunden lalarallt flera om att vi haren konstrueradbostadskris. Hyreskostnadernakommer att öka snabbare än konsumentprisindex. Tar man hänsyn lill ökningenav oljepriserna kan det för vissa hyresgäster bli hyreshöjningar på mellan I500 och . Hyresnivån i nyproduktionen tenderar att bli så högalt många av dem som slår i bostadskö inle har råd att efterfråga nybyggdalägenheter. Läget förvärras av all inflationen har urholkatbostadsbidragssystemet och alt ensamstående och familjer ulan barn har fåttförsämringar. Detinterpellationssvar som lämnats är endast en sammanfattning av en politiksom skapat dagens ohållbara situation. I statsrådets svar finns inga förslagsom kommer att öka bostadsbyggandet och dämpa aktuella hyreshöjningar. Del äringen hemlighet att det inom regeringen finns delade meningar ombostadspolitiken. Fångad av ekonomiska planer och punktmarkerad aven biträdande minister med blå partifärg kan tydligen statsrådet infeföra en bostadspolitik där bostaden är en social rättighet. underkände delar av folkpartiregeringensbostadspolitik och uttalade aft det borde byggas minst 65 000 lägenheter omåret. säger statsrådet atl bostadsbyggandet ökar, men det är mycket tveksamtom hon har rätt. Och det finns inget i regeringsdeklarationen som tyder på atlregeringen tänker prioritera bostadsbyggandet. Jagskall mot den bakgrunden sluta med att ställa en fråga till bosladsmi-nistern:Vad tänker statsrådet göra för alt nå upp till den målsättning förbostadsbyggandet som beslutat om? Bostadsbyggandets omfattning och kostnadsutvecklingen i byggande ochförvaltning har tilldragit sig betydande uppmärksamhet i den bostadspolitiskadebatten . Det ärrätt naturiigt med tanke på den betydelsebostadsbyggandet har för den enskilde och för samhället. Enligt centernsuppfattning måste bostadspolitikens syfte vara att garantera godabostäder ål alla och åstadkomma en effektiv byggnadsproduklion som möjliggörlåga bostadskostnader. Närriksdagen behandlade bostadsbyggandets omfattning uttalademan klart nödvändigheten av en åriig igångsättning om ca 65 000 lägenheter.Vidare underströk det nödvändiga i att regeringen skulle framläggaförslag som skulle leda till atl önskvärt resultat uppnåddes. Detta uttalandefrån sida var en klar viljeinriktning i frågan om nödvändigheten avatl nå en igångsättning som låg på denna nivå. Utvecklingenunder är emellertid en annan. Antalet påbörjadelägenheter uppgår lill 37 405 mot 38 099 . Dettainnebär att den av uttalade målsättningen knappast kan uppnås underåret. Det är naturligtvis beklagligt och kan leda till bostadsbrist på vissahåll och till att sysselsättningen kommer i fara för dem som är verksamma inombyggbranschen. Imin fråga till bostadsministern efteriyste Jag vilka konkreta åtgärder somregeringen skulle vidta för att målsättningen när del gäller bostadsbyggandetsomfattning skulle kunna förverkligas. Jag kan tyvärr inte tolka svaret på annatsätt än atl man från regeringens sida inte är beredd atl föreslå eller vidtanågra sådana åtgärder alt bostadsbyggandet kan uppnå den av uttalademålsättningen. Min fråga lill bostadsministern kvarstår därmed. Vilkenomfattning konimer enligt bostadsministerns uppfattning bostadsbyggandet altfå , om inga ytterligare åtgärder vidtas? Mångatecken tyder lyvärr på att byggandet kommer atl bli av betydligt mindreomfattning än vad man har räknat med. Äv svaret framgår atlbosladministern anser atl bilden i vissa avseenden är oroväckande när detgäller nybyggandel, men bostadsministern följer inte upp detla konstaterandemed förslag till några konkreta åtgärder. Dessutom kanjag inte hålla medbostadsminisfern om att byggandet av lägenheter i flerfamiljshus skulle ha ökatväsentligt - i varje fall inte om man gör en jämförelse mellan åren 1978 och1979. Då kommer man i stället till det resultatet aff antalet igångsattalägenheter är lägre. Del är fråga om en minskning med ca 500 lägenheter. Självfallethar kommunerna ett stort ansvar för att bostadsbyggandet hålls på en sådan nivåatt man skapar förutsättningar för att alla invånare skall kunna erhålla en godbostad. Det är därför oroväckande att del av bosiadsministerns svar klartframgår alt kommunernas bostadsbyggnadsprogram omfattar ett mindre antallägenheter än man tidigare angivit. Vad beror detta på? Man kan inte ge någotgenerellt svar på den frågan. Orsakerna varierar säkeriigen från kommun tillkommun. Därför ser jag det som myckel angelägel atl man från regeringens sidamycket noggrant följer upp kommunernas planer, så all man inte hamnar i ensituation där det föreligger stor risk för att bristen på bostäder ökar. Jaghar, herr talman, tidigare uttryckt min besvikelse över atl svaret på min frågainte var så klart och konkret som jag hade hoppats. Vidtas inga nya åtgärderföreligger också slor risk för alt bl. a. trähusbranschen kommer att råkain i en besvärlig situation. Detta kommer, med tanke på att flertalet avträhusfabrikerna är belägna på mindre orter, att innebära svåra sysselsättningsproblemför den personal som kan komma att friställas. Därför är det också frånsysselsättnings- och regionalpolitisk synpunkt angelägel aft bostadsbyggandethålls på en tillfredsställande hög nivå. Slutligen,herr talman, får jag tacka bostadsininistern för svaret på min fråga. Jag utgårifrån att regeringen med mycket stor uppmärksamhet följer utvecklingen påbostadsbyggandets område och vidtar de åtgärder som är absolut nödvändiga föralt byggandet skall hållas på en från samhällets synpunkt tillfredsställandenivå. Den här dagen har aviserats som en särskild debattdag ombostadspolitiken. Def fick vi höra under den allmänpolitiska debatten för enkort tid sedan. Bostadsministern ville då inte la upp kammarens lid med endebatt om bostadsfrågorna, eftersom hon förberedde elt framträdande i dagensinterpellationsdebatt. Det var på den grunden avvisade en merseriös debatt i detta ämne med min partikollega, , som gjordetappra försök att få i gång en dialog med bostadsminislern ombostadspolitiken. Detär två ting som intresserar: dels regeringsförklaringen om bostäderna, dels vadregeringen ämnar göra åt bostadspolitiken. Svaret ger ingen tydligvägledning. Jag kan förstå interpellanternas besvikelse. Vi var nog rätt mångasom uppfattade bostadsministerns inlägg under den allmänpolitiska debatten så,att regeringen planerade att konkretisera vad man ämnar göra påbostadspolitikens område. Självfallet är besvikelsen stor, om än förklariig. Detär fullt klart att bostadsministern inle delar uppfattningen atlbostadsbyggandet måste ökas och nå upp lill 70 000 lägenheter . Vi fårhögt räknat en igångsättning som svarar mot föregående års. Det betyder kanske57 000 lägenheter eller någonting där omkring - troligen något eller någratusen bosfäder mindre. Några 65 000 igångsatta lägenheter blir definte. NärBirgit inträdde på den bostadspolitiska scenen somstatsråd hänvisade hon ofta och glatt till socialdemokraterna, som gjordesansvariga förden låga igångsättningen . Den socialdemokratiskabostadspolitiken rubricerades som ett misslyckande. Det byggdes fel lägenheter,på fel platser, till fel kostnad. Det våren slogan som roade den då ungafolkpartistiska halmhattsgenerafionen enormt. Sedandess har pendeln för igångsättningen stannat vid 56 000-57 000. Bostadsbristen,som på sina håll är alldeles uppenbar, är således numera ett resultat avborgeriig statskonst. finns det ingen att skylla ifrån sig på. BirgitFriggebo är inne på sin tredje regering av borgeriig kulör. Alla vet att honbefinner sig i hetluften av en högerdominerad regering -jag hänvisar tillregeringsförklaringen om bostadspolitiken. En delikat fråga är förstås omBirgit instämmer i vad som sägs i regeringsförklaringen om bostadsrättensblomstring i dess s. k. oidentifierade former. Enförstarangsåtgärd är all öka bostadsbyggandet. Vi hävdar att bostadsbyggandetbör uppgå till 70 000-75 000 lägenheter . En jämn och kontinueriigproduktion är av betydelse, såväl för rekryteringen till själva byggplatsen somför hela byggmalerialindustrin. 1 takt med ökat bostadsbyggande uppkommerfiera arbetstillfällen inom materialindustrin. Det kan ge 20 000-30 000 nyajobb enbart inom denna sektor. Därtill kommer atl ett jobb som byggnadsarbetareblir mera attraktivt om del finns en hög och Jämn sysselsättning. Del germening ål och intresse för vidareutbildning och god yrkeskunskap. Visocialdemokrater har föreslagit ett ränte- och amorteringsfritl lån för atteliminera överkostnaderna. har givit exempel från Norrköpingoch . Överkostnaderna är enorma i förhållande till låneunderlaget.Det gör det fullständigt omöjligt att åstadkomma en rimlig hyra för dekonsumenter som en gång skall flytta in i de aktuella lägenheterna. Vårtförslag om ett ränte- och amorferingsfritt lån har en koppling till kravet påprisundersökningar på bostadsmarknaden: atf låta statens pris- och kartellnämndkolla entreprenadpriserna. Som ni i regeringen har misshandlat dettariksdagsbeslut! En enhällig riksdag har uttalat sig för en sådan undersökning,men SPK har inte fått resurser för att klara jobbet. Den passiviteten är infeursäktlig. Bostadsanvisningslagenär nu på gång. Vi hade haft den lagen för länge -sedan om inte regeringsskiftetkommit . Den är ett bland flera andra bidrag i arbetet mot segregeringen. k. oidenlifierade bostadsrätter skall nu ändras. Bostadsskattekommitténföreslog att man skulle ta upp hela värdet av bostaden till beskattning, menregeringsförslaget är avsevärt mildare. Frågan är: Varför? Det bidrar Ju infefill en mera jämlik kostnadsutveckling på bostadsmarknaden. Jagsåg i ett tidningsreferat att bostadsministern har salt i gång en ny utredningom individuell mätning av värme och varmvatten i bostäderna. Vi var nog mångasom då höjde en smula på ögonbrynen. Så sent som fattade en enhälligriksdag beslut om att slopa kopplingen mellan bostadslån och installation avmätare i bostäderna. Antingen vet inte bostadsminislern vad fattarför beslut eller också struntar hon i dem. Medutgångspunkt i regeringsförklaringen ärdet orsak för alla med intresse för attbevara och bygga ut den sociala bostadspolitiken alt vara bekymrade och oroade.Gemensam för borgeriiga regeringar har varit vakthållningen kring enskildabyggmästare. Jag tänker då på åtgärden alt öka den slatliga belåningen från 85till för denna låntagarkategori utan atf ställa elt enda krav i socialtavseende. var vidare tvungen atl se till atl de 2 milj. kr. somutgjorde del särskilda bostadsbidraget för handikappade blev kvar, trots atlfolkpartiet ville la bort det anslaget. Mesl oroande är förslås attbostadsministern inte tar uttalande mera allvariigt.Jag tänker på civilutskoftets betänkande nr 26, som Ju var en fullt tydligmissnöjesyttring mot regeringens oförmåga - eller skall vi använda ordet 2 protokoU 1979/80:21-22 ovilja- atl sätta fart på bostadsbyggandet. Regeringsförklaringen från den senaste regeringsbildningen har i alltväsentligt samma innehåll som regeringsförklaringen . Det ärvälmenande, allmänt svepande meningar, inga konkretiseringar. Med tanke påregeringens sammansättning går vi i bostadsfrågan en oviss tid till mötes.Interpellationssvaret är lika slätstruket. Det lovar egentligen ingenting. Jagmedger att det är stora och viktiga frågor det handlar om, men det har aldrigvarit en särskilt bra politik att bara låta det gå och hoppas på bättre tider. Jag vill tacka för att han läste ur mitt anförande i denallmänpolitiska debatten, därjag sade aft del ibland kan vara värdefullt fören nyanserad debatt och beskriver verkligheten sådan den är. När manvill förändra och förbättra samhället är det rimligt att man utgår från ettkritiskt granskande och tar fram det som inte är bra. Men när man föreslåråtgärder eller skall bestämma sig för vilka åtgärder man vill vidta är delganska viktigt att man har klart för sig hur verkligheten ser ut. Annarsriskerar man aft fatta felaktiga beslut och vidta felaktiga åtgärder. ToreClaeson uppehöll sig länge vid frågan om hyresutvecklingen. Under 1970-talethar kallhyran i stort sett inte ökat mer än vad som motsvarar prisutvecklingeni allmänhet, och det betyder alt hyran realt sett inte har ökat under1970-talet. Tar man däremot också hänsyn till bränsle- och energikostnadernafinner man att bostadskostnaden har ökat mera än vad som motsvararprisutvecklingen i övrigt. Vi stod inför höga hyreshöjningskrav,som uppgick till . Vi gick då in med elt miljardlån tillunderhåll - här återkommer Jag till den miljard som syftadepå-varigenom den faktiska hyreshöjningen blev ca 4 å 5 96. Därefterhar vi fått en mycket kraftig oljeprisökning. Folkpartiregeringenvar mycket angelägen om att se till att oljepriserna inte skulle utsättas föromotiverade höjningar, och vårt bestämda uppträdande gentemot oljebolagen leddeockså till att vi sparade in ungefär 2 miljarder för folkhushållet. Hade vigått med på kraven från oppositionen i , skulle hyreshöjningarna i dagha blivit väsentligt större än vad som blir fallet. Viskall ha klart för oss att oljekrisen är något som hela samhället kommer aff fåbära och att alla medborgare kommer att drabbas av den. Vi skall inte försökaatt slå blå dunster i ögonen på människorna genom att ge intryck av atteffekterna av oljeprisökningarna kan subventioneras bort. Dessa effekter kommervi alt få bära solidariskt, och del innebär att boendekostnaderna förvillaägare, för bostadsrättshavare och för hyresgäster kommer att öka. Däremotbör vi alla vara medvetna om atl det finns motåtgärder atf sätta in, nämligen iform av energibesparande åtgärder. Def har genomförts åtgärder somunderlättar möjligheterna att finansiera energisparande åtgärder ibyggnadsbeståndet. Jag tycker att del är av värde med tanke på atthyresgäströrelsen i förhandlingarna med fastighetsägarna nu kräver åtgärder fråndessa för att minska oljeförbrukningen. Ocksåbostadsbidragen har varit uppe till diskussion. Under de fre år då Jag haftmöjlighet att påverka politiken har de övre hyresgränserna höjts med 37 9n ochde statliga bostadsbidragen - som man också kan kalla inkomst-prövadebarnbidrag inom bostadsbidragssystemet - . Detta betyder lättnader imöjligheterna för dem som har de allra lägsta inkomsterna atf bära de höjdahyreskostnaderna. ToreClaeson föredrog citat ur urklipp från tidningar ute i landsorten, och såvittJag förstår handlade det om ännu inte färdigförhandlade hyreskrav. Hansslutsats var att statsmakterna måsle vidta åtgärder i delta sammanhang och hanframhöll atl man ute i de olika kommunerna kräver sådana åtgärder Låtmig bara säga att ännu ingen har hört av sig till mig, genom uppvaktning ellerpå någof annat sätt, för att kräva statliga åtgärder i syfte atf lindra denhyreskostnadsstegring som förorsakas av oljeprisökningarna. Jag tror att detdelvis beror på att de allra flesta inser att vi inte kommer att kunnasubventionera oss ur den här kostnadsökningen. Jag tror också att hyresgästernamåste få ett helt annat inflytande över sitt boende, atf de måste få mycket meralt säga till om för atl vi skall kunna få en bättre tingens ordning även närdet gäller hyreskostnadsulvecklingen. ToreClaeson ironiserar litet över handelsdepartementefs promemoria omprisövervakning. Statistik kan väl inte sänka några hyror, säger han. Nej, dettror inte jag heller. Men däremot tror jag att statistik, undersökningar ochkunskaper om vad det är som gör att kostnadsutvecklingen är som den är både närdel gäller hyror och när det gäller byggkostnader kan leda fram till attåtgärder vidtas som är riktiga och bra. ToreClaeson hade ett resonemang om olika upplåielseformer. Låt mig säga att vårinriktning är att skapa neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Vitänker inte avskaffa äganderätten eller bostadsrätten -Jag tillåter mig atttolka inlägg så atl han hade den uppfattningen. Många avorättvisorna inom bostadspolitiken och när det gäller boendekostnaderna berorpå inflationen. Utifrån den kunskapen har vi tillsatt en utredning om s. k.real beskattning och real belåning, som innebär att man skulle görabostadsbelåning och bostadsbeskattning oberoende av inflationens härjningar.Om ett sådant system skulle kunna genomföras skulle vi få bättre neutralitetmellan de olika upplåtelseformerna. Förslagetom ändrad bostadsbeskattning och borttagande av den omedelbara avdragsrättenför underhållskostnader innebären minskning av bostadsspekulationen. Detkommer inte att bli så lönsamt att köpa fastigheter och all tillgodogöra sigunderhållsavdragen som det har varit. Det är ytteriigare ett konkretförslag när det gäller åtgärder för att minska spekulationen påfastighetsmarknaden. Förslaget ligger nu hos för behandling. Närdet gäller bostadsbyggandet säger att de beslut som har fattatsoch de förslag som har lagts fram inle i någon avgörande mån inneburitförändringar eller förbättringar. Här vill jag bara fråga om inte de ändringarav lånevillkoren,dels höjning av lånen, dels förändringar i själva lånevillkoren, som harinneburit att hyran är ca 200 till . lägre i en nyproduceradtrerumslägenhet än den skulle ha varit om vi inle hade vidtagit några åtgärder,ändå inte måste uppfattas som en avgörande förbättring för dem som efterfrågaroch skall bo i en sådan nyproducerad lägenhet. ToreClaeson och flera andra ledamöter - bl. a. - har varit inne påatt bostadsbyggandet minskar. menade alt jag skulle ha varitroad av att socialdemokraterna hade tvingats se altbostadsbyggandet kraftigt minskade. Nja, så värdet väl kanske ändå inte. Jaghar sagt atl det var ganska naturiigt med en minskad igångsättning eftermiljonprogrammets dagar med dess höga takt i bostadsbyggandet. Men vad vi harlyckats åstadkomma under våra är att vi har vänt på den kurvan och attvi åter har ett ökat bostadsbyggande. (vpk): I det här inlägget kommer jag kanske atl fortsätta att göra påståendensom bostadsministern inte instämmer i, men jag anser att Jag har fog för dem. BirgitFriggebo vill göra mig och kammaren uppmärksam på atl kallhyran inte har ökatmer än andra priser . Det är ju egentligen rätt ointressant förde människor som inte vet hur de från den ena månaden till den andra skall få ihoppengar till livels nödtorft och klara sin hyra. Det är rätt ointressant för demom kallhyran inte har ökat mer än priserna på livsmedel och annat. Detintressanta för dem är att hyrorna har ökat väsentligt, inberäknat då de ökadebränslekostnaderna. Det är detta som är avgörande för bostadskonsumenlerna. Sedansäger att de faktiska hyreshöjningarna 1979 -jag uppfattade atldet var det året hon talade om - blev . Def är Ju helt galet. Ökningarnahar legat på minst det dubbla, för också här måsle man ta hänsyn till de ökadebränslekostnaderna. Man kan inte isolera dem, man kan inte tänka bort dem isammanhanget. Hyresökningarnakunde dämpas tack vare de underhållslån som infördes. Men för att dennadämpning av hyreskostnaderna inte skall förbytas i någonting mycket värre närlånen skall börja betalas tillbaka är del nödvändigt atf avskriva dessaunderhållslån. Jag vill därför på en gång fråga om är bereddatt diskutera en avskrivning av dessa lån som elt verksamt medel för aff dämpahyreshöjningarna. Sedansäger atl om man hade genomfört oppositionens krav beträffandeoljepriserna hade del nu sett mycket värre ut, då hade man inte kunnat göra debesparingar för folkhushållet som hon talar om. Jag vill då hävda för delförsta att kommunisterna inte har föreslagit några åtgärder pådetta område som skulle ha fått sådana effekter, för del andra att omfolkpartiregeringen hade underiåtit att släppapriskontrollen på de tunga eldningsoljorna, som används för uppvärmning avstörre delen av våra hyresbostäder, hade den del av hyreshöjningarna som gällerbränslekoslnaderna varit lägre. nämligeneffekten av att man släppte loss priserna i då de multinationellaoljebolagen gjorde större vinster än , i dåråoljeproduktionen i världen är större än den någonsin har varit. Attfolkpartiregeringen mot den bakgrunden föll undan för oljebolagensutpress-ningspolifik och gick med på aff släppa priskontrollen på olja, även omdet bara var för , fick ödesdigra konsekvenser för hyresgästerna.Och det hade kunnat undvikas. BirgitFriggebo säger att "ännu har ingen uppvaktat mig för att klaraoljepriserna". Nej, det tror jag. Dels vet man attuppvaktningar av de borgeriiga regeringarna i syfte att åstadkomma lägre hyrorför hyresgästerna inle ger något resultat, dels har oljeprishöjningarna slagitså oerhört ojämnt och olika au det har skapat förvirring, och man kanske ännuinte har samlat sig för all göra sådana framställningar. Jag anser detemellertid inle orealistiskt att ge särskilda subventioner för att hålla nerepriserna för den olja som går åt till bostadsuppvärmning-det är tvärtom ettrealistiskt och bra förslag. Jagär överens med om att fördelar skulle kunna uppnås beträffandereal beskaUning och real belåning, men det väsentiigaste just nu är aU snabbtfå eU riktat statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen och på siktfå ett finansieringssystem som ger billigare pengar till bostadsbyggandet överhuvud taget. Jag erkänner villigt aU de förändringar i lånevillkoren som hargenomförts innebär vissa förbättringar. Men glöm inte bort alt somman genomförde dem genomförde man också försämringar i fråga om upptrappningenav den garanterade räntan! Man gav med den ena handen men tog tillbaka med denandra! har rätt när han säger aU vi inte kan tänka bort oljan.Problemet är alt ingen kan tänka bort den - det kan inte , det kaninte regeringen, det kan inte bostadsföretagen, det kan inte hyresgästerna,def kan inte villaägarna. Ingen kan göra det. Det är eft stort bekymmer för ossatt vi är så oljeberoende. En av de viktigaste åtgärderna inom energipolitikenär att göra oss mindre beroende av oljan så aU inte oljepriserna slår så hårtpå ekonomin och på bostadskostnaderna. Vihade en hyreshöjning på . Men sedan komoljeprisutvecklingen och den katastrof som den innebar. Vi kan intesubventionera bort den belastning på våra förelag, på bostadskostnader ochannat som oljeprisutvecklingen innebär. får komma med någotförslag som innebär att man kan helt subventionera bort dessa kostnader utan aUsamtidigt höja skatten så att människorna får betala kostnaderna den vägen. ToreClaeson säger att uppvaktningar hos en borgeriig regering inte är lönsamma. Låtmig få erinra om de krav som kom på insatser för aU mildrahyreshöjningarna. Vi ställde då upp med en miljard . Den miljardenhar också effekter , eftersom åtagandet gäller både 1979 och 1980. TORECLAESON (vpk): Beträffande oljediskussionen säger : Kom då med någotförslag! Jag skall ge bostadsministern och regeringen ett förslag:Subventionera priset på den olja som går till bostadsuppvärmning! Då når mannämligen den effekt som är viktigast alt nå, om man vill medverka till altpressa ned boendekostnaderna. CHRISTERNILSSON (s): Jag vel inte omstatsrådet har missbedömt repliktidens längd eller om svaret till ToreClaeson också skulle vara elt svar till övriga debattörer. Det är i så fall enrad frågor som inte är besvarade i den här debatten.