prot · G309146 · 1979-12-31 00:00:00 — så ärdet ytterligare två skydd som skall användas, nämligen prövning enligt delsmiljöskyddslagen, dels vattenlagen. Jag skall naturligtvis inte här gå in på enbedömning av hur en sådan prövning skulle utfalla. Men jag försäkrar att vikommer att följa den här frågan med stor vaksamhet - och jag tror jag törs sägamed samma intresse som det har visat i interpellationen, Jag ber att få tacka jordbruksministern fördetta kompletterande svar. Det visar att jordbruksministern är medveten om vilkaproblem det här gäller. Och jag kan försäkra jordbruksministern attnaturvårdsintressena i den region som jag representerar uppskattar i allrahögsta grad att jordbruksministern så bestämt har deklarerat i vilken riktningbehandlingen av exploateringsfrågor i dessa områden bör gå. Överläggningenvar härmed avslutad, § 8 Om gymnasieutbildningen för döva och gravthörselskadade Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmäldainterpellation, 1979/80:185, och anförde: har ställt följande tre frågor till mig: det möjligt att bereda alla gravt hörselskadade eller döva ungdomarsom så önskar gymnasieplats i ? Vad avserstatsrådet att göra för att bereda vuxna döva eller griivt hörselskadademöjlighet till gymnasieutbildning? Finns dövtolkari tillräckligt antal vid gymnasiet i för iitt göra undervisningenmeningsfull för eleverna där? Jag har i budgetpropositionen för /81(prop, 1979/80:100 bil, 12 s, 306-307) bl, a, redovisat attutbildningskapiiciteten vid gymnasieskolan för griivt hörselskadade i Örebrounder nästa läsår bör dimensioneras för ca 250 elever järnfört med ca 200innevarande läsår, Jiig har därvid utgått ifrån den bedömning avutbildningsbehovet vid skolan sorn integrationsut- redningen(U 1978:07) gjort i sitt betänkiinde Gymnasial utbildning för dövii och gravthörselskadade i (Ds U 1979:14), För att kunna ta emot de ,elever som gårut från specialskolan för döva och hörselskadiide erfordriis enligt utredningenca 220 platser under /81, Ytterligiire phitser behövs dessutomenligt utredningens bedömning för att man skall kuiniii tii emot elever frångrundskolans hörselklasser och ett antal vuxna elever. På grund av attundervisningen under /81 dimensioneras tor 250 elever kan även deelevkiitegorier som berörs i två förstii frågor få plats. Frågan om dimensionering av verksamheten under därpåföljande budgetår kommer att beredas i Siiinband med det årligii budgetarbetetoch i vanlig ordning underställas prövning. Såsom även redovisats i budgetpropositionen går nugällande iivtiil mellan staten och kommun om den gymnasiala utbildningenför gravt hörselskiidiide i ut , Förhandlingar melliinparternii om ett nytt avtal för tiden därefter har inletts, I det siiinniiinhiingettas även upp frågan om statsbidrag till kommunen för iitt anställa bl, a,teckenspråkstolkar. Regeringen, som i budgetpropositionen begärt riksdagensbemyndigande att sluta nytt avtal med kommun, kommer senare att införriksdagen redovisa vad som överenskommits mellan parterna, 1 avvaktan härpåvill jag inte nu göra något särskilt uttalande beträffande behovet avteckenspråkstolkar. Om gymnasieutbildningen för döva och gravt hörselskadade MARGARETAANDRÉN (fp): är på grund av engiigemang ihemorten förhindrad att ta emot interpellationssvaret. Jag ber diirför att ihennes ställe få tacka statsrådet för svaret. Det är allvarligt när döva eller gravt hörselskadadeiivvisiis från fortsättii studier i gymnasieskolan på grund av phitsbrist, Dövii kan ju inte höra. och de blir oerhört isolerade,eftersom de flesta människor som är hörande inte kan teckenspråket. stöter döva människor på oöverstigliga hinderför iitt kunna delta i vanligt samhällsliv. På grund av att det saknas tolkarinom mångii områden är det svårt, för att inte säga omöjligt, för döva ochgriivt hörselskadade att leva ett något så när normalt liv. De fårväldigt få impulser och blir mycket liitt isolerade. Yrkesvalet blir starkt begränsat och blir ytterligareinsnört, om utbildningsplatser inom gymnasieskolan saknas, I svaret säger statsrådet att platserna vidgymnasieskoliin i bör dimensioneras för 250 elever 1980/81, Det ärÖrebro kommun som sagt upp nu gällande avtal med staten, eftersoni kommunenanser iitt statsbidraget inte täcker de verkliga kostnaderna. Hyser statsrådet ändå förhoppningar om att kunna utvidgaeleviintiilet vid gymnasiet i , som ar det enda specialgymnasiet för dövaoch gravt hörselskadade i landet? Det ärnaturligtvis svårt att säga något om hur detta iivtal kommer iitt se ut. Nr 146 men jag skulle vilja påpeka, alt omundervisningen skall bli meningsfull. Måndagenden krävs ordentliga resurser föriinstiillning av teckenspräkstolkiir i tillräckligt 19 maj1980 antiil, F, n, finns det storabrister, och därför blir undervisningen också av mycket dålig kvalitet för många av dessii gymnasieelever. Omsvmnasieut- '''8 ''" fråga hur man skall lösa problemen för de elever som nuinte bildninsenför kommer in vid gymnasiet i , dciva ochsravt elever vid Vänerskohin i Vänersborghiir fått besked om iitt de inte hiir hörselskadade möjlighet att få gyinnasiiilutbildning i , Andrii utbildningsviigiir är stängdaför dessa elever på grund iiv deriis hörselhandikiipp. Vidarevill jag fråga hur möjligheterna blir för vuxna hörselhandikiippade som önskargymnasial utbildning. Kommer de att få något erbjudiinde från myndigheternaom vad som kan erbjudas dem av fortsatt utbildning på Som jag sade i mitt svar har vi i vår beräkningav iintiilel platser utgått från integrationsutredningens bedömning, Jiig haringen anledning att ifrågasätta den. Enligt uppgift har intagningsnämnden i kommunbegränsat antalet platser för döva och gravt hörselskadade elever till 200också fcir nästa läsår, trots att man från statens sidii har medgivit endimensionering på 250, Såvitt jag kan förstå har kommun gjort detta iavvaktan på att ett nytt iivtiil skall slutas mellan staten och kommunen omverksiimheten i för döva och gravt hörselskadade gymnasieelever. Som jag redovisat i mitt svar hiir förhandlingiir omsådant avtal nu inletts. Jag räknar med att så snart avtal slutits mellanparterna skall kommun i sin gymnasieskola ta emot det iintal elever somangivits i budgetpropositionen, Jag ber att få tacka statsrådet för detkompletterande svaret. Jag kan mycket väl förstå att det kan vara svårt förstatsrådet att ge något säkert löfte beträffande de elever som sökt men avekonomiska skäl ej antagits till gymnasiet i , eftersom förhandlingarnamed kommun ännu inte avslutats. Men jag förutsätter och hoppas attstatsrådet kommer att göra allt som kan göras för att ge de döva ochgravt hörselskadade eleverna erforderlig gymnasieutbildning, I avvaktan på ett eventuellt riksgyninasium förhörselskadade bör ju målsättningen vara att försöka fa så många platser pågymnasiet i att alla som söker dit också kan komma in där. Det är svårtatt tänka sig att ekonomiska skäl skulle få vara hinder i de hiir fallen. Vikiinner till tre elever som sökt gymnasieplats men av\isats. och eventuellt kandet finntis fler i samma situation. Det är oerhört viktigt att de hörselskiidadeeleverna kan få samma chans som alla andra elever till en gymnasieutbildning,144 Min ambition har jiig iingivit i och med attvi i budgetpropositionen skrivit att dimensioneringen bör vara 250 platser. Avtalet mellan kornmun och staten skall självfalletockså ta upp de ekonomiska faktorerna- detta torde vara en av huvudpunkterna.Avtalet sluts ju mellan två parter, och jag kan inte tänka mig annat än att manskall komma fram till en överenskommelse i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Om konsumUons-utbUdningen vid landstingskommunalagymnasieskolor §9 Om konsumtionsutbildningen vid landstingskommunala gymnasieskolor Statsrådet erhöll ordet för att besvaraLennart Bru-nanders (c) anmälda interpellation, 1979/80:174, tillutbildningsministern, och anförde: häri en interpellationfrågat utbildningsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att riksdagensbeslut (UbU 1977/78:7) angående värdet av genomgången landstingskoinmuniilkonsumtionsutbildning vid tillträde till högskolestudier på etttillfredsställande sätt når ut till berörda parter. Arbetet sä fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Innan jag går in på det egentliga svaret påinterpellationen vill jag passa på att uttrycka min tillfredsställelse över attjag genom den framställda interpellationen nu får tillfälle att närmareredogöra för de åtgärder som regeringen vidtagit och som ligger helt i linjemed syftet med interpellation, Interpellanten har aktualiseraten fråga som även för mig är mycket angelägen. Mot bakgrund av ställningstagande i fråga omkonsumtionsut-bildningen vid den landstingskommunala gymnasieskolan genombeslut erinrade regeringen () orn vadutbildningsutskottet anfört rörande angelägenhetenav att berörda gymnasieskolelever får information om att kortare specialkurserom sammanlagt fyra terminer kan åberopas för erhållande av allmän behörighettill högskolestudier, angelägenhetenav att universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) och SÖ:s informationbeträffande särskilda förkunskapskrav inom konsumtionsområdet samordnas så atttvekan inte behöver uppstå om den landstingskommunala konsumtionsutbildningensoch lanthushållsutbildningens ställning i utbildningssystemet, värdet avgenomgången specialkurs inom konsumtionsområdet vid urval tillbarnskötarutbildning, översyn avgällande bestämmelser om åldersgränser vid intagning till barnskötarutbildningvid gymnasieskola resp, vuxenutbildning, 10 protokoll 1979/80:145-147 Om konsumtionsutbildningen vid landstingskommunalagymnasieskolor Regeringen har således uppmärksammat berörda myndigheterpä vad anfört i frågan, Informiition om vilka utbildningar som ger behörighet förhögskolestudier finns i olika informationsmaterial som på central nivå ges utav SÖ, () och UHÄ, SÖ sprider sin informationframför allt genom det omfattande material som delas ut till eleverna igrundskolans årskurs 9, Som exempel kan nämnas skriften studieväg,UHÄ ger sin information genom utbildningsplaner, utbildningsbeskrivningar,broschyrer om olika sektorer inom högskolan samt iinvisning-ar för anmälan tillhögskolan. Antalet specialkurser som ensamma eller i kombination medandrti utbildningar ger behörighet till högskolestudier liksom antaletspecialkurser genom vilka man kan uppfylla de särskilda behörighetskraven armycket omfattande. Det har därför visat sig svårt att i ett centralt utgivetinformationsmaterial räkna upp alla dessa utbildningar med de förbehåll ochinskränkningar som kan tänkas gällii. Man har i stället valt att uttryckainformationen genom förenklingar, t, ex, tvåårig gymnasieskola ellermotsvarande, hemteknisk specialkurs eller motsvarande (t, ex, lanthushållsskola).Detta tillvägagångssätt täcker de flesta informationsbehov och gör materialetmer lättöverskädligt för användarna. Vidare förekommer en omfattande kontakt mellan å ena sidiinstudie- och yrkesvägledningspersonal vid skolor, arbetsförmedlingar ochhögskolor och ä andra sidan sökande till utbildningarna. Vid sådana tillfällenkan ges en mera ingående och detaljerad information av sådan karaktiir som intekan rymmas i centralt utarbetat informationsmaterial. LENNARTBRUNANDER (c): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tycker det är bra att statsrådet har en positivinställning i denna fråga. Men jag tror ändå att statsrådet tecknar en någotljus bild av verkligheten, sådan som den är. Jag skall bara läsa upp någrarader ur ett brev från en rektor på en sådan här skola. Han skrev till mighäromdiigen: ""Humöret iir väl inte precis på toppen. Somliga skolorkänner sig nedläggningshotade eller vet inte hur politikerna tycker och tänker.Ett par tre skiill läggas ner med utgången av detta läsår," Det är väl ungefär så som man ute i skolorna på mångiihåll upplever situationen, och jag kan själv, som tidigare aktiv inomutbildningsnämnden hemma i länet, tala om att den bild som man fick från SÖ ifrågii om denna utbildning ofta var mycket negativ. När vi gick in till SÖ föratt diskutera andra utbildningsbehov pekade man på att vi hade liindstingskommunalkonsumtionsutbildning och att denna inte är så nödviindig nar det finns enkommunal konsumtionsutbildning. Man slipper då bygga ut andra utbildningar,som ligger vid sidan om, och behöver inte särskildii lokaler härför. Detta ledde till att politikerna ofta började fundera överom inte denna utbildning ändå hade fog för sig. På många håll har förslagframhigts om att man skalllägga ner dessa lanthushållsskolor. Man har den uppfattningen att utbildningendär ingenstans leder-för dem som vill få högskoleutbildningar det inte av någotvärde att genomgå dessa kurser. Statsrådet har ju liksom utbildningsutskottettidigare visat att det inte ligger till på det sättet. Men ändå är denuppfattningen vitt spridd. Därför är det viktigt att få bort den. På grund av att den här uppfattningen spritts har antaletsökande gått ned. De skolor som hade dubbelt så mångasökande som antalet platser som stod till förfogande har i vissa fallproblem med att få tillräckligt många sökande. Men enligt de uppgifter jag harfått fram fyller rnan än så länge platserna gott och väl. Då ärdet viktigt attde människor som sysslar med yrkesvägledning eller studievägledning kan tala omatt den här utbildningen ändå ger något positivt för dem som genomgår den. Jagför min del anser att denna utbildning är oerhört viktig, och jag har kunnatkonstatera att även statsrådet tycker så. Vi måste därför ha till gemensamuppgift att försöka ge människor som sysslar med studievägledning och med dessafrågor över huvud taget ute i länen och i landstingen intrycket attutbildningen måste finnas kvar. Det är inte så att alla som behöver en sådanhär utbildning också vill genomgå den tvååriga konsumtionsutbildning som vi hari den kommunala skolan, och därför är det viktigt att det här alternativetfinns. Utbildningen bedrivs där kanske också på ett litet annatsätt. Den ger en fördjupad kunskap i konsumtions- ochkonsumentfrågor. Det är även en ganska bra utbildning när det gäller textilier,vävning och allt som har rned detta att göra. De flesta av dessa skolor är sådana att de har ettinternat. Det ger en social träning, som i sig har ett värde. Vi lever iett samhälle där det blir allt viktigare att vi tar till vara vara resurser närdet gäller mat, textilier, kläder och annat. Det gäller för oss att utbilda osspå detta område och detta på ett så bra sätt som möjligt, så att vi kan ta tillvara allt det som går alt ta till vara. Det gör också dessa skolor på ettalldeles utmärkt sätt. Vi bevarar även ett ganska viktigt kulturvärde genom attha de här skolorna kvar. Det var mot denna bakgrund som jag framställde mininterpellation. Även om svaret som jagser det är positivt, känner jag ändå enviss tvekan, ty det är inte riktigt den bild man möter då man pratar medmänniskor; de upplever inte alltid saken på detta sätt. Därför skulle jag viljakomplettera statsrådets svar genom att ställa ett par frågor; När framförderegeringen dessa synpunkter till SÖ? Skedde det efter det beslutriksdagen fattade, och på vilket sätt följer regeringen upp beslutet ochkontrollerar att SÖ verkligen går ut till berörda parter med den informationsom man här vill ge? Därmed tackar jag än en gäng för svaret. Som jag redan sagt delar jag LennartBrunanders uppfattning om värdet av den landstingskommunalakonsunitionsutbildningen. Om konsumtionsutbildningen vid landstingskommunalagymnasieskolor Nr 146 tycker att vi bör vara gladii åtiitt också i och med sitt beslut från Måndagenden 197 givit uttryck fiir sammainstiillning. 19 maj1980 JS tr att Lenniirt Brunander hiir riitt i iitt det hiir föreligger ett - informationsproblem,men jag vill nog påstå iitt regeringen diirvidliig gjort Omåtgärder för ad som från dess sida kan göras. Datum för när vi gjorde detfriimgår faktiskt attförbättra in- av interpellation.ssvaret. Det varden 19 jiiiniiiri 1978. vandrarelevernas Jag tror att jag kiin hiivda detsamniiibetriiffiinde SÖ, AMS och UHÄ. situation tror jag vi behöver hjälp av demsom iinordntir sådan här utbildning och av alla demsom delar vår uppfattning om den hiir utbildningens viirde.Det var mot dennabakgrund jag välkomnade interpellation. Inte minstden här debatten kan förhoppningsvis dra uppmärksamhet till Men jag vill också siiga iitt det galler iitt hos eleverna niarknadsföriiden här utbildningen. Jag tror inte iills iitt det biira har med Anledningen till att elever hellre viiljer den kommuniilii konsumtionslinjen är troligen att utbildningsmöjligheterna ofta ligger Liinthushållsskolorna är oftii internat. Sådiina har ju sitt värde ochsin tjusning, men de kräver kiinske som siigt litet inarkniidsföring, för sistoch slutligen har eleverna iindå sitt fria val. Jag ber att få tacka statsrådet för detkompletterande svaret. Jag håller med statsrådet om attinarknadsföringsfrågorna här är oerhört väsentliga. De parter som är viktiga idet här sammanhanget iir dels skolornii själva, dels landstingen som har dessaskolor, dels också de ute pa som ger informationer till elevernii.Vi har gemensam uppgift att se till att denna information ges på ett sådantsatt att skolornas fortbestånd möjliggörs och att eleverna verkligen fårkiinnedom om hur bra deniiii utbildning egentligen är. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Om åtgärder för att förbättra invandrarelevernassituation Statsrådet erhöllordet för att besvara () anmälda interpellation,1979/80:182, och anförde: Göriin har i en interpellation frågatmig vilkii åtgärder och vilka förslag jag tänker ta intiativ till för attförbättra invandrarelevernas situation. Inledningsvis vill jag erinra om att heinspråksreformen.som trädde i kraft , innebar att både heinspräksundervisningen och stödunder visningen i svenska för invandrarbarn reformerades i grund- och gymnasie skola. infördes en ny lärarkategori i skolväsendet, heinspråkslä- rarna. Kommunerna fick både ökade resurser och ökiit iinsvar för invandrarundervisningen. 148 Denna omfattande reform hiirsåledes tilliinipiits i kniippt . som jaginstämmer i interpellantens åsikt om reformens målsättning vill jag Nr 146 understryka att jag anser det vara för tidigt att med någon stcirrebestiimdhet den uttala sig om dess effekter. Emellertid vill jag i detta Siimmiinhang påpeka att, som ett led i --------- regeringensuppföljning av heinspråksreformen. en utredning om språkmi- Qm åtgärder förnoriteteri förskolan har tillsatts 1979 med uppgift att göra en översyn avhela att förbättra in-frågan orn språksituationen för invandrarbarn i förskolan. Vidare har vandrarelevernas regeringen på försommaren 1979givit () i uppdrag iitt situation utvärderahemspråksreformens effekter, som försöksverksamhet skulle anordnasmed jämkade timplaner för hemspråksundervisning på låg-och mellanstadierna.Inom har en arbetsgrupp bildats som skall följautvecklingen av hemspråksreformen i skolan. ! mars innevarande år harregeringen uppdragit åt statens invandrarverk att i samråd med socialstyrelsen.SÖ, och expertgruppen för invandrarforskning kartlägga de insatser som f. n. görs för invandrarungdom inom olikamyndigheters ansvarsområden. Kartläggningen skall avse såvälinvandrarungdomars sociala förhållanden som deras arbetsmarknads- ochutbildningssituation. Med tanke på att hemspråksundervisningen i skolan i dagsker på ett femtiotal språk och att nya språkgrupper ständigt tillkommer isamband med att vi tar emot olika flyktinggrupper är det tyvärr oundvikligt attbristsituationer uppstår, bl. a. när det gäller lärare och läromedel förinvandrarundervisningen, I vad galler åtgärder för att motverka lärarbristen inominvandrarundervisningen föreslår regeringen i årets budgetproposifion ett ökatantal antagningsplatser dels på hernspråkslärarlinjen, dels inom utbildningenför tvåspråkiga förskollärare. Vidare skall de små språkgruppernas behov avlärarutbildning kunna tillgodoses inom ramen för anslaget till fortbildning. Under en följd av år har läromedel förinvandrarundervisning åtnjutit produktionsstöd samt ett särskilt stöd tillinformation från . Inom SÖ pågår f,n, ett antal projekt för utveckling av läromedel för invandrare, 1 propositionen 1976/77:22 om statsbidrag tillhemspråksundervisning för invandrarbarn framhöll jag att bidraget avsåg attstimulera kommunerna att planera sina undervisningsinsatser med hänsyn tillskiftande behov inom kommunen. Regeringen föreslog att i hemspråkslärarnasarbetsuppgifter skall ingå visst icke schemalagt kontaktarbete. Propositionensförslag godkändes av . Delta innebär bl, a, att hemspräkslärarna harett nära samarbete med invandrarbarnens familjer, så att de därmed stöderelevvårdspersonalen i dess arbete med invandrarbarnen, I vad gäller elevvårdeni övrigt bör det poängteras att denna är en angelägenhet. Frågan om särskilt stöd till studie- och yrkesorienteringför invandrarele ver övervägs f, n, inom i samband med beredningen av de förslag som SÖ lagt fram om den framtida verksamheten med studie- och l'9 Om åtgärder för atl förbättra invandrarelevernassituation I detta sammanhang vill jag peka pa att en av de reformersom det statsfinansiella läget tillåtit mig att föreslå i budgetpropositionenär ett schabloniserat statsbidrag till stödundervisning i svenska förinvandrarelever i gymnasieskolan som innebär ökade resurser. Vidarevill jag erinra om den utökning av antalet platser i hemspråkslärarutbildningenoch den tvåspråkiga förskollärarutbildningen som jag nämnde tidigare. Avslutningsvis vill jag erinra om att eleverna påhögstadiet när den nya läroplanen för införs kommeratt kunna studera hemspråk sorn tillvalsämne under sammanlagt elva veckotimmar.Därmed får invandrarelever ytterligare en möjlighet att utveckla dentvåspråkighet som behövs för att de skall kunna känna sig hemma i två kulturer. GÖRANPERSSON (s): Först vill jag tacka statsrådet försvaret på min interpellation, år ett invandringsland. kommer det attfinnas en miljon invandrare eller barn till invandrare i vårt land. Dettaskapar naturligtvis inånga problem, vilket bl, a, berörs i min interpellation.Jag tycker dock att det ar angeläget att ständigt framhålla att våra invandrareockså måste ses som en stor resurs, särskilt i undervisningen. Genominvandrareleverna och deras föräldrar kan de svenska eleverna på ett naturligtsätt komma i kontakt med andra kulturer och livsmönster. För skolan gäller detatt förstå detta och rätt utnyttja exempelvis invandrarnas egna organisationeri ett sådant arbete. Invandrarna tillhör till övervägande delen arbetarklassen,vars problem och svårigheter de delar, I regel är besvärligheterna ännu mermarkerade för invandrarna. De har ofta de smutsigaste, tristaste och sämstbetalda jobben. Barnen växer upp i socialt sett hårt utsatta miljöer. Alltdetta påverkar barnens skolgång. Detta är utgångsläget, och det är beskrivet i ett otalutredningar. Knappast någon grupp är sä noga kartlagd som invandrarna. Vad detnu gäller är att omsätta kunskaperna i praktisk handling. Uppgiften är attgenomföra reformer som förändrar den vardag som invandrarna och deras barnupplever. Särskilt på skolans område finns många brister som behöverrättas till. Invandrarna är en snabbt växande grupp. Möter man inte de problemsom finns, så växer de också snabbt. Det är mot den här bakgrunden jag harställt min interpellation, och det är mot den här bakgrunden man kan instämma iregeringsförklaringens ord: ""Arbetet på att förbättrahemspråksundervisningen för invandrare skall fortsätta. Särskildaansträngningar måste göras för att stödja invandrarungdomar i skola ocharbetsliv."" Interpellationssvaret är visserligen långt och utförligt,men det är tämligen innehållslöst. Studerar man det finner man att där inte gesnågot konkret förslag. Däremot innehåller det uttryck som markeriir att detpågår en insamling av data. Jag tänker då på sådana uttryck som"uppföljning av heinspråksreformen"och "översyn av hela frågan". Vidare sägs att man skall"utvärdera hemspråksreformens effekter" och " följautvecklingen". Man skall också "kartlägga de insatser som f. n.görs", och förslag "över-viigs".