prot · G30947 · 1979-12-31 00:00:00 — Utrikesministern måsleväl ändå medge alt ett införande av kryssningsroboten kan komma att kränkaSveriges neutralitet och definitivt kommer atl få betydande militärpoliiiskaföljder för länderna i . Hur bedömer regeringen del förhällandet, som defacto innebär en transilering av kryssningsrobotar över svenskt luftrum som ärjämföriig med den transilering av svensk trupp under kriget vilken var ettknäfall för den dåtida tyska Omregeringens syn på den militära upprustningen i , m.m. 0/77regeringens syn på den militära upprustningen i , m. ///. Skallverkligen flathet och passivitet hos den i denna fråga pånytt medföra att transilering av utländska vapen över svenskt territoriumkommer att ske? Har den ingen mening om det? Tänker manverkligen inte agera för att förhindra införandet av dessa nya vapenslag? Jaghar - det vill jag understryka - kunnal konstatera all utrikesministern påviktiga punkter instämmer i och delar vår oro för upprustningen i världen. Mentyvärr måste jag konstalera att utrikesministern och den borgeriigaregeringen inte avseratt agera. Regeringen har uppenbarligen inga planer på atlprotestera och agera mot den upprustning av NATO som förestår. Harni verkligen inga planer på atl i likhet med regeringar i andra länder på ettkraftfullt sätt protestera mot den uppmstning som man avser att fatta beslut omnästa vecka? Har ni ingen avsikt atl innan man går till beslut krävaförhandlingar med pakiländerna? Är det svar som vi har fått , dvs. altdetta är olyckligt, del sista ordet från den , innanNATO-mötet hålls ? Det kanske finns anledning atl påminna om vad denna debatt egentligenhandlar om. Den handlar om alt den ena försvarspakten. , harinfört ett robotsysiem som av den andra parten har uppfattats som alt manförbättrar sitt vapensystem. Detta har utlöst de planer som är akluella. Mansvarar på det sätt som man alltid gjort, inte bara under efterkrigsperiodenutan sedan myckel lång lid tillbaka. Densvenska positionen har liksom varit atl inför alla sådana planeroch inför varje beslul med anledning av sådana beklaga att upprustningsspiralenfortsätter att vrida sig. Däremot har vi inte alltid pä det sätt som LarsWerner förväntar sig av oss gåtl in och kategoriskt hävdat någon åsikt omstyrkebalansen som sådan. Vihar nu nöjt oss med att varna för att del föreslående NATO-beslutet kaninnebära elt nytt led i denna process. Vi harockså understrukil den önskan somuttalats från NATO-ledningen och från de berörda medlemsländerna, nämligen attdet skall komma lill stånd förhandlingar mellan Warszawapakien och NATO ommedeldistansvapen. Vibör kanske också i sammanhanget notera atl det när vi talar om SS-20-robotarnaär fråga om redan installerade robotar. När vi talar om Pershingrobotarna ochkryssningsrobotarna handlar det om system som är under utveckling. Det kommeralt ta innan de kan bli installerade. Det finns därför lid förförhandlingar. Delär min och regeringens bestämda förhoppning, , att man skall tavara på del intresse för förhandlingar som finns. Det gäller både deförhandlingar som pågåU i och förhandlingarom de vapen sominte är inkluderade i dessa s. k. MBFR-samlal. Jag kan inte se, , allSverige har någol annat medel att tillgå än att just uttala förhoppningen om att dehär förhandlingarna kan komma til) stånd. Dess värre ligger det inte inom våramöjligheter alt fatta beslul som får någon verkan i det avseendet, vilketkanske både och ändå inser. Vadsedan gäller den fråga som lagit upp och som handlar omtransiteringen av robotar över svenskt luftrum utgår den svenska regeringensjälvfallet ifrån att andra länder skall respektera det svenska territoriet.Jag kan inte se att det skulle ligga i något av de här paktländernas intresseatt vidta åtgärder på det försvarspolitiska området som skulle förändra den s.k. nordiska balansen och därmed rubba styrkeförhållandena i den här delen avEuropa. Det finns rimligen inte något intresse hos någondera sidan atl vidtasådana åtgärder. Därför har jag litet svårt att förstå varför härförsöker piska upp en stämning som förutsätts bygga pä att ett sådant intresseskulle finnas. Jag tror inte att sitter inne med sådanainformationer all han i det här avseendet har anledning alt dra några andraslutsatser än dem som jag har dragit - i varje fall vill jag gärna hoppas altdet förhåller sig pä del sättet. Vadslutligen gäller frågan om på vilket sätt det svenska territoriet kan komma attkränkas, är det klart att vi, som vi har den här utgångspunkten i vårbedömning i olika sammanhang, även när inte varit med, uttryckt våroro - föriäl om jag använder uttryckel igen, men det brukar begripas i de härsammanhangen - över alt introduktionen av vapen och vapensystem ändå skullekunna innebära en sådan risk. Så gjorde vi t. ex. när SALT Il-avialet skrevsunder. Detta applåderades som ett framsteg närdet gällde förhandlingar mellanstormakterna på vapenområdet. Men SALT II innebärockså all man legitimerar användningen av just den typ av vapen som vi nutalarom, nämligen medeldistansroboten. Man kan f ö. inte utesluta enföriäggning som från den här speciella synpunkten rent av är mera riskabel ände nu aktuella NATO-planerna, en föriäggning som innebär att del - i den mänvapnen skall användas i strid mellan de två supermakterna - finns störreanledning atl anta att de kommer att passera svenskt territorium. Omregeringens syn på åen militära upprustningen i , m. m. Jag hade faktiskt inte tänkt begära ordet, men utrikesministern sade någotsom jag tycker all jag måste bemöta. Utrikesministernsade att det även sedan NATO-beslutet fattals finns utrymme förförhandlingar. Jag lycker atl del faktiskt är en väldigt stor skillnad mellanförhandlingar före ett beslut och förhandlingar efter elt beslul. Jaguppfattade nog utrikesministerns tidigare inlägg sä, atl man från svenskt hållbetonat viklen av förhandlingar före ett beslul. Men säger alltsåutrikesministern klart och entydigt att även sedan beslutet fattats kan det bliförhandlingar. Jag lycker detta är ledsamt, för somjag ser det ärdetutomordentligt vikligt med förhandlingar före ett beslut. Man kan då, som fleraNATO-länder önskar, få till stånd ett moralorium, och under liden fram tillbeslutet kan man föra förhandlingar. Det säger sig självt att förhandlingar 14 protokoll 1979/80:46-47 Omregeringens syn pä den militära upprustningen i . //?. //?. före ett beslut är mycketmer positiva och värdefulla. Sådana förhandlingar kan, som jag ser det, lättarege resultat. Om man skall förhandla sedan beslutet inom NATO ärfaltal, måste det ske i en psykologiskt försämrad situation. Det blir då mycketsvårare atl åstadkomma resultat. Jagblev faktiskt litet besviken över utrikesministerns uttalande på den härpunkten. Det som är viktigt för oss på svensk sida är atl förhandlingarna hållsinnan beslutet fattas och att beslutet därmed kan uppskjutas och man kan få detmoralorium som flera NATO-länder önskar. LARSWERNER (vpk): Jag vill uppriktigt beklaga alt utrikesministern hyser så liten oro ochinte gör klart för sig vad den här nya upprustningen innebär. Som jag sagtlidigare handlar del härom införandet av ett kvalitativt nytt vapen, som kommeratt innebära att och också kommer att skaffa sigdetta vapen. Därmed börjar ett nytt varv i kapprustningen, elt varv som kankomma att äventyra del man redan uppnått i nedrustnings-förhandlingarna ochdrastiskt försämra möjligheterna till nya överenskommelser om begränsningar ikapprustningen och om direkta nedrustningar. Jaganser att ryssarna f n.gotl kunde avslå från den modernisering av sina medeldislansrobotarsom man nu företar. Båda sidor har nämligen så mycket kärnvapen och så myckelav kärnvapenbärare alt de kan utplåna varandra om. Men vad del härgäller är alt och NATO vill införa en helt ny generation avkärnvapenbärare. Det ärett kvalitativt nytt steg man vill ta. Men del oroaruppenbariigen inte utrikesministern. Han jämställer della nya vapen med devapen som redan finns och som har funnits i . Börjarman sä här pressar man pä nytt upp den djävulska upprustnings-spiralen, och detär nu liksom tidigare som driver på. Återigen talarman i om attdet gälleraii förhandla ulifrån en överlägsen styrkeposition. Sädanaresonemang har aldrig lett till någonting annat än fortsatt kapprustning. Våruppfattning är nu liksom tidigare atl både NATO och börupplösas. Världen kan inte hur länge som helst fortsätta att leva i s. k.terrorbalans. Men del stär klart att en sådan paktupplösning måste varaömsesidig och samtidig. För att komma i elt läge där något sådant blir möjligtmåste oundgängligen utvecklingen vändas och rustningarna pressas ned. Vi måstestegvis få till stånd en balans på en myckel lägre nivå med siktet inställt påen upplösning av pakterna. En stegvis fortgående militär uttunning ochnedrustning i är del enda som kan leda fram till paktupplösning, och denprocessen måsle inledas. Det fanns hopp om alt det skulle blifallet, men vill NATO i slället ha ett nytt vansinnigt upprustningsbeslut. Jagvill säga som attjag beklagar att regeringen inte vill göranågonling mera. Jag skulle vilja vädja till regeringen att ta fasta på den orosom finns även inom regeringsunderlaget och som kommit till uttryck i debatteni dag. Jag vet inte om Jag har så myckel att tillägga till vad senast. I och för sig var det positivt atl han ansåg att ryssarna borde haavstått från den modernisering av medeldislansrobotar som de har genomfört ochsom NATO-planerna är ett svar på. Hade de gjort del hade situationen varit enannan . är emellertid ryssarnas upprusining ett faklum, och det är inteöverraskande att båda sidorna gör vad de kan för alt få möjlighet att föraförhandlingar ulifrån en styrkeposition. Vi kan ogilla det, både jag, men dess värte kan vi inte göra så mycket åt det. Sedantror jag atl missförstod mig. Hon uttryckte sin besvikelse övervad jag sade om aU förhandlingar faktiskt kan äga rum, även om ett N ATO-beslutskulle fattas . Jag uttryckte ingen önskan alt det skulle bli denprocedurordningen; jag bara noterade som ett faklum atl medan de SS-20-robotarsom vi talar om existerar på den sovjetiska sidan, är förbandslagda somdet heter, så är de nya NATO-vapnen t. v. bara planer. Därför finns det dessbättre utrymme för förhandlingar ytterligare . Del är, om jag har fattatsaken rätt, detta som en del av NATO-medlemmarna har tagit fasta på. Del ärfortfarande min förhoppning atl NATO-medlemmarna skall komma överens om ensådan procedur när del gäller fullföljandet av planerna - om de nu skallfullföljas - att de bästa förutsättningar finns för förhandlingar. Och syftetmed sådana förhandlingar måste givetvis vara att rustningsspiralen stannar avoch atl nya robotar inte behöver anskaffas. 0/77regeringens syn på den militära upprustningen i , m. m. ANDERSLJUNGGREN (c): Jag tycker det är bra att utrikesministern klargör atl det är viktigtatt få till stånd förhandlingar innan beslut har fatlats om införande avkryssningsrobotar. ärdet självklart att förhandlingar måste föras sålänge det finns kärnvapen, så länge kappmstningarna fortsätter. Man måste emellertid se ytterst allvariigt påkryssningsrobotarna. De kan vara och är troligen ett första steg mol atl denena supermaklen skall fä en total förslaslagsförmåga. Det skulle innebära detkanske allvariigaste steget i utvecklingen över huvud taget sedan vi fickkärnvapen. Möjligheterna för att nå en förstärkt styrkeposition iförhandlingarna genom att försl ta beslut om införande och utläggning av kryssningsrobotaroch därefter föra förhandlingar är en illusion, sä länge båda sidor haröverdödningskapacitet om. Jag är naturiigtvis medveten om att det enbart är frågaom ett beslul belräffande del aktuella vapensystemet och alt man beräknar atldel kommer alt ta tre till , omjag minns räU, innan det harvidareutvecklats och kan placeras ut. NärSovjetunionens utrikesminister var i sade han på en presskonferensatt om NATO fattade sitt beslut var 0/77regeringens syn på den militära upprustningen i , tn. inte berettalt förhandla om medeldistansrobotarna. Jag kan inte uttala mig om vad somligger i Gromykos uttalande, och det är väl möjligt att ett N ATO-beslut ivarje fall kan fördröja förhandlingar. Därför villjag bara än en gång upprepaatt det är vikligt atl man nu snabbt får i gäng förhandlingar, atl man försökerfå till stånd ell moralorium och att man alltså uppskjuter beslutet. Jag är förmin del helt övertygad om att det skulle vara den bästa jordmånen för altverkligen försöka åstadkomma en nedrustning i . Överläggningenvar härmed avslutad. §19 Anmäldes och bordlades Motion 1979/80:137 av /? ?.,//. med anledning av propositionen 1979/80:50 omtilläggsanslag till bidrag till förbättring av boendemiljön §20 Anmäldes och bordlades Konstitulionsulskolteis belänkande 1979/80:28 med anledning av motion om kon-imunernasarkivering av allmänna handlingar 1979/80:15 med anledning av propositionen1979/80:30 om höjning av skatten på energi, m. m., jämte motioner 1979/80:5 med anledning avmotioner om ansvar för funktionärer i offentlig 1979/80:8 med anledning av motion om ålgärder för att breddarekryteringen avnämndemän 1979/80:9 med anledning av moiion om hanteringen av beslagtagen narkotika samt ett ipropositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m.m. framlagt förslag lill lag om ändring i narkotikastrafflagen(1968:64) 1979/80:11 med anledning av molioner om klinisk läkarundersökning vid misstankeom trafiknykterhetsbrott 1979/80:12 med anledningav moiion om kontroll avverksamheten vid vissa Juridiskabyråer 1979/80:16 med anledningav propositionen 1979/80:49 om fortsattgiltighet av lagen (1952:98) medsärskilda beslämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål,m. 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag till tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /80 såviu avser 1979/80:18 med anledning av propositionen1979/80:52 om fortsall giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall 1979/80:7 med anledning avmoiion om tillsyn av medel tillhörande barn somomhändertagits för samhällsvård 1979/80:10 med anledning av molioner omutformningen av lagtext 1979/80:11 med anledning av molioner om lagfarlsplikien1979/80:16 med anledning av propositionen 1979/80:48 om fortsatt giltighet av lagen (1959:157) medsärskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad och av lagen(1973:651) om ogifta samboendes gemensamma 1979/80:10 med anledning av motion om riktlinjerför den framlida utrikeshandeln, m. m. 1979/80:11 med anledning av motion om stöd tillDemokratiska , m. m. (avsnittet om PLO) 1979/80:13 med anledningav motion om utvecklingen av hälso- och sjukvärden1979/80:15 med anledning av propositionen 1979/80:37 om avtal om 1979/80:22 med anledning av propositionen1979/80:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såviu propositionen hänvisats till kulturutskottet 1979/80:8 med anledning avmotion om ändrad beteckning på bergsvelen- skapslinjenvid tekniska högskolan i /80:9 med anledning av motion om enprofessur för forskning rörande 1979/80:6med anledning av propositionen 1979/80:34 om försök med boendeparkering pågatumark m. m. 1979/80:15 med anledningav propositionen 1978/79:217 om bildande av nationalparkeri och Jämte motioner 1979/80:16 med anledning av motion ombiocidkontroll av grönsaker 1979/80:17 med anledningav motion om tillsyn ochövervakning i skärgård, m. m. 1979/80:18med anledning av motioner om vattenvård m. m. 1979/80:20 med anledning avmoiion om spillvirket i vissa kustområden /80:21 med anledning av motion omförbud mot plantering av giftiga växter1979/80:22 med anledning av propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /80 i vad avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde 1979/80:23 med anledning av propositionen 1979/80:47 om låntill vissa 1979/80:13 med anledningav motioner om vamförsörjningsplaner m. m. 1979/80:14 med anledningavregeringens proposition 1979/80:44 om ändring i lagen (1968:576) omKonungariket sladshypolekskassa och om 1979/80:12 med anledning av regeringens skrivelse1979/80:53 med redogörelse för tillämpningen av lerrorisllagstiftningen 1979/80:6 med anledning av propositionen1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringenjämte motioner §21 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils till kammarkansliet 1979/80:101 av MarianneWahlberg (fp) lill statsrådet om fortbildningen av lärare: publicerades en OECD-rapporlom den svenska och högskolan. Fyra internationella experter hargort granskningen och bl. a. konstaterat atl många svenska lärare uppfattarsin situation som mycket utsatt och anser sig sakna stöd i silt arbete. Manpekar på att lärarnas roll har utforskats alltför litet och au de trots MBLinte tillräckligt utnyttjas som resurs när del gäller att förändra och utvecklaarbetssätt och kursplaner i den egna skolan. Man gör vidare i rapportenjämförelser med modeller för industriell demokrati. Där skulle det varanaturligt att hävda atl bemyndigandet all utforma kursplaneringen bör ligga hosdem som har ansvaret för alt utveckla och administrera det dagliga arbetet iskolan, dvs. För att stärka lärarnas förmåga lill effektivitetoch förnyelse i undervisningen behövs - fortfarande enligt rapporten - altbetydligt större satsning görs pä utbildning och fortbildning av skolanslärare. Mycketav lärarfortbildningen sker på ett säll, som enligt min mening intetillräckligt har anpassats lill de slora förändringar som har sketl både igrundskolan och i gymnasieskolan. Ganska mycket pengar satsas t. ex. på alt gelärare vid tjänstledighet för studier. Enligt den praxis som tillämpasav medges B-avdrag i huvudsak för ämnesstudier och studier ipedagogik knutna till högskolan. Vissa lärargrupper har betydligt mindremöjligheler än andra all komma i åtnjutande av denna förmån. Skolstyrelsernasplanering försvåras av atl lärares B-avdragsledigheter infaller slumpvis ochinte som ett led i en systematiskt planerad fortbildning. Slora problem uppslårinför varje terminsslart atl skaffa fram vikarier. Framför allt gäller dettaorter som ligger nära högskolorna. Annanlärarfortbildning är i hög grad beroende av de lokala skolstyrelsernasintresse och ekonomiska möjligheter. Kommunen måste därvid väga in även andrakommunalanställdas berättigade krav på fortbildning. Idet medbestämmandeavtal för det icke-statliga (ärarområdet (MBA-L) som harslutils mellan arbetsgivarverket och huvudorganisationerna sägs i enprotokollsanleckning att parterna skal! gemensamt studera villkoren för studiersåvitt avser lärare och skolledare. Med hänvisning till delta och vad Jag iövrigt har anfört ber jag atl till skolministern få ställa följande frågor: 1.Finns det någon samladbedömning av hur mycket lärarnas B-ledighet för studier kostar stat och kommun? 2.Anser statsrådet atl denna formav fortbildning i relation lill kostnaderna ger det bästa utbytet för altstärka lärarnas förmåga till effektivitet och förnyelse i undervisningen? 3.Vilken framtida utformning avlärarnas fortbildning anser statsrådet bör ligga lill grund för de fortsattaöveriäggningarna med lärarorganisationerna, och i vilket skede befinner sigdessa överiäggningar? 1979/80:102 av LarsHedfors (s) lill utbildningsministern om utbildningen av ambulanspersonal: En viktig del av den svenska hälso- och sjukvårdenär en effektiv sjuktransporlorganisation. En sådan kan endasi uppnäs om man haren välutbildad ambulanspersonal. Tyvärr har det emellertid visat sig att justutbildningen av ambulanspersonal är försummad hos många sjukvårdshuvudmän.Socialstyrelsen har genom sin "ambulansenkät " visat att hos intemindre än nio landsting rådde en stark eftersläpning, när det gällergrundutbildning av ambulansförare. Av enkäten framgick också all endasi tvåsjukvårdshuvudmän bedrev regelbunden fortbildning. Dessaförhållanden har påtalats i utredning Ambulanspersonalensutbildning. Avdenna framgår också att den läroplan som används vid vårdskolorna i landetför utbildning av ambulanspersonal är föråldrad. mynnardärför ut i ett förslag till underlag för en ny läroplan för grundutbildningav sådan personal. Med tanke på dels eftersläpningen i ambulanspersonalutbildningen,dels den ålderstigna läroplanen, är det av största vikt alt ny läroplan snarastfastställs, helst så atl den kan användas /81. Utredningenlägger inte fram någol förslag om vidareutbildningen av redan anställd personalmed bristfällig utbildning. Det är en stor brist, inte minst med tanke pä denradikalt förändrade grundsynen på sjuktransporter, som inte bara innebärförfiyttning av sjuka utan också sjukvård före och under själva transporten.Det borde därför utarbetas en läroplan även för vidareutbildning av nuverksam ambulanspersonal. Utredningens överväganden torde därvid kunna varavägledande. Medhänvisning till det anförda anhåller Jag att till utbildningsministern flställa följande frågor: När kan en ny läroplan förgrundutbildning av ambulanspersonal vara klar? Planeras någon läroplan förvidareutbildning av redan anställd ambulanspersonal? När kan i sä fall en sådan varaklar? 1979/80:103 av OswaldSöderqvist (vpk) lill utrikesministern om regeringsinitiativ i den kurdiskafrågan: avrättades 80 kurder i staden iranska av Khomeinis exekutionspatrull. Ett foto av avrättningen avåtta av dem kablades ul i väridspressen. kunde vi alla se denna bildi våra största dagstidningar. , , uttalade sig dåvarandeutrikesminister om läget i och vädjade lill de iranska ledarnaatt visa skonsamhet: "Det skoningslösa våld, som utövas i religionenstecken bl. a. mel kurderna, kan endasi föda mer våld och brutalitet", sadehan. 1dag är situationen i förändrad. Etleld-upphör-avial sedan en månadtillbaka hargivit den 6 miljoner stora kurdiska befolkningen i . Vissalöften frän Khomeini om självstyre har också uttalats. Men läget i landet harinte förbättrats. Efter att ha misslyckats med att krossa kurderna medvapenmakt har Khomeini nu vänt folkels hat mot USA-imperialismen. Situationeni är mycket spänd. Genom schahens fall förlorade enav sina starkaste allierade. Där fanns en av Mellersta Österns bäst utbildadeoch utrustade arméer. Fortfarandehåller ett starkt grepp om en av närmaste grannar. Riskenför militära ingrepp är stor. I denna situation kläms de 20 miljoner kurder sombor i detta gränsområde mellan olika stormaktsintressen. Den kurdiska fråganär lika viktig som Palestinafrågan för en varaktig fred i . Sålänge dessa två frågor inte löses och det kurdiska problemet inte las upp lilldiskussion i FN kan fred inte etableras. Kurderna i MellerstaÖstern uppgår till omkring 20 miljoner människor.De är lika mänga som vi i är tillsammans och utgörmajoriietsbefolkningen i ett område . Meni motsats till svenskar, norrmän, danskar, finländare och islänningar harkurderna inget land. Efter de s. k. entenlmakternas seger 1918 över detosmanska väldet delades . Nya stater skapades utan hänsyn tillbefolkningen i området. Främsta orsaken var oljan, som de olika segrarmakternaville fortsätta att behärska. Därför hamnade de olika delarna av Kurdislan ifyra olika länder: Turkiel, , och . Gränserna drogs tvärs överdet land, där kurderna bott sedan fiera . lever 10 miljoner kurder i , 3 miljoner i , 6 miljoner i Iranoch ca 800 000 i . Och i alla dessa länder lider de sedan över 50 årtillbaka under hårt politiskt, militärt och kulturellt förtryck. Schahensfall gav kurderna hopp i . När schahens armé upplöstes övertogkurderna makten både civilt och militärt i iranska och krävde i eltällapunklsprogram politiskt och kulturellt självstyre inom ett demokratisktIran. Men Khomeini ville inte acceptera någon form av nationella rättigheterför de olika folken i , där azerbajdjaner, kurder, balucher, araber ochturkmener ulgör över hälften av befolkning. Kraven bemöttes med våld. Sammaslags våld använder den irakiska armén mol den kurdiska befolkningen iIrak. Där pågår ett krig mellan den irakiska armén och kurdiskagerillaenheter.